# Europeiska unionens L 94/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.094.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 94 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången8 april 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.094.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 94

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången8 april 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 282/2009 av den 6 april 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1212/2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 283/2009 av den 6 april 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1858/2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Indien | 5 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 284/2009 av den 7 april 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen | 10 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 285/2009 av den 7 april 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 13 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 286/2009 av den 7 april 2009 om införande av vissa beteckningar i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Melva de Andalucía (SGB), Caballa de Andalucía (SGB), Ovos Moles de Aveiro (SGB), Castagna di Vallerano (SUB)] | 15 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 287/2009 av den 7 april 2009 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Folkrepubliken Kina | 17 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 288/2009 av den 7 april 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 12134/2007 vad avser gemenskapsstöd till utdelning av frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter till skolbarn inom ramen för ett program för frukt i skolan | 38 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 289/2009 av den 7 april 2009 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina | 48 |
| | * | Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 290/2009 av den 31 mars 2009 om ändring av förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag (ECB/2009/7) | 75 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2009/27/EG av den 7 april 2009 om ändring av vissa bilagor till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG i fråga om tekniska bestämmelser om riskhantering (
  1
  ) | 97 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 282/2009 av den 6 april 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1212/2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina

1

*

Rådets förordning (EG) nr 283/2009 av den 6 april 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1858/2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Indien

5

*

Rådets förordning (EG) nr 284/2009 av den 7 april 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen

10

Kommissionens förordning (EG) nr 285/2009 av den 7 april 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

13

*

Kommissionens förordning (EG) nr 286/2009 av den 7 april 2009 om införande av vissa beteckningar i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Melva de Andalucía (SGB), Caballa de Andalucía (SGB), Ovos Moles de Aveiro (SGB), Castagna di Vallerano (SUB)]

15

*

Kommissionens förordning (EG) nr 287/2009 av den 7 april 2009 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Folkrepubliken Kina

17

*

Kommissionens förordning (EG) nr 288/2009 av den 7 april 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 12134/2007 vad avser gemenskapsstöd till utdelning av frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter till skolbarn inom ramen för ett program för frukt i skolan

38

*

Kommissionens förordning (EG) nr 289/2009 av den 7 april 2009 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

48

*

Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 290/2009 av den 31 mars 2009 om ändring av förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag (ECB/2009/7)

75

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2009/27/EG av den 7 april 2009 om ändring av vissa bilagor till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG i fråga om tekniska bestämmelser om riskhantering (
  1
  )

1

97

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/317/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 6 april 2009 om ändring av rådets beslut 79/542/EEG vad gäller lufttransport av djur, transitering av djur genom vissa tredjeländer samt djurhälsointyg för visst kött från hästdjur och för transitering och lagring av visst färskt kött
  [delgivet med nr K(2009) 2273]

   (
  1
  ) | 100 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/317/EG

*

Kommissionens beslut av den 6 april 2009 om ändring av rådets beslut 79/542/EEG vad gäller lufttransport av djur, transitering av djur genom vissa tredjeländer samt djurhälsointyg för visst kött från hästdjur och för transitering och lagring av visst färskt kött
  [delgivet med nr K(2009) 2273]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 2273]

1

100

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 271/2009 av den 2 april 2009 om godkännande av preparat av endo-1,4-beta-xylanas och endo-1,4-beta-glukanas som fodertillsats för avvanda smågrisar, slaktkycklingar, värphöns, slaktkalkoner och slaktankor (innehavare av godkännandet BASF SE) (EUT L 91 av den 3.4.2009) | 112 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 271/2009 av den 2 april 2009 om godkännande av preparat av endo-1,4-beta-xylanas och endo-1,4-beta-glukanas som fodertillsats för avvanda smågrisar, slaktkycklingar, värphöns, slaktkalkoner och slaktankor (innehavare av godkännandet BASF SE) (EUT L 91 av den 3.4.2009)

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 8.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 94/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 282/2009

av den 6 april 2009

om ändring av förordning (EG) nr 1212/2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen),

med beaktande av artikel 1.4 i rådets förordning (EG) nr 1212/2005 av den 25 juli 2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa gjutjärnsprodukter med ursprung i Folkrepubliken Kina (2),

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   GÄLLANDE ÅTGÄRDER

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1212/2005 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import till gemenskapen av vissa produkter av icke-aducerat gjutjärn avsedda att täcka eller ge tillgång till marksystem eller underjordiska system, och delar därav, även maskinbearbetade, belagda, målade eller utrustade med andra material, med undantag av brandposter, som i regel klassificeras enligt KN-nummer 7325 10 50, 7325 10 92 och ex 7325 10 99 (Taricnummer 7325109910), med ursprung i Kina. Med hänsyn till det stora antalet samarbetsvilliga parter gjordes ett stickprov bland de kinesiska exporterande tillverkarna i samband med den undersökning som ledde till införandet av åtgärder. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1212/2005 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import till gemenskapen av vissa produkter av icke-aducerat gjutjärn avsedda att täcka eller ge tillgång till marksystem eller underjordiska system, och delar därav, även maskinbearbetade, belagda, målade eller utrustade med andra material, med undantag av brandposter, som i regel klassificeras enligt KN-nummer 7325 10 50, 7325 10 92 och ex 7325 10 99 (Taricnummer 7325109910), med ursprung i Kina. Med hänsyn till det stora antalet samarbetsvilliga parter gjordes ett stickprov bland de kinesiska exporterande tillverkarna i samband med den undersökning som ledde till införandet av åtgärder.

| (2) | De företag som ingick i urvalet omfattades av de individuella tullsatser som fastställdes vid undersökningen. För de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som beviljades behandling som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (marknadsekonomisk status) i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.7 c i grundförordningen infördes den antidumpningstull på 0 % som fastställts för det enda företag som ingick i urvalet som beviljades marknadsekonomisk status. För de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som beviljades individuell behandling i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.5 i grundförordningen infördes den vägda genomsnittliga tullsats på 28,6 % som fastställts för de företag som ingick i urvalet och beviljats individuell behandling. En landsomfattande tull på 47,8 % infördes för övriga företag. |
| --- | --- |

(2)

De företag som ingick i urvalet omfattades av de individuella tullsatser som fastställdes vid undersökningen. För de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som beviljades behandling som företag som är verksamma under marknadsmässiga förhållanden (marknadsekonomisk status) i enlighet med bestämmelserna i artikel 2.7 c i grundförordningen infördes den antidumpningstull på 0 % som fastställts för det enda företag som ingick i urvalet som beviljades marknadsekonomisk status. För de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet och som beviljades individuell behandling i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.5 i grundförordningen infördes den vägda genomsnittliga tullsats på 28,6 % som fastställts för de företag som ingick i urvalet och beviljats individuell behandling. En landsomfattande tull på 47,8 % infördes för övriga företag.

| (3) | Enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1212/2005 har exporterande tillverkare från Kina som uppfyller de fyra villkoren i samma artikel möjlighet att få samma behandling som den som anges i skäl 2 för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (status som ny exporterande tillverkare). |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1212/2005 har exporterande tillverkare från Kina som uppfyller de fyra villkoren i samma artikel möjlighet att få samma behandling som den som anges i skäl 2 för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (status som ny exporterande tillverkare).

B.   ANSÖKNINGAR OM STATUS SOM NY EXPORTERANDE TILLVERKARE

| (4) | Sex företag ansökte om status som ny exporterande tillverkare. Ett företag drog senare tillbaka sin ansökan medan undersökningen pågick. |
| --- | --- |

(4)

Sex företag ansökte om status som ny exporterande tillverkare. Ett företag drog senare tillbaka sin ansökan medan undersökningen pågick.

| (5) | För att avgöra om varje ansökande företag uppfyllde villkoren för att få status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1212/2005 genomfördes en undersökning i syfte att kontrollera att






  1. | företaget inte exporterade den berörda produkten till gemenskapen under den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna (1 april 2003–31 mars 2004) (första villkoret), |
| --- | --- | --- |

(5)

För att avgöra om varje ansökande företag uppfyllde villkoren för att få status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1212/2005 genomfördes en undersökning i syfte att kontrollera att

1.

företaget inte exporterade den berörda produkten till gemenskapen under den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna (1 april 2003–31 mars 2004) (första villkoret),

| 2. | företaget inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som infördes genom den förordningen (andra villkoret), |
| --- | --- |

2.

företaget inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som infördes genom den förordningen (andra villkoret),

| 3. | företaget faktiskt har exporterat den berörda produkten till gemenskapen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet av den berörda produkten till gemenskapen (tredje villkoret), |
| --- | --- |

3.

företaget faktiskt har exporterat den berörda produkten till gemenskapen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet av den berörda produkten till gemenskapen (tredje villkoret),

| 4. | företaget är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden enligt de villkor som fastställs i artikel 2.7 c i grundförordningen eller alternativt uppfyller villkoren för individuell behandling enligt artikel 9.5 i samma förordning (fjärde villkoret). |
| --- | --- |

4.

företaget är verksamt under marknadsekonomiska förhållanden enligt de villkor som fastställs i artikel 2.7 c i grundförordningen eller alternativt uppfyller villkoren för individuell behandling enligt artikel 9.5 i samma förordning (fjärde villkoret).

| (6) | Eftersom det fjärde villkoret innebär att de sökande ska inkomma med en ansökan om marknadsekonomisk status eller individuell behandling sände kommissionen formulär för dessa båda ändamål till alla kinesiska sökande. Fem kinesiska ansökande företag begärde marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen. Ett företag ansökte om enbart individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det fjärde villkoret innebär att de sökande ska inkomma med en ansökan om marknadsekonomisk status eller individuell behandling sände kommissionen formulär för dessa båda ändamål till alla kinesiska sökande. Fem kinesiska ansökande företag begärde marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen. Ett företag ansökte om enbart individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen.

| (7) | Frågeformulär skickades ut till samtliga sökande, som också ombads att lämna bevisning för att företagen uppfyllde de ovannämnda villkoren. |
| --- | --- |

(7)

Frågeformulär skickades ut till samtliga sökande, som också ombads att lämna bevisning för att företagen uppfyllde de ovannämnda villkoren.

| (8) | Exporterande tillverkare som uppfyller dessa villkor kan enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1212/2005 omfattas av antingen den tullsats på 0 % som är tillämplig på företag som beviljats marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen, eller den vägda genomsnittliga tullsats på 28,6 % som är tillämplig på företag som beviljats individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i samma förordning. |
| --- | --- |

(8)

Exporterande tillverkare som uppfyller dessa villkor kan enligt artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1212/2005 omfattas av antingen den tullsats på 0 % som är tillämplig på företag som beviljats marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 c i grundförordningen, eller den vägda genomsnittliga tullsats på 28,6 % som är tillämplig på företag som beviljats individuell behandling i enlighet med artikel 9.5 i samma förordning.

| (9) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för att fastställa om de fyra villkoren i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1212/2005 var uppfyllda. |
| --- | --- |

(9)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för att fastställa om de fyra villkoren i artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1212/2005 var uppfyllda.

C.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

| (10) | Granskningen av ansökningarna visade att två företag varken exporterade den berörda produkten till gemenskapen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna eller genom avtal gjort något oåterkalleligt åtagande att exportera den berörda produkten till gemenskapen. Dessa företag uppfyllde inte det tredje villkoret i skäl 5 och kunde därför inte beviljas status som ny exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(10)

Granskningen av ansökningarna visade att två företag varken exporterade den berörda produkten till gemenskapen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna eller genom avtal gjort något oåterkalleligt åtagande att exportera den berörda produkten till gemenskapen. Dessa företag uppfyllde inte det tredje villkoret i skäl 5 och kunde därför inte beviljas status som ny exporterande tillverkare.

| (11) | Två kinesiska exporterande tillverkare kunde inte styrka att de inte var närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 1212/2005 eller vederlägga uppgifter som tyder på ett sådant förhållande. Dessa företag uppfyllde inte det andra villkoret i skäl 5 och kunde därför inte beviljas status som ny exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(11)

Två kinesiska exporterande tillverkare kunde inte styrka att de inte var närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 1212/2005 eller vederlägga uppgifter som tyder på ett sådant förhållande. Dessa företag uppfyllde inte det andra villkoret i skäl 5 och kunde därför inte beviljas status som ny exporterande tillverkare.

| (12) | En kinesisk exporterande tillverkare, Weifang Stable Casting, som enbart ansökte om individuell behandling, lämnade tillräcklig bevisning för att företaget uppfyllde samtliga fyra villkor i skäl 5. Faktum är att detta företag kunde styrka att i) det inte exporterade den berörda produkten till gemenskapen mellan den 1 april 2003 och den 31 mars 2004, ii) det inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 1212/2005, iii) det faktiskt har exporterat en betydande kvantitet av den berörda produkten till gemenskapen från och med år 2008, iv) det uppfyller alla villkoren för individuell behandling, och det kan därmed beviljas en individuell tull i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen. Därför kan denna tillverkare beviljas den vägda genomsnittliga tullsats som tillämpas för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (dvs. 28,6 %) i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1212/2005 och föras upp i förteckningen över exporterande tillverkare i artikel 1.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

(12)

En kinesisk exporterande tillverkare, Weifang Stable Casting, som enbart ansökte om individuell behandling, lämnade tillräcklig bevisning för att företaget uppfyllde samtliga fyra villkor i skäl 5. Faktum är att detta företag kunde styrka att i) det inte exporterade den berörda produkten till gemenskapen mellan den 1 april 2003 och den 31 mars 2004, ii) det inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina som omfattas av de antidumpningsåtgärder som infördes genom förordning (EG) nr 1212/2005, iii) det faktiskt har exporterat en betydande kvantitet av den berörda produkten till gemenskapen från och med år 2008, iv) det uppfyller alla villkoren för individuell behandling, och det kan därmed beviljas en individuell tull i enlighet med artikel 9.5 i grundförordningen. Därför kan denna tillverkare beviljas den vägda genomsnittliga tullsats som tillämpas för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (dvs. 28,6 %) i enlighet med artikel 1.4 i förordning (EG) nr 1212/2005 och föras upp i förteckningen över exporterande tillverkare i artikel 1.2 i den förordningen.

D.   ÄNDRING AV FÖRTECKNINGEN ÖVER FÖRETAG SOM OMFATTAS AV INDIVIDUELL TULLSATS

| (13) | Med hänsyn till undersökningsresultaten i skäl 12 dras slutsatsen att företaget Weifang Stable Casting bör läggas till i förteckningen över företag som omfattas av en individuell tullsats i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1212/2005, varvid deras tullsats ska uppgå till 28,6 %. |
| --- | --- |

(13)

Med hänsyn till undersökningsresultaten i skäl 12 dras slutsatsen att företaget Weifang Stable Casting bör läggas till i förteckningen över företag som omfattas av en individuell tullsats i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1212/2005, varvid deras tullsats ska uppgå till 28,6 %.

| (14) | Alla sökande och gemenskapsindustrin har underrättats om undersökningsresultaten och getts möjlighet att lämna synpunkter. Deras synpunkter beaktades där så var lämpligt. |
| --- | --- |

(14)

Alla sökande och gemenskapsindustrin har underrättats om undersökningsresultaten och getts möjlighet att lämna synpunkter. Deras synpunkter beaktades där så var lämpligt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1212/2005 ska ersättas med följande:

”2.   Följande slutgiltiga antidumpningstullsatser ska tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns, före tull, för produkter enligt punkt 1 som har tillverkats i Kina av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd, Xinongcheng |
| Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City |
| Hebei Province, 051430 Kina |

Företag

Antidumpningstull (%)

Taric-tilläggsnummer

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd, Xinongcheng

Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City

Hebei Province, 051430 Kina

0

A675

| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village |
| --- |
| Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, Kina |

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village

Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, Kina

0

A676

| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd |
| --- |
| Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, Kina |

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd

Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, Kina

0

A677

| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd |
| --- |
| Jiaocheng County, Shanxi Province, Kina |

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd

Jiaocheng County, Shanxi Province, Kina

0

A678

| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd |
| --- |
| Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town |
| Jinghai District, 301617 Tianjin, Kina |

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd

Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town

Jinghai District, 301617 Tianjin, Kina

0

A679

| Baoding City Maikesaier Casting Ltd |
| --- |
| Xin'anli Town, Tang County |
| Hebei; Baoding 072350, Kina |

Baoding City Maikesaier Casting Ltd

Xin'anli Town, Tang County

Hebei; Baoding 072350, Kina

0

A867

| Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd |
| --- |
| No 333 Building A Tian E West Road, |
| Baoding, Hebei, Kina |

Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd

No 333 Building A Tian E West Road,

Baoding, Hebei, Kina

0

A868

| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd |
| --- |
| No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, Kina |

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd

No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, Kina

18,6

A680

| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory |
| --- |
| Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City |
| 062159, Hebei Province, Kina |

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory

Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City

062159, Hebei Province, Kina

28,6

A681

| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang |
| --- |
| 073100, Kina |

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang

073100, Kina

28,6

A682

| Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd |
| --- |
| Guli Village, Xian County, |
| Hebei, Gouzhuang, Kina |

Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd

Guli Village, Xian County,

Hebei, Gouzhuang, Kina

28,6

A869

| Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd |
| --- |
| Wuxi New District |
| Jiangsu, Kina |

Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd

Wuxi New District

Jiangsu, Kina

28,6

A870

| HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd |
| --- |
| South of Hu Cun Village, Hu Cun Town, |
| Han Dan County, Hebei, Kina |

HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd

South of Hu Cun Village, Hu Cun Town,

Han Dan County, Hebei, Kina

28,6

A871

| Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd |
| --- |
| Dongzhuangke, Yangchenzhuang, |
| Jinghai, Tianjin, Kina |

Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd

Dongzhuangke, Yangchenzhuang,

Jinghai, Tianjin, Kina

28,6

A872

| Weifang Stable Casting Co., Ltd |
| --- |
| Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, Kina |

Weifang Stable Casting Co., Ltd

Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, Kina

28,6

A931

| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei |
| --- |
| Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province |
| 074200, Kina |

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei

Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province

074200, Kina

31,8

A683

| Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town |
| --- |
| Laiwu City, Shandong Province, 271114, Kina |

Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town

Laiwu City, Shandong Province, 271114, Kina

37,9

A684

Övriga företag

47,8

A999”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 6 april 2009.

På rådets vägnar

J. POSPÍŠIL

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT L 199, 29.7.2005, s. 1.

2

---

| 8.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 94/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 94/5

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 283/2009

av den 6 april 2009

om ändring av förordning (EG) nr 1858/2005 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Indien

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT FÖLJANDE FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av kommissionens förslag, som lagts fram efter samråd med den rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Den 12 augusti 1999 införde rådet genom förordning (EG) nr 1796/1999 (2) (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål (nedan kallade den berörda produkten) med ursprung i bland annat Indien (nedan kallat det berörda landet). Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på produkter som tillverkas av Usha Martin Limited (nedan kallad UML) fastställdes till 23,8 %. |
| --- | --- |

(1)

Den 12 augusti 1999 införde rådet genom förordning (EG) nr 1796/1999 (2) (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) en slutgiltig antidumpningstull på import av linor och kablar av stål (nedan kallade den berörda produkten) med ursprung i bland annat Indien (nedan kallat det berörda landet). Den slutgiltiga antidumpningstullsats som ska tillämpas på produkter som tillverkas av Usha Martin Limited (nedan kallad UML) fastställdes till 23,8 %.

| (2) | Genom beslut 1999/572/EG (3) godtog kommissionen ett prisåtagande från UML, och följaktligen undantogs all import av den berörda produkten med ursprung i Indien och tillverkad av UML, som omfattades av prisåtagandet, från ovannämnda slutgiltiga antidumpningstullsats. |
| --- | --- |

(2)

Genom beslut 1999/572/EG (3) godtog kommissionen ett prisåtagande från UML, och följaktligen undantogs all import av den berörda produkten med ursprung i Indien och tillverkad av UML, som omfattades av prisåtagandet, från ovannämnda slutgiltiga antidumpningstullsats.

| (3) | Efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen beslutade rådet den 8 november 2005 genom förordning (EG) nr 1858/2005 (4) att de antidumpningsåtgärder som är tillämpliga på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Indien ska bibehållas (nedan kallad undersökningen vid giltighetstidens utgång). |
| --- | --- |

(3)

Efter en översyn vid giltighetstidens utgång i enlighet med artikel 11.2 i grundförordningen beslutade rådet den 8 november 2005 genom förordning (EG) nr 1858/2005 (4) att de antidumpningsåtgärder som är tillämpliga på import av linor och kablar av stål med ursprung i bland annat Indien ska bibehållas (nedan kallad undersökningen vid giltighetstidens utgång).

| (4) | Den 23 januari 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 121/2006 (5) förordning (EG) nr 1858/2005 mot bakgrund av att ovannämnda prisåtagande inte hade efterlevts, och godtagandet av prisåtagandet återkallades den 22 december 2005 genom kommissionens beslut 2006/38/EG (6). |
| --- | --- |

(4)

Den 23 januari 2006 ändrade rådet genom förordning (EG) nr 121/2006 (5) förordning (EG) nr 1858/2005 mot bakgrund av att ovannämnda prisåtagande inte hade efterlevts, och godtagandet av prisåtagandet återkallades den 22 december 2005 genom kommissionens beslut 2006/38/EG (6).

2.   Begäran om interimsöversyn

| (5) | Kommissionen mottog 2007 en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad interimsöversynen). Ansökan, som begränsade sig till en undersökning av dumpning, lämnades in av UML. UML gjorde gällande att företagets exportpriser till gemenskapen hade ökat i snabbare takt än de inhemska priserna i Indien, vilket skulle bekräftas av att dumpningsmarginalen minskade. UML hävdade således att de omständigheter som låg till grund för fastställandet av åtgärden hade förändrats och att dessa förändringar var av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen mottog 2007 en begäran om en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen (nedan kallad interimsöversynen). Ansökan, som begränsade sig till en undersökning av dumpning, lämnades in av UML. UML gjorde gällande att företagets exportpriser till gemenskapen hade ökat i snabbare takt än de inhemska priserna i Indien, vilket skulle bekräftas av att dumpningsmarginalen minskade. UML hävdade således att de omständigheter som låg till grund för fastställandet av åtgärden hade förändrats och att dessa förändringar var av bestående karaktär.

| (6) | Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en interimsöversyn inleds. Kommissionen har därför beslutat inleda en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, vilken endast avser undersökning av dumpning när det gäller UML. Kommissionen offentliggjorde den 9 januari 2008 ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (7), och inledde en undersökning. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen har efter samråd med rådgivande kommittén fastslagit att bevisningen är tillräcklig för att motivera att en interimsöversyn inleds. Kommissionen har därför beslutat inleda en partiell interimsöversyn enligt artikel 11.3 i grundförordningen, vilken endast avser undersökning av dumpning när det gäller UML. Kommissionen offentliggjorde den 9 januari 2008 ett tillkännagivande om inledande i Europeiska unionens officiella tidning
   (7), och inledde en undersökning.

3.   Parter som berörs av undersökningen

| (7) | Kommissionen underrättade officiellt UML, exportlandets myndigheter och gemenskapstillverkarnas intresseorganisation, sambandskommittén för stållineindustrin i EU (Liaison Committee of EU Wire Rope Industries, EWRIS) om inledandet av en partiell interimsöversyn. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen underrättade officiellt UML, exportlandets myndigheter och gemenskapstillverkarnas intresseorganisation, sambandskommittén för stållineindustrin i EU (Liaison Committee of EU Wire Rope Industries, EWRIS) om inledandet av en partiell interimsöversyn. Berörda parter gavs möjlighet att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle till detta.

4.   Frågeformulär och kontrollbesök

| (8) | Frågeformulär sändes till UML jämte närstående företag, och alla svarade inom den utsatta fristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin analys och gjorde kontrollbesök på plats hos följande företag:






  a) | Indien






  — | Usha Martin Limited (UML), Ranchi. |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Frågeformulär sändes till UML jämte närstående företag, och alla svarade inom den utsatta fristen. Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den bedömde vara nödvändiga för sin analys och gjorde kontrollbesök på plats hos följande företag:

a)

Indien

—

Usha Martin Limited (UML), Ranchi.

| b) | Förenade Arabemiraten (UAE)






  — | Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubai. |
| --- | --- | --- |

b)

Förenade Arabemiraten (UAE)

—

Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubai.

| c) | Förenade kungariket






  — | Usha Martin UK Ltd (UMUK), Worksop. |
| --- | --- | --- |

c)

Förenade kungariket

—

Usha Martin UK Ltd (UMUK), Worksop.

5.   Översynsperiod

| (9) | Översynsperioden av dumpning omfattade perioden 1 oktober 2006–30 september 2007 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(9)

Översynsperioden av dumpning omfattade perioden 1 oktober 2006–30 september 2007 (nedan kallad översynsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (10) | Den produkt som berörs av denna partiella interimsöversyn benämns allmänt linor av stål (nedan kallad stållinor) och är identisk med den som definierades i den ursprungliga undersökningen och undersökningen vid giltighetstidens utgång, vilka ledde till att de nu gällande åtgärderna infördes. Den utgörs av linor och kablar av stål, inbegripet slutet tågvirke, med undantag av linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med ursprung i Indien som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(10)

Den produkt som berörs av denna partiella interimsöversyn benämns allmänt linor av stål (nedan kallad stållinor) och är identisk med den som definierades i den ursprungliga undersökningen och undersökningen vid giltighetstidens utgång, vilka ledde till att de nu gällande åtgärderna infördes. Den utgörs av linor och kablar av stål, inbegripet slutet tågvirke, med undantag av linor och kablar av rostfritt stål, med ett största tvärsnitt av mer än 3 mm, med ursprung i Indien som för närvarande klassificeras enligt KN-nummer ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 och ex 7312 10 98.

2.   Likadan produkt

| (11) | Det visade sig att stållinor som tillverkas av UML och säljs på den inhemska indiska marknaden och stållinor som exporteras av UML till gemenskapen har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och användningar. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

Det visade sig att stållinor som tillverkas av UML och säljs på den inhemska indiska marknaden och stållinor som exporteras av UML till gemenskapen har samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och användningar. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

| (12) | Vad som avses med den berörda produkten och likadan produkt kan bäst förstås mot bakgrund av tillverkningsprocessen för stållinor, som innebär att man sammantvinnar ett antal kardeler av stål, som i sin tur består av en knippa ståltrådar som tillverkas av valstråd. Det är brukligt att vid undersökningar fastställa produktkontrollnummer på grundval av detaljerade produktegenskaper, för att bland de olika produkttyperna kunna skilja mellan dem som tillverkas av den exporterande tillverkaren och säljs på det berörda landets hemmamarknad och dem som exporteras till gemenskapen. |
| --- | --- |

(12)

Vad som avses med den berörda produkten och likadan produkt kan bäst förstås mot bakgrund av tillverkningsprocessen för stållinor, som innebär att man sammantvinnar ett antal kardeler av stål, som i sin tur består av en knippa ståltrådar som tillverkas av valstråd. Det är brukligt att vid undersökningar fastställa produktkontrollnummer på grundval av detaljerade produktegenskaper, för att bland de olika produkttyperna kunna skilja mellan dem som tillverkas av den exporterande tillverkaren och säljs på det berörda landets hemmamarknad och dem som exporteras till gemenskapen.

| (13) | Gemenskapsindustrin gjorde gällande att två viktiga faktorer inte togs i beaktande när de föreslagna produktkontrollnumren fastställdes för beräkning av dumpningen, dvs. typen av kärna och brotthållfastheten hos den tråd som används. |
| --- | --- |

(13)

Gemenskapsindustrin gjorde gällande att två viktiga faktorer inte togs i beaktande när de föreslagna produktkontrollnumren fastställdes för beräkning av dumpningen, dvs. typen av kärna och brotthållfastheten hos den tråd som används.

| (14) | Vid fastställandet av en dumpningsmarginal för UML fastställdes dock produktkontrollnumren i enlighet med företagets eget produktkodningssystem, för att säkerställa att de fysiska egenskaperna hos de produkter som säljs på hemmamarknaden motsvarar egenskaperna hos de produkter som exporteras till gemenskapen. |
| --- | --- |

(14)

Vid fastställandet av en dumpningsmarginal för UML fastställdes dock produktkontrollnumren i enlighet med företagets eget produktkodningssystem, för att säkerställa att de fysiska egenskaperna hos de produkter som säljs på hemmamarknaden motsvarar egenskaperna hos de produkter som exporteras till gemenskapen.

| (15) | Mot bakgrund av ovanstående ansågs det inte nödvändigt att ändra produktkontrollnumren, och därför måste invändningen avvisas. |
| --- | --- |

(15)

Mot bakgrund av ovanstående ansågs det inte nödvändigt att ändra produktkontrollnumren, och därför måste invändningen avvisas.

| (16) | UML gjorde gällande att produkttyper som är nästan identiska med den berörda produkten, med beaktande av påstådda marginella skillnader i linans diameter, t.ex. i fråga om hur trådarna är arrangerade i kardelerna, antalet kardeler i kombinationer av kardeler/trådar, eller trådarnas egenskaper, t.ex. galvaniserade i motsats till ogalvaniserade trådar, bör innefattas i jämförelsen av de exporterade produkttyperna med dem som säljs på deras hemmamarknad. |
| --- | --- |

(16)

UML gjorde gällande att produkttyper som är nästan identiska med den berörda produkten, med beaktande av påstådda marginella skillnader i linans diameter, t.ex. i fråga om hur trådarna är arrangerade i kardelerna, antalet kardeler i kombinationer av kardeler/trådar, eller trådarnas egenskaper, t.ex. galvaniserade i motsats till ogalvaniserade trådar, bör innefattas i jämförelsen av de exporterade produkttyperna med dem som säljs på deras hemmamarknad.

| (17) | Det ansågs emellertid att undersökningen för att granska påstådda förändrade omständigheter i görligaste mån bör genomföras med användning av samma parametrar som de som använts vid de tidigare undersökningarna. Dessutom visade granskningen av begäran att de eventuella konsekvenserna för undersökningsresultaten skulle ha varit försumbara. Denna begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(17)

Det ansågs emellertid att undersökningen för att granska påstådda förändrade omständigheter i görligaste mån bör genomföras med användning av samma parametrar som de som använts vid de tidigare undersökningarna. Dessutom visade granskningen av begäran att de eventuella konsekvenserna för undersökningsresultaten skulle ha varit försumbara. Denna begäran avvisades därför.

C.   DUMPNING

1.   Normalvärde

| (18) | Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först om UML:s sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten var representativ i förhållande till volymen av företagets sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen anses försäljningen på den inhemska marknaden vara representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen uppgår till minst 5 % av den totala volymen av motsvarande exportförsäljning till gemenskapen. All UML:s försäljning på den inhemska marknaden utgjorde representativa volymer. |
| --- | --- |

(18)

Vid beräkningen av normalvärdet fastställdes det först om UML:s sammanlagda inhemska försäljning av den likadana produkten var representativ i förhållande till volymen av företagets sammanlagda exportförsäljning till gemenskapen. I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen anses försäljningen på den inhemska marknaden vara representativ om den totala inhemska försäljningsvolymen uppgår till minst 5 % av den totala volymen av motsvarande exportförsäljning till gemenskapen. All UML:s försäljning på den inhemska marknaden utgjorde representativa volymer.

| (19) | Därefter fastställdes vilka typer av den berörda produkten som företaget sålt på hemmamarknaden som var identiska och direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(19)

Därefter fastställdes vilka typer av den berörda produkten som företaget sålt på hemmamarknaden som var identiska och direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen.

| (20) | För varje typ som UML sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som exporterades till gemenskapen fastställdes det huruvida volymen av den inhemska försäljningen var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

För varje typ som UML sålde på hemmamarknaden och som konstaterades vara direkt jämförbar med den typ som exporterades till gemenskapen fastställdes det huruvida volymen av den inhemska försäljningen var representativ i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen.

| (21) | Vidare undersöktes det i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen huruvida varje exporterande tillverkares inhemska försäljning av varje typ kunde anses ha skett vid normal handel. Detta gjorde man genom att för varje typ av den berörda produkten fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden. |
| --- | --- |

(21)

Vidare undersöktes det i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen huruvida varje exporterande tillverkares inhemska försäljning av varje typ kunde anses ha skett vid normal handel. Detta gjorde man genom att för varje typ av den berörda produkten fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder på hemmamarknaden under översynsperioden.

| (22) | När minst 80 % av försäljningen (i volym) på hemmamarknaden av en viss produkttyp inte understeg enhetskostnaden, dvs. när det genomsnittliga försäljningspriset var lika högt som eller högre än den genomsnittliga produktionskostnaden för den berörda produkttypen, beräknades normalvärdet som det genomsnittliga priset vid all inhemsk försäljning av produkttypen i fråga, oberoende av om försäljningen var lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(22)

När minst 80 % av försäljningen (i volym) på hemmamarknaden av en viss produkttyp inte understeg enhetskostnaden, dvs. när det genomsnittliga försäljningspriset var lika högt som eller högre än den genomsnittliga produktionskostnaden för den berörda produkttypen, beräknades normalvärdet som det genomsnittliga priset vid all inhemsk försäljning av produkttypen i fråga, oberoende av om försäljningen var lönsam eller inte.

| (23) | När högst 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden inte understeg enhetskostnaden, beräknades normalvärdet för produkttypen som ett vägt genomsnitt av de försäljningspriser som låg i nivå med eller över enhetskostnaden för den typen. |
| --- | --- |

(23)

När högst 80 % av försäljningsvolymen på hemmamarknaden inte understeg enhetskostnaden, beräknades normalvärdet för produkttypen som ett vägt genomsnitt av de försäljningspriser som låg i nivå med eller över enhetskostnaden för den typen.

| (24) | När all försäljning av en viss produkttyp var förlustbringande på hemmamarknaden, ansågs försäljningen av den produkttypen inte ha skett vid normal handel, och normalvärdet beräknades därför i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, dvs. på grundval av tillverkningskostnaden för den berörda produkttypen, vilken ökades med ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt skälig vinstmarginal. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades procentandelen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal på de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna samt vinstmarginalen för UML:s försäljning vid normal handel med den likadana produkten. |
| --- | --- |

(24)

När all försäljning av en viss produkttyp var förlustbringande på hemmamarknaden, ansågs försäljningen av den produkttypen inte ha skett vid normal handel, och normalvärdet beräknades därför i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, dvs. på grundval av tillverkningskostnaden för den berörda produkttypen, vilken ökades med ett belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt skälig vinstmarginal. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades procentandelen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal på de genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnaderna samt vinstmarginalen för UML:s försäljning vid normal handel med den likadana produkten.

2.   Exportpris

| (25) | I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(25)

I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

| (26) | I de fall där försäljningen skedde via en närstående importör eller handlare var det exportpris som beaktades detsamma som denna närstående importörs pris vid återförsäljning till oberoende kunder i gemenskapen. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen gjordes justeringar för alla kostnader mellan import och återförsäljning, inklusive försäljnings- och administrationskostnader samt den vinst som gjorts i gemenskapen av det närstående importföretaget under översynsperioden. Justeringar gjordes för transportkostnader inom landet och till havs, försäkringskostnader, hanterings- och förpackningskostnader, kreditkostnader och tullavgifter, som alla drogs av från återförsäljningspriset i syfte att få fram ett pris fritt fabrik. |
| --- | --- |

(26)

I de fall där försäljningen skedde via en närstående importör eller handlare var det exportpris som beaktades detsamma som denna närstående importörs pris vid återförsäljning till oberoende kunder i gemenskapen. I enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen gjordes justeringar för alla kostnader mellan import och återförsäljning, inklusive försäljnings- och administrationskostnader samt den vinst som gjorts i gemenskapen av det närstående importföretaget under översynsperioden. Justeringar gjordes för transportkostnader inom landet och till havs, försäkringskostnader, hanterings- och förpackningskostnader, kreditkostnader och tullavgifter, som alla drogs av från återförsäljningspriset i syfte att få fram ett pris fritt fabrik.

3.   Jämförelse

| (27) | Det genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det genomsnittliga exportpriset för varje typ av berörd produkt, fritt fabrik och i samma handelsled. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, genom justeringar hänsyn till rabatter, transportkostnader inom landet och till havs, försäkringskostnader, hanterings- och förpackningskostnader samt kreditkostnader, som alla drogs av från exportpriset i syfte att få fram ett pris fritt fabrik. |
| --- | --- |

(27)

Det genomsnittliga normalvärdet jämfördes med det genomsnittliga exportpriset för varje typ av berörd produkt, fritt fabrik och i samma handelsled. För att jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset skulle bli rättvis togs, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen, genom justeringar hänsyn till rabatter, transportkostnader inom landet och till havs, försäkringskostnader, hanterings- och förpackningskostnader samt kreditkostnader, som alla drogs av från exportpriset i syfte att få fram ett pris fritt fabrik.

| (28) | Beträffande exportförsäljning till närstående företag begärde UML en justering för handelsled mellan inhemsk försäljning till handlare och exportförsäljning till UML:s närstående företag med hänvisning till ett mångårigt samarbete med vardera. |
| --- | --- |

(28)

Beträffande exportförsäljning till närstående företag begärde UML en justering för handelsled mellan inhemsk försäljning till handlare och exportförsäljning till UML:s närstående företag med hänvisning till ett mångårigt samarbete med vardera.

| (29) | I undersökningen kom man dock fram till att de närstående importföretagen när det gäller återförsäljning endast utgör ett mellanled mellan UML och icke närstående kunder i gemenskapen. Jämförelsen mellan inhemsk försäljning till handlare och slutkonsument och exportförsäljning till samma kundkategori i gemenskapen påverkas därför inte av det handelsled där mellanleden befinner sig. Denna begäran avvisades därför. |
| --- | --- |

(29)

I undersökningen kom man dock fram till att de närstående importföretagen när det gäller återförsäljning endast utgör ett mellanled mellan UML och icke närstående kunder i gemenskapen. Jämförelsen mellan inhemsk försäljning till handlare och slutkonsument och exportförsäljning till samma kundkategori i gemenskapen påverkas därför inte av det handelsled där mellanleden befinner sig. Denna begäran avvisades därför.

| (30) | UML begärde dessutom en justering för den negativa utvecklingen av eurons, US-dollarns och det brittiska pundets växelkurs gentemot den indiska rupien under översynsperioden. Denna begäran avvisades därför att rörelserna inte ansågs vara av varaktig karaktär och även därför att begäran om justering med undantag av direktförsäljningen till icke närstående kunder i gemenskapen gällde transferpriser till närstående företag. |
| --- | --- |

(30)

UML begärde dessutom en justering för den negativa utvecklingen av eurons, US-dollarns och det brittiska pundets växelkurs gentemot den indiska rupien under översynsperioden. Denna begäran avvisades därför att rörelserna inte ansågs vara av varaktig karaktär och även därför att begäran om justering med undantag av direktförsäljningen till icke närstående kunder i gemenskapen gällde transferpriser till närstående företag.

4.   Dumpningsmarginal

| (31) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades en dumpningsmarginal genom en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. |
| --- | --- |

(31)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen beräknades en dumpningsmarginal genom en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.

| (32) | Under ovan beskrivna villkor jämfördes det vägda normalvärdet för varje typ med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten i samma handelsled. |
| --- | --- |

(32)

Under ovan beskrivna villkor jämfördes det vägda normalvärdet för varje typ med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten i samma handelsled.

| (33) | Uttryckt som en procentandel av nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull var den dumpningsmarginal som fastställdes för direktförsäljning till icke närstående företag i gemenskapen under översynsperioden 2,6 %, medan den som fastställdes för försäljning genom närstående företag var – 3,9 %, vilket totalt sett ger en negativ dumpningsmarginal på – 2,8 %. |
| --- | --- |

(33)

Uttryckt som en procentandel av nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull var den dumpningsmarginal som fastställdes för direktförsäljning till icke närstående företag i gemenskapen under översynsperioden 2,6 %, medan den som fastställdes för försäljning genom närstående företag var – 3,9 %, vilket totalt sett ger en negativ dumpningsmarginal på – 2,8 %.

D.   DE FÖRÄNDRADE OMSTÄNDIGHETERNAS BESTÅENDE KARAKTÄR

| (34) | I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida de förändrade omständigheterna rimligen kunde sägas vara av bestående karaktär. |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen undersökte kommissionen även huruvida de förändrade omständigheterna rimligen kunde sägas vara av bestående karaktär.

| (35) | Undersökningen visade att UML omstrukturerats väsentligt sedan undersökningen vid giltighetstidens utgång, och att företaget i synnerhet hade diversifierat sin produktion och utvidgat sitt världsomfattande försäljningsnät. Detta hade dock inga särskilda negativa effekter på undersökningen, eftersom gruppens registreringssystem gör det möjligt att spåra varorna från produktion till försäljning. |
| --- | --- |

(35)

Undersökningen visade att UML omstrukturerats väsentligt sedan undersökningen vid giltighetstidens utgång, och att företaget i synnerhet hade diversifierat sin produktion och utvidgat sitt världsomfattande försäljningsnät. Detta hade dock inga särskilda negativa effekter på undersökningen, eftersom gruppens registreringssystem gör det möjligt att spåra varorna från produktion till försäljning.

| (36) | Gemenskapsindustrin gjorde gällande att UML exporterade stållinor och kardeler av indiskt ursprung till gemenskapen genom sina närstående tillverkare i Storbritannien och Förenade Arabemiraten och att de på så sätt ändrade ursprunget för de stållinor som säljs på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(36)

Gemenskapsindustrin gjorde gällande att UML exporterade stållinor och kardeler av indiskt ursprung till gemenskapen genom sina närstående tillverkare i Storbritannien och Förenade Arabemiraten och att de på så sätt ändrade ursprunget för de stållinor som säljs på gemenskapsmarknaden.

| (37) | Mot bakgrund av ovannämnda påstående och för fullständighetens skull undersöktes även de olika närstående tillverkarnas i Förenade kungariket och Förenade Arabemiraten transaktioner och bearbetningar av kardeler till stållinor inom koncernen. Dessa transaktioner konstaterades vara ovidkommande för resultaten av denna översyn. |
| --- | --- |

(37)

Mot bakgrund av ovannämnda påstående och för fullständighetens skull undersöktes även de olika närstående tillverkarnas i Förenade kungariket och Förenade Arabemiraten transaktioner och bearbetningar av kardeler till stållinor inom koncernen. Dessa transaktioner konstaterades vara ovidkommande för resultaten av denna översyn.

| (38) | Vad beträffar den närstående tillverkaren i Förenade Arabemiraten konstaterades denna inte exportera några stållinor som köpts av UML i Indien till gemenskapen under översynsperioden. Denna tillverkares alla försäljningstransaktioner kontrollerades och konstaterades rikta sig till resten av världen. |
| --- | --- |

(38)

Vad beträffar den närstående tillverkaren i Förenade Arabemiraten konstaterades denna inte exportera några stållinor som köpts av UML i Indien till gemenskapen under översynsperioden. Denna tillverkares alla försäljningstransaktioner kontrollerades och konstaterades rikta sig till resten av världen.

| (39) | Vad beträffar bearbetning av kardeler till stållinor konstaterades det att båda närstående tillverkare hade väsentlig sådan verksamhet. |
| --- | --- |

(39)

Vad beträffar bearbetning av kardeler till stållinor konstaterades det att båda närstående tillverkare hade väsentlig sådan verksamhet.

| (40) | Som det anges i skäl 35 har Usha Martin-gruppen omstrukturerat sin verksamhet och diversifierat sin produktion. Den tillverkar stållinor inte bara i Indien men även i andra produktionsanläggningar runtom i världen. Koncernen investerar i höjd produktivitet och förbättringar i Indien men är samtidigt på väg att i allt högre grad bli en global aktör som investerar i alla delar av världen, inklusive gemenskapen. |
| --- | --- |

(40)

Som det anges i skäl 35 har Usha Martin-gruppen omstrukturerat sin verksamhet och diversifierat sin produktion. Den tillverkar stållinor inte bara i Indien men även i andra produktionsanläggningar runtom i världen. Koncernen investerar i höjd produktivitet och förbättringar i Indien men är samtidigt på väg att i allt högre grad bli en global aktör som investerar i alla delar av världen, inklusive gemenskapen.

| (41) | Det bör även noteras att de genomsnittliga importpriserna vid import av stållinor från Indien till gemenskapen enligt Eurostat har visat en ökande tendens sedan 2004. Ökningen i de genomsnittliga importpriserna vid import från Indien har i själva verket varit mer markerad än ökningen i de genomsnittliga importpriserna vid import från resten av världen. |
| --- | --- |

(41)

Det bör även noteras att de genomsnittliga importpriserna vid import av stållinor från Indien till gemenskapen enligt Eurostat har visat en ökande tendens sedan 2004. Ökningen i de genomsnittliga importpriserna vid import från Indien har i själva verket varit mer markerad än ökningen i de genomsnittliga importpriserna vid import från resten av världen.

| (42) | Mot bakgrund av ovanstående väntas ingen ökning i importen av stållinor och inget återupptagande av dumpad import till gemenskapen av stållinor med ursprung i Indien, om antidumpningstullen avskaffas för UML. |
| --- | --- |

(42)

Mot bakgrund av ovanstående väntas ingen ökning i importen av stållinor och inget återupptagande av dumpad import till gemenskapen av stållinor med ursprung i Indien, om antidumpningstullen avskaffas för UML.

| (43) | Det anses därför osannolikt att de omständigheter som ledde till inledandet av denna översyn skulle förändras inom överskådlig framtid på ett sådant sätt att detta skulle påverka resultaten av översynen. Ändringarna anser därför vara av varaktig karaktär. |
| --- | --- |

(43)

Det anses därför osannolikt att de omständigheter som ledde till inledandet av denna översyn skulle förändras inom överskådlig framtid på ett sådant sätt att detta skulle påverka resultaten av översynen. Ändringarna anser därför vara av varaktig karaktär.

E.   ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (44) | Av ovanstående följer, i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och mot bakgrund av resultaten av denna översyn, dvs. frånvaron av dumpning under översynsperioden och av något som tyder på att dumpningen kommer att återupptas framöver, att de antidumpningsåtgärder som gäller för import av linor och kablar av stål med ursprung i Indien bör avskaffas för UML. |
| --- | --- |

(44)

Av ovanstående följer, i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och mot bakgrund av resultaten av denna översyn, dvs. frånvaron av dumpning under översynsperioden och av något som tyder på att dumpningen kommer att återupptas framöver, att de antidumpningsåtgärder som gäller för import av linor och kablar av stål med ursprung i Indien bör avskaffas för UML.

| (45) | Berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens avsikt att rekommendera ett avskaffande av den gällande antidumpningstullen på import av linor och kablar av stål med ursprung i Indien för UML, och gavs tillfälle at lämna sina synpunkter. |
| --- | --- |

(45)

Berörda parter informerades om de viktigaste omständigheter och överväganden som låg till grund för kommissionens avsikt att rekommendera ett avskaffande av den gällande antidumpningstullen på import av linor och kablar av stål med ursprung i Indien för UML, och gavs tillfälle at lämna sina synpunkter.

| (46) | De berörda parterna har lämnat sina synpunkter. Dessa ändrade dock inte de slutsatser som beskrivs ovan. |
| --- | --- |

(46)

De berörda parterna har lämnat sina synpunkter. Dessa ändrade dock inte de slutsatser som beskrivs ovan.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Tabellen i artikel 1.2 i förordning (EG) nr 1858/2005 ska ändras på följande sätt i fråga om Usha Martin Limited:

| Land | Företag | Tullsats (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Indien | Usha Martin Limited |
| 2A, Shakespeare Sarani Kolkata |
| 700 071, West Bengal, Indien |

Land

Företag

Tullsats (%)

Taric-tilläggsnummer

Indien

Usha Martin Limited

2A, Shakespeare Sarani Kolkata

700 071, West Bengal, Indien

0

8613

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 6 april 2009.

På rådets vägnar

J. POSPÍŠIL

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EGT L 217, 17.8.1999, s. 1.

2

(3)  EGT L 217, 17.8.1999, s. 63.

3

(4)  EUT L 299, 16.11.2005, s. 1.

4

(5)  EUT L 22, 26.1.2006, s. 1.

5

(6)  EUT L 22, 26.1.2006, s. 54.

6

(7)  EUT C 4, 9.1.2008, s. 22.

7

---

| 8.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 94/10

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 284/2009

av den 7 april 2009

om ändring av förordning (EG) nr 1083/2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden vad gäller vissa bestämmelser om den ekonomiska förvaltningen

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 161.3,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets samtycke,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande,

med beaktande av Regionkommitténs yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Den exceptionella kris som drabbat de internationella finansmarknaderna innebär stora utmaningar för gemenskapen, som kräver snabba åtgärder för att motverka de negativa effekterna på ekonomin som helhet, och framför allt för att stödja investeringar som kan stimulera tillväxten och sysselsättningen. |
| --- | --- |

(1)

Den exceptionella kris som drabbat de internationella finansmarknaderna innebär stora utmaningar för gemenskapen, som kräver snabba åtgärder för att motverka de negativa effekterna på ekonomin som helhet, och framför allt för att stödja investeringar som kan stimulera tillväxten och sysselsättningen.

| (2) | Den rättsliga ramen för programperioden 2007–2013 har antagits med syfte att ytterligare förenkla programplaneringen och förvaltningen av Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden, och att effektivisera stödet från fonderna och öka subsidiariteten vid genomförandet. |
| --- | --- |

(2)

Den rättsliga ramen för programperioden 2007–2013 har antagits med syfte att ytterligare förenkla programplaneringen och förvaltningen av Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden, och att effektivisera stödet från fonderna och öka subsidiariteten vid genomförandet.

| (3) | Vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1083/2006 (1) måste anpassas för att det ska bli lättare att ställa gemenskapsmedel till förfogande för att starta operativa program, liksom projekt som får stöd inom ramen för dessa program, för att påskynda genomförandet av investeringarna och deras effekter på ekonomin. |
| --- | --- |

(3)

Vissa bestämmelser i förordning (EG) nr 1083/2006 (1) måste anpassas för att det ska bli lättare att ställa gemenskapsmedel till förfogande för att starta operativa program, liksom projekt som får stöd inom ramen för dessa program, för att påskynda genomförandet av investeringarna och deras effekter på ekonomin.

| (4) | Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden (EIF) bör få större möjligheter att hjälpa medlemsstaterna att förbereda och genomföra operativa program. |
| --- | --- |

(4)

Europeiska investeringsbanken (EIB) och Europeiska investeringsfonden (EIF) bör få större möjligheter att hjälpa medlemsstaterna att förbereda och genomföra operativa program.

| (5) | Med hänsyn till den roll som fördraget tilldelar EIB och EIF som finansieringsinstitut borde det vara möjligt att tilldela dem kontrakt direkt när finansieringsteknisk verksamhet genomförs, t.ex. holdingfonder, genom deras försorg. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till den roll som fördraget tilldelar EIB och EIF som finansieringsinstitut borde det vara möjligt att tilldela dem kontrakt direkt när finansieringsteknisk verksamhet genomförs, t.ex. holdingfonder, genom deras försorg.

| (6) | För att underlätta användningen av finansieringstekniska instrument, särskilt på området hållbar stadsutveckling, är det nödvändigt att föreskriva att bidrag in natura behandlas som bidragsberättigande utgifter för inrättande av eller bidrag till fonder. |
| --- | --- |

(6)

För att underlätta användningen av finansieringstekniska instrument, särskilt på området hållbar stadsutveckling, är det nödvändigt att föreskriva att bidrag in natura behandlas som bidragsberättigande utgifter för inrättande av eller bidrag till fonder.

| (7) | I samband med statligt stöd enligt artikel 87 i fördraget är det också nödvändigt att mjuka upp villkoren för utbetalning av förskott för att stödja företag, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(7)

I samband med statligt stöd enligt artikel 87 i fördraget är det också nödvändigt att mjuka upp villkoren för utbetalning av förskott för att stödja företag, särskilt små och medelstora företag.

| (8) | För att påskynda genomförandet av större projekt är det nödvändigt att tillåta att utgifter för större projekt som ännu inte antagits av kommissionen ingår i utgiftsdeklarationer. |
| --- | --- |

(8)

För att påskynda genomförandet av större projekt är det nödvändigt att tillåta att utgifter för större projekt som ännu inte antagits av kommissionen ingår i utgiftsdeklarationer.

| (9) | I syfte att öka medlemsstaternas disponibla medel måste bestämmelserna om förhandsfinansiering ändras, för att snabbt kunna starta operativa program under en kristid. |
| --- | --- |

(9)

I syfte att öka medlemsstaternas disponibla medel måste bestämmelserna om förhandsfinansiering ändras, för att snabbt kunna starta operativa program under en kristid.

| (10) | Om det görs en förskottsbetalning vid igångsättandet av ett operativt program bör detta möjliggöra ett regelbundet penningflöde och underlätta utbetalningar till mottagarna under programmets genomförande. Därför bör bestämmelser fastställas om förskottsbetalningar för strukturfonderna enligt följande: 7,5 % (för medlemsstater som ingick i Europeiska unionen före den 1 maj 2004) och 9 % (för medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare), så att genomförandet av de operativa programmen kan påskyndas. |
| --- | --- |

(10)

Om det görs en förskottsbetalning vid igångsättandet av ett operativt program bör detta möjliggöra ett regelbundet penningflöde och underlätta utbetalningar till mottagarna under programmets genomförande. Därför bör bestämmelser fastställas om förskottsbetalningar för strukturfonderna enligt följande: 7,5 % (för medlemsstater som ingick i Europeiska unionen före den 1 maj 2004) och 9 % (för medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare), så att genomförandet av de operativa programmen kan påskyndas.

| (11) | Med tanke på principerna om likabehandling och om rättssäkerhet, bör de ändringar som berör artiklarna 56.2 och 78.1 tillämpas under hela programperioden 2007–2013. Därför måste dessa tillämpas retroaktivt från och med den 1 augusti 2006, det datum då förordning (EG) nr 1083/2006 trädde i kraft. Eftersom den exceptionella kris som har drabbat de internationella finansmarknaderna kräver snabba åtgärder för att motverka effekterna på ekonomin som helhet, bör andra ändringar träda i kraft dagen efter det att de offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(11)

Med tanke på principerna om likabehandling och om rättssäkerhet, bör de ändringar som berör artiklarna 56.2 och 78.1 tillämpas under hela programperioden 2007–2013. Därför måste dessa tillämpas retroaktivt från och med den 1 augusti 2006, det datum då förordning (EG) nr 1083/2006 trädde i kraft. Eftersom den exceptionella kris som har drabbat de internationella finansmarknaderna kräver snabba åtgärder för att motverka effekterna på ekonomin som helhet, bör andra ändringar träda i kraft dagen efter det att de offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

| (12) | Förordning (EG) nr 1083/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(12)

Förordning (EG) nr 1083/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1083/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 44 ska andra stycket ändras på följande sätt:






  a) | Led b ska ersättas med följande:






  ”b) | När avtalet inte är ett offentligt tjänstekontrakt i den mening som avses i lagstiftningen för offentlig upphandling, beviljande av stöd som för detta ändamål definieras som ett direkt ekonomiskt bidrag genom donation till ett finansinstitut utan krav på inbjudan att lämna förslag, om detta genomförs i enlighet med nationell lagstiftning som är förenlig med fördraget.” |
| --- | --- | --- | --- |

1.

I artikel 44 ska andra stycket ändras på följande sätt:

a)

Led b ska ersättas med följande:

”b)

När avtalet inte är ett offentligt tjänstekontrakt i den mening som avses i lagstiftningen för offentlig upphandling, beviljande av stöd som för detta ändamål definieras som ett direkt ekonomiskt bidrag genom donation till ett finansinstitut utan krav på inbjudan att lämna förslag, om detta genomförs i enlighet med nationell lagstiftning som är förenlig med fördraget.”

| b) | Följande led ska läggas till som led c:






  ”c) | Tilldelning av kontrakt direkt till EIB eller EIF.” |
| --- | --- | --- |

b)

Följande led ska läggas till som led c:

”c)

Tilldelning av kontrakt direkt till EIB eller EIF.”

| 2. | I artikel 46.1 ska följande stycke läggas till
  ”EIB och EIF får, på begäran av medlemsstaterna, delta i de tekniska stödåtgärder som nämns i första stycket.” |
| --- | --- |

2.

I artikel 46.1 ska följande stycke läggas till

”EIB och EIF får, på begäran av medlemsstaterna, delta i de tekniska stödåtgärder som nämns i första stycket.”

| 3. | Artikel 56.2 ska ersättas med följande:
  ”2.   Med avvikelse från punkt 1 får bidrag in natura, avskrivningskostnader och allmänna omkostnader behandlas som utgifter som betalats av stödmottagare för genomförandet av insatserna på de villkor som anges i tredje stycket i den här punkten.
  Med avvikelse från punkt 1 får bidrag in natura, när det gäller finansieringstekniska instrument enligt definitionerna i artikel 78.6 första stycket, behandlas som en utgift för inrättande av eller bidrag till fonder eller holdingfonder på de villkor som anges i tredje stycket i den här punkten.
  De utgifter som nämns i första och andra stycket ska uppfylla följande villkor:






  a) | Utgifterna ska vara stödberättigande enligt de regler för stödberättigande som fastställts i enlighet med punkt 4. |
| --- | --- | --- |

3.

Artikel 56.2 ska ersättas med följande:

”2.   Med avvikelse från punkt 1 får bidrag in natura, avskrivningskostnader och allmänna omkostnader behandlas som utgifter som betalats av stödmottagare för genomförandet av insatserna på de villkor som anges i tredje stycket i den här punkten.

Med avvikelse från punkt 1 får bidrag in natura, när det gäller finansieringstekniska instrument enligt definitionerna i artikel 78.6 första stycket, behandlas som en utgift för inrättande av eller bidrag till fonder eller holdingfonder på de villkor som anges i tredje stycket i den här punkten.

De utgifter som nämns i första och andra stycket ska uppfylla följande villkor:

a)

Utgifterna ska vara stödberättigande enligt de regler för stödberättigande som fastställts i enlighet med punkt 4.

| b) | Utgiftsbeloppet ska styrkas med underlag med bevisvärde likvärdigt med fakturor, utan att det påverkar bestämmelserna i de särskilda förordningarna. |
| --- | --- |

b)

Utgiftsbeloppet ska styrkas med underlag med bevisvärde likvärdigt med fakturor, utan att det påverkar bestämmelserna i de särskilda förordningarna.

| c) | För bidrag in natura får samfinansieringen från fonderna inte överskrida de totala bidragsberättigande utgifterna exklusive värdet av sådana bidrag.” |
| --- | --- |

c)

För bidrag in natura får samfinansieringen från fonderna inte överskrida de totala bidragsberättigande utgifterna exklusive värdet av sådana bidrag.”

| 4. | Artikel 78 ska ändras på följande sätt:






  a) | I artikel 78.1 första stycket ska den sista meningen ersättas med följande:
  ”Utgifter som mottagarna har haft ska styrkas med kvitterade fakturor eller annat bokföringsunderlag med likvärdigt bevisvärde, om inget annat föreskrivs i de särskilda förordningarna för varje fond.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikel 78 ska ändras på följande sätt:

a)

I artikel 78.1 första stycket ska den sista meningen ersättas med följande:

”Utgifter som mottagarna har haft ska styrkas med kvitterade fakturor eller annat bokföringsunderlag med likvärdigt bevisvärde, om inget annat föreskrivs i de särskilda förordningarna för varje fond.”

| b) | Artikel 78.2 led b ska utgå. |
| --- | --- |

b)

Artikel 78.2 led b ska utgå.

| c) | Artikel 78.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   När kommissionen inte beviljar ett ekonomiskt bidrag till ett större projekt i enlighet med artikel 41.3, ska den utgiftsdeklaration som görs efter det att kommissionen antagit sitt beslut korrigeras i enlighet därmed.” |
| --- | --- |

c)

Artikel 78.4 ska ersättas med följande:

”4.   När kommissionen inte beviljar ett ekonomiskt bidrag till ett större projekt i enlighet med artikel 41.3, ska den utgiftsdeklaration som görs efter det att kommissionen antagit sitt beslut korrigeras i enlighet därmed.”

| 5. | I artikel 82.1 andra stycket ska leden a, b och c ersättas med följande:






  ”a) | För de medlemsstater som ingick i Europeiska unionen före den 1 maj 2004: år 2007 2 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet, år 2008 3 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet och år 2009 2,5 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet. |
| --- | --- | --- |

5.

I artikel 82.1 andra stycket ska leden a, b och c ersättas med följande:

”a)

För de medlemsstater som ingick i Europeiska unionen före den 1 maj 2004: år 2007 2 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet, år 2008 3 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet och år 2009 2,5 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet.

| b) | För de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare: år 2007 2 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet, år 2008 3 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet och år 2009 4 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet. |
| --- | --- |

b)

För de medlemsstater som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare: år 2007 2 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet, år 2008 3 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet och år 2009 4 % av bidraget från strukturfonderna till det operativa programmet.

| c) | Om ett operativt program omfattas av målet europeiskt territoriellt samarbete och om åtminstone en av deltagarna är en medlemsstat som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare: år 2007 2 % av bidraget från Eruf till det operativa programmet, år 2008 3 % av bidraget från Eruf till det operativa programmet och år 2009 4 % av bidraget från Eruf till det operativa programmet.” |
| --- | --- |

c)

Om ett operativt program omfattas av målet europeiskt territoriellt samarbete och om åtminstone en av deltagarna är en medlemsstat som anslöt sig till Europeiska unionen den 1 maj 2004 eller senare: år 2007 2 % av bidraget från Eruf till det operativa programmet, år 2008 3 % av bidraget från Eruf till det operativa programmet och år 2009 4 % av bidraget från Eruf till det operativa programmet.”

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Punkterna 3 och 4 a i artikel 1 ska dock tillämpas från och med den 1 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Luxemburg den 7 april 2009.

På rådets vägnar

K. SCHWARZENBERG

Ordförande

---

(1)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 25.

1

---

| 8.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 94/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 94/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 285/2009

av den 7 april 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 8 april 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 april 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | JO | 88,9 |
| MA | 50,7 |
| SN | 208,5 |
| TN | 129,8 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 116,7 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 51,1 |
| TR | 136,5 |
| ZZ | 114,4 |
| 0709 90 70 | MA | 64,2 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 76,5 |
| 0709 90 80 | EG | 60,4 |
| ZZ | 60,4 |
| 0805 10 20 | CN | 39,7 |
| EG | 43,8 |
| IL | 63,4 |
| MA | 46,5 |
| TN | 48,1 |
| TR | 76,6 |
| ZZ | 53,0 |
| 0805 50 10 | TR | 55,9 |
| ZZ | 55,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 80,0 |
| CA | 110,7 |
| CL | 89,3 |
| CN | 75,2 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 113,4 |
| US | 122,1 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 78,7 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | AR | 78,9 |
| CL | 102,0 |
| CN | 59,2 |
| UY | 52,8 |
| ZA | 95,9 |
| ZZ | 77,8 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

JO

88,9

MA

50,7

SN

208,5

TN

129,8

TR

105,8

ZZ

116,7

0707 00 05

JO

155,5

MA

51,1

TR

136,5

ZZ

114,4

0709 90 70

MA

64,2

TR

88,8

ZZ

76,5

0709 90 80

EG

60,4

ZZ

60,4

0805 10 20

CN

39,7

EG

43,8

IL

63,4

MA

46,5

TN

48,1

TR

76,6

ZZ

53,0

0805 50 10

TR

55,9

ZZ

55,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

80,0

CA

110,7

CL

89,3

CN

75,2

MK

24,7

NZ

113,4

US

122,1

UY

71,7

ZA

78,7

ZZ

84,8

0808 20 50

AR

78,9

CL

102,0

CN

59,2

UY

52,8

ZA

95,9

ZZ

77,8

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 8.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 94/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 94/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 286/2009

av den 7 april 2009

om införande av vissa beteckningar i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Melva de Andalucía (SGB), Caballa de Andalucía (SGB), Ovos Moles de Aveiro (SGB), Castagna di Vallerano (SUB)]

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 510/2006 av den 20 mars 2006 om skydd av geografiska beteckningar och ursprungsbeteckningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 7.4 första stycket, och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 och med tillämpning av artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 har ansökningarna om registrering av beteckningarna ”Melva de Andalucía” och ”Caballa de Andalucía”, som inlämnats av Spanien, ansökan om registrering av beteckningen ”Ovos Moles de Aveiro”, som inlämnats av Portugal, och ansökan om registrering av beteckningen ”Castagna di Vallerano”, som inlämnats av Italien, offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 6.2 första stycket i förordning (EG) nr 510/2006 och med tillämpning av artikel 17.2 i förordning (EG) nr 510/2006 har ansökningarna om registrering av beteckningarna ”Melva de Andalucía” och ”Caballa de Andalucía”, som inlämnats av Spanien, ansökan om registrering av beteckningen ”Ovos Moles de Aveiro”, som inlämnats av Portugal, och ansökan om registrering av beteckningen ”Castagna di Vallerano”, som inlämnats av Italien, offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

| (2) | Eftersom det inte har inkommit några invändningar i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 till kommissionen bör dessa beteckningar registreras. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom det inte har inkommit några invändningar i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 510/2006 till kommissionen bör dessa beteckningar registreras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beteckningarna i bilagan till denna förordning ska registreras.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 april 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 93, 31.3.2006, s. 12.

1

(2)  EUT C 177, 12.7.2008, s. 18 (Melva de Andalucía), EUT C 177, 12.7.2008, s. 21 (Caballa de Andalucía), EUT C 184, 22.7.2008, s. 42 (Ovos Moles de Aveiro) och EUT C 190, 29.7.2008, s. 7 (Castagna di Vallerano).

2

---

BILAGA

| 1. | Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

  Klass 1.6   Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

  ITALIEN
  Castagna di Vallerano (SUB)

  Klass 1.7   Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

  SPANIEN
  Melva de Andalucía (SGB)
  Caballa de Andalucía (SGB) |
| --- | --- |

1.

Jordbruksprodukter som anges i bilaga I till fördraget och som är avsedda att användas som livsmedel:

Klass 1.6   Frukt, grönsaker och spannmål, bearbetade eller obearbetade

ITALIEN

Castagna di Vallerano (SUB)

Klass 1.7   Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav

SPANIEN

Melva de Andalucía (SGB)

Caballa de Andalucía (SGB)

| 2. | Livsmedel som anges i bilaga I till förordningen:

  Klass 2.4   Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

  PORTUGAL
  Ovos Moles de Aveiro (SGB) |
| --- | --- |

2.

Livsmedel som anges i bilaga I till förordningen:

Klass 2.4   Bröd, konditorivaror, konfekt, skorpor och andra bagerivaror

PORTUGAL

Ovos Moles de Aveiro (SGB)

---

| 8.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 94/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 94/17

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 287/2009

av den 7 april 2009

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av viss aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

och av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 28 maj 2008 mottog kommissionen enligt artikel 5 i grundförordningen ett klagomål rörande import av aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) av Eurométaux (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för de tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av aluminiumfolie. |
| --- | --- |

(1)

Den 28 maj 2008 mottog kommissionen enligt artikel 5 i grundförordningen ett klagomål rörande import av aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina) av Eurométaux (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för de tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av aluminiumfolie.

| (2) | Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. |
| --- | --- |

(2)

Klagomålet innehöll bevisning om dumpning och därav följande väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes.

| (3) | Den 12 juli 2008 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Den 12 juli 2008 inleddes förfarandet genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2).

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt de klagande gemenskapstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Armenien, Brasilien och Kina, de importörer, handlare, användare, leverantörer och organisationer som den visste berördes samt företrädarna för Armenien, Brasilien och Kina om inledandet av förfarandet. De berörda parterna fick möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt de klagande gemenskapstillverkarna, de exporterande tillverkarna i Armenien, Brasilien och Kina, de importörer, handlare, användare, leverantörer och organisationer som den visste berördes samt företrädarna för Armenien, Brasilien och Kina om inledandet av förfarandet. De berörda parterna fick möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande.

| (5) | För att de exporterande tillverkarna i Armenien och Kina om de så önskade skulle kunna ansöka om att bli behandlade som företag verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till den armeniska exporterande tillverkaren och de kinesiska exporterande tillverkare som den visste var berörda, de armeniska och kinesiska myndigheterna samt till övriga kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet. Den armeniska exporterande tillverkaren och sex kinesiska exporterande tillverkare, i vissa fall tillsammans med närstående försäljningsföretag, ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen och i andra hand om individuell behandling, om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(5)

För att de exporterande tillverkarna i Armenien och Kina om de så önskade skulle kunna ansöka om att bli behandlade som företag verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling, sände kommissionen ansökningsformulär till den armeniska exporterande tillverkaren och de kinesiska exporterande tillverkare som den visste var berörda, de armeniska och kinesiska myndigheterna samt till övriga kinesiska exporterande tillverkare som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet. Den armeniska exporterande tillverkaren och sex kinesiska exporterande tillverkare, i vissa fall tillsammans med närstående försäljningsföretag, ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 i grundförordningen och i andra hand om individuell behandling, om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för att beviljas marknadsekonomisk status.

| (6) | Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och importörer i gemenskapen, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i undersökningen för fastställandet av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Eftersom det föreföll finnas ett stort antal exporterande tillverkare i Kina och importörer i gemenskapen, angav kommissionen i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande kunde komma att tillämpas i undersökningen för fastställandet av dumpning och skada i enlighet med artikel 17 i grundförordningen.

| (7) | För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanade den alla exporterande tillverkare i Kina och alla importörer i gemenskapen att, enligt tillkännagivandet om inledande, ge sig till känna och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet rörande den berörda produkten under perioden 1 juli 2007–30 juni 2008. |
| --- | --- |

(7)

För att kommissionen skulle kunna besluta om huruvida ett stickprovsförfarande var nödvändigt och i så fall kunna göra ett urval, uppmanade den alla exporterande tillverkare i Kina och alla importörer i gemenskapen att, enligt tillkännagivandet om inledande, ge sig till känna och lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet rörande den berörda produkten under perioden 1 juli 2007–30 juni 2008.

| (8) | Sex exporterande tillverkare i Kina besvarade frågorna inom ramen för stickprovsförfarandet. Ett företag slutade emellertid på ett tidigt stadium att samarbeta i undersökningen och således kvarstod bara fem exporterande tillverkare. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte längre och alla parter informerades om att något urval inte skulle göras. |
| --- | --- |

(8)

Sex exporterande tillverkare i Kina besvarade frågorna inom ramen för stickprovsförfarandet. Ett företag slutade emellertid på ett tidigt stadium att samarbeta i undersökningen och således kvarstod bara fem exporterande tillverkare. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte längre och alla parter informerades om att något urval inte skulle göras.

| (9) | Åtta importörer/användare besvarade frågorna inom ramen för stickprovsförfarandet. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte längre och alla parter informerades om att något urval inte skulle göras. |
| --- | --- |

(9)

Åtta importörer/användare besvarade frågorna inom ramen för stickprovsförfarandet. Något stickprovsförfarande behövdes därför inte längre och alla parter informerades om att något urval inte skulle göras.

| (10) | Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från en exporterande tillverkare i Armenien, fem i Kina och en i Brasilien samt en tillverkare i det jämförbara landet, Turkiet. Kompletta svar på frågeformuläret inkom också från sex gemenskapstillverkare och åtta importörer/användare samarbetade genom att svara på frågeformuläret. Inga andra slutanvändare försedde kommissionen med några uppgifter eller gav sig till känna under undersökningen. |
| --- | --- |

(10)

Kommissionen skickade frågeformulär till alla parter som den visste var berörda och till alla övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som angavs i tillkännagivandet om inledande. Svar mottogs från en exporterande tillverkare i Armenien, fem i Kina och en i Brasilien samt en tillverkare i det jämförbara landet, Turkiet. Kompletta svar på frågeformuläret inkom också från sex gemenskapstillverkare och åtta importörer/användare samarbetade genom att svara på frågeformuläret. Inga andra slutanvändare försedde kommissionen med några uppgifter eller gav sig till känna under undersökningen.

| (11) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse samt genomförde kontroller på plats hos följande företag:






  a) | Gemenskapstillverkare







  — | Alcomet PLC, Shumen, Bulgarien |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse samt genomförde kontroller på plats hos följande företag:

a)

Gemenskapstillverkare

—

Alcomet PLC, Shumen, Bulgarien

| — | Symetal Aluminium Foil Industry S.A./Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Grekland |
| --- | --- |

—

Symetal Aluminium Foil Industry S.A./Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Grekland

| b) | Exporterande tillverkare i Kina







  — | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd, Shanghai and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd, Hebei |
| --- | --- | --- |

b)

Exporterande tillverkare i Kina

—

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd, Shanghai and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd, Hebei

| — | North China Aluminium Co., Ltd, Hebei (”North China”) |
| --- | --- |

—

North China Aluminium Co., Ltd, Hebei (”North China”)

| — | Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd, Shandong (”Shandong”) |
| --- | --- |

—

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd, Shandong (”Shandong”)

| — | Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu |
| --- | --- |

—

Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu

| c) | Exporterande tillverkare i Armenien







  — | Closed Joint Stock Company ”Rusal-Armenal”, Yerevan (”Armenal”) och närstående importörer i Schweiz och Russia Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited och Rusal Marketing Limited |
| --- | --- | --- |

c)

Exporterande tillverkare i Armenien

—

Closed Joint Stock Company ”Rusal-Armenal”, Yerevan (”Armenal”) och närstående importörer i Schweiz och Russia Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited och Rusal Marketing Limited

| d) | Exporterande tillverkare i Brasilien







  — | Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo |
| --- | --- | --- |

d)

Exporterande tillverkare i Brasilien

—

Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo

| e) | Icke-närstående importörer/användare i gemenskapen







  — | Countinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- | --- |

e)

Icke-närstående importörer/användare i gemenskapen

—

Countinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburg, Tyskland

| — | Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Tyskland |
| --- | --- |

—

Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Tyskland

| — | ITS Foil and Film Rewinding BV, Apeldoorn, Nederländerna |
| --- | --- |

—

ITS Foil and Film Rewinding BV, Apeldoorn, Nederländerna

| — | Groupe Sphere, Paris, Frankrike |
| --- | --- |

—

Groupe Sphere, Paris, Frankrike

| (12) | Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök på plats hos nedanstående företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från Turkiet i egenskap av jämförbart land.






  f) | Tillverkare i Turkiet







  — | Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (nu Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.) |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Eftersom det var nödvändigt att fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare som eventuellt inte skulle komma att beviljas marknadsekonomisk status, utfördes ett kontrollbesök på plats hos nedanstående företag i syfte att fastställa normalvärdet på grundval av uppgifter från Turkiet i egenskap av jämförbart land.

f)

Tillverkare i Turkiet

—

Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (nu Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.)

3.   Undersökningsperiod och skadeundersökningsperiod

| (13) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2007 till och med den 30 juni 2008 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2007 till och med den 30 juni 2008 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser som är av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från och med den 1 januari 2005 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (14) | I tillkännagivandet om inledande definierades den berörda produkten som aluminiumfolie med en tjocklek av minst 0,008 mm men högst 0,018 mm, utan förstärkning, valsad men inte vidare bearbetad, på rullar med en bredd av högst 650 mm, med ursprung i Armenien, Brasilien och Kina (nedan kallad den berörda produkten) som när förfarandet inleddes normalt klassificerades enligt KN-nummer ex 7607 11 10. |
| --- | --- |

(14)

I tillkännagivandet om inledande definierades den berörda produkten som aluminiumfolie med en tjocklek av minst 0,008 mm men högst 0,018 mm, utan förstärkning, valsad men inte vidare bearbetad, på rullar med en bredd av högst 650 mm, med ursprung i Armenien, Brasilien och Kina (nedan kallad den berörda produkten) som när förfarandet inleddes normalt klassificerades enligt KN-nummer ex 7607 11 10.

| (15) | Undersökningen visade att ovannämnda produktbeskrivning omfattade olika produkter, särskilt s.k. jumbo- och konsumentrullar. Skillnaden mellan jumborullar och konsumentrullar är främst vikten (jumborullar väger vanligtvis minst 150 kg), därav behovet av att rulla om aluminiumfolien för att omvandla den till en konsumentprodukt som kan användas för förpackning eller annan användning i hushållet. |
| --- | --- |

(15)

Undersökningen visade att ovannämnda produktbeskrivning omfattade olika produkter, särskilt s.k. jumbo- och konsumentrullar. Skillnaden mellan jumborullar och konsumentrullar är främst vikten (jumborullar väger vanligtvis minst 150 kg), därav behovet av att rulla om aluminiumfolien för att omvandla den till en konsumentprodukt som kan användas för förpackning eller annan användning i hushållet.

| (16) | Det KN-nummer ex 7607 11 10 som angavs i tillkännagivandet om inledande delades i januari 2009 upp på två koder: Ex76071111 (aluminiumfolie med en tjocklek på högst 0,021 mm och en vikt på högst 10 kg för konsumentrullar) och ex 7607 11 19 (samma, men med en vikt på minst 10 kg för jumborullar). KN-numret hänvisar till vikten på aluminiumfolierullen, som är identisk med aluminiumfolierullen i den ursprungliga produktbeskrivningen. Båda hänvisar till själva aluminiumfolien, som rullas på en större eller mindre rulle, som sätts in i en hållare. |
| --- | --- |

(16)

Det KN-nummer ex 7607 11 10 som angavs i tillkännagivandet om inledande delades i januari 2009 upp på två koder: Ex76071111 (aluminiumfolie med en tjocklek på högst 0,021 mm och en vikt på högst 10 kg för konsumentrullar) och ex 7607 11 19 (samma, men med en vikt på minst 10 kg för jumborullar). KN-numret hänvisar till vikten på aluminiumfolierullen, som är identisk med aluminiumfolierullen i den ursprungliga produktbeskrivningen. Båda hänvisar till själva aluminiumfolien, som rullas på en större eller mindre rulle, som sätts in i en hållare.

| (17) | Industrin i senare led i produktionskedjan i gemenskapen, dvs. de som gör omrullningarna, hävdade att den berörda produkten också borde inbegripa konsumentrullar, därför att om åtgärder bara införs på import av aluminiumfolie med en vikt på minst 10 kg, skulle detta kunna ge upphov till export av produkter i senare led i produktionskedjan, dvs. aluminiumfolie med en vikt på högst 10 kg. Verksamheten med omrullningen skulle då äga rum i de exporterande länderna istället för i gemenskapsländerna och omrullningsindustrin i gemenskapen skulle till följd av detta drabbas svårt. Denna angelägenhet behandlas i skälen 150–162. |
| --- | --- |

(17)

Industrin i senare led i produktionskedjan i gemenskapen, dvs. de som gör omrullningarna, hävdade att den berörda produkten också borde inbegripa konsumentrullar, därför att om åtgärder bara införs på import av aluminiumfolie med en vikt på minst 10 kg, skulle detta kunna ge upphov till export av produkter i senare led i produktionskedjan, dvs. aluminiumfolie med en vikt på högst 10 kg. Verksamheten med omrullningen skulle då äga rum i de exporterande länderna istället för i gemenskapsländerna och omrullningsindustrin i gemenskapen skulle till följd av detta drabbas svårt. Denna angelägenhet behandlas i skälen 150–162.

| (18) | Aluminiumfolie framställs genom att aluminiumgöt eller band för vidare valsning (foil-stock) valsas till önskad tjocklek. Efter valsningen glödgas folien i en värmebehandlingsprocess så att den blir böjlig. Efter valsning och glödgning rullas folien på rullar med en bredd av högst 650 mm. Rullens storlek är avgörande för foliens användning, eftersom användarna av denna produkt (spoolers eller rewinders, nedan kallade hushållsfolietillverkarna) rullar över aluminiumfolien på mindre rullar avsedda för detaljhandelsförsäljning. |
| --- | --- |

(18)

Aluminiumfolie framställs genom att aluminiumgöt eller band för vidare valsning (foil-stock) valsas till önskad tjocklek. Efter valsningen glödgas folien i en värmebehandlingsprocess så att den blir böjlig. Efter valsning och glödgning rullas folien på rullar med en bredd av högst 650 mm. Rullens storlek är avgörande för foliens användning, eftersom användarna av denna produkt (spoolers eller rewinders, nedan kallade hushållsfolietillverkarna) rullar över aluminiumfolien på mindre rullar avsedda för detaljhandelsförsäljning.

| (19) | Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att den produkt som enligt klagomålet dumpas är aluminiumfolie med en tjocklek av minst 0,008 mm, men högst 0,018 mm, utan förstärkning, valsad men inte vidare bearbetad, på rullar med en bredd av högst 650 mm och en vikt av minst 10 kg, med ursprung i Armenien, Brasilien och Kina och som klassificeras enligt KN-nummer ex 7607 11 19 (nedan kallad den berörda produkten). |
| --- | --- |

(19)

Mot bakgrund av ovanstående dras slutsatsen att den produkt som enligt klagomålet dumpas är aluminiumfolie med en tjocklek av minst 0,008 mm, men högst 0,018 mm, utan förstärkning, valsad men inte vidare bearbetad, på rullar med en bredd av högst 650 mm och en vikt av minst 10 kg, med ursprung i Armenien, Brasilien och Kina och som klassificeras enligt KN-nummer ex 7607 11 19 (nedan kallad den berörda produkten).

2.   Likadan produkt

| (20) | Undersökningen visade att den aluminiumfolie som gemenskapsindustrin tillverkar och säljer i gemenskapen, den aluminiumfolie som tillverkas och säljs på de inhemska marknaderna i Armenien, Brasilien och Kina och den aluminiumfolie som importeras till gemenskapen från dessa länder samt den aluminiumfolie som tillverkas och säljs i Turkiet har i stort sett samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningsområden. |
| --- | --- |

(20)

Undersökningen visade att den aluminiumfolie som gemenskapsindustrin tillverkar och säljer i gemenskapen, den aluminiumfolie som tillverkas och säljs på de inhemska marknaderna i Armenien, Brasilien och Kina och den aluminiumfolie som importeras till gemenskapen från dessa länder samt den aluminiumfolie som tillverkas och säljs i Turkiet har i stort sett samma grundläggande fysiska och tekniska egenskaper och samma grundläggande slutanvändningsområden.

| (21) | Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(21)

Dessa produkter anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   MARKNADSEKONOMISK STATUS OCH JÄMFÖRBART LAND

| (22) | I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ska normalvärdet vid antidumpningsundersökningar av import med ursprung Armenien och Kina fastställas enligt punkterna 1–6 i samma artikel för tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Kriterierna är i sammanfattning följande:






  — | Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden. |
| --- | --- | --- |

(22)

I enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ska normalvärdet vid antidumpningsundersökningar av import med ursprung Armenien och Kina fastställas enligt punkterna 1–6 i samma artikel för tillverkare som konstaterats uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. Kriterierna är i sammanfattning följande:

—

Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan något större statligt inflytande och dess kostnader återspeglar marknadsvärden.

| — | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

—

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och som tillämpas för alla ändamål.

| — | Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

—

Det förekommer inte några betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke marknadsekonomiska systemet.

| — | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

—

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar stabilitet och rättssäkerhet.

| — | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

—

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (23) | Den enda samarbetsvilliga armeniska exporterande tillverkaren och fem exporterande tillverkare från Kina som samarbetade i detta förfarande ansökte om marknadsekonomisk status och lämnade inom tidsfristen in ansökningsblanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status. |
| --- | --- |

(23)

Den enda samarbetsvilliga armeniska exporterande tillverkaren och fem exporterande tillverkare från Kina som samarbetade i detta förfarande ansökte om marknadsekonomisk status och lämnade inom tidsfristen in ansökningsblanketten för exporterande tillverkare som ansöker om sådan status.

| (24) | Armenal, den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Armenien, hävdade att tillämpningen av artikel 2.7 på Armenien var olaglig, eftersom Armenien bör anses ha marknadsekonomisk status enligt regler från Världshandelsorganisationen (WTO). |
| --- | --- |

(24)

Armenal, den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren i Armenien, hävdade att tillämpningen av artikel 2.7 på Armenien var olaglig, eftersom Armenien bör anses ha marknadsekonomisk status enligt regler från Världshandelsorganisationen (WTO).

| (25) | Behandlingen av Armenien som en övergångsekonomi är emellertid i överensstämmelse med grundförordningen, som uttryckligen omnämner Armenien i fotnoten till artikel 2.7 a. Detta argument avvisas därför. |
| --- | --- |

(25)

Behandlingen av Armenien som en övergångsekonomi är emellertid i överensstämmelse med grundförordningen, som uttryckligen omnämner Armenien i fotnoten till artikel 2.7 a. Detta argument avvisas därför.

| (26) | När det gäller alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Armenien och Kina, inhämtade kommissionen alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga och kontrollerade på plats hos de berörda företagen alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(26)

När det gäller alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Armenien och Kina, inhämtade kommissionen alla uppgifter den ansåg vara nödvändiga och kontrollerade på plats hos de berörda företagen alla uppgifter som lämnats i ansökan om marknadsekonomisk status.

1.   Armenien

| (27) | Armenal vägrades marknadsekonomisk status, eftersom kriterierna 2 och 3 inte var uppfyllda. När det gäller kriterium 2, innehöll företagets räkenskaper för 2006 ett negativt yttrande från dess revisorer, och företaget lämnade inte in några reviderade räkenskaper för 2007. |
| --- | --- |

(27)

Armenal vägrades marknadsekonomisk status, eftersom kriterierna 2 och 3 inte var uppfyllda. När det gäller kriterium 2, innehöll företagets räkenskaper för 2006 ett negativt yttrande från dess revisorer, och företaget lämnade inte in några reviderade räkenskaper för 2007.

| (28) | Företaget hävdade att efterlevnaden av revisionsförfarandet (som gjordes 2006) och ett åtagande att lämna in reviderade räkenskaper för 2007 i enlighet med internationella redovisningsstandarder (IAS) skulle räcka för att uppfylla kriterium 2. Företaget hävdade vidare att även om revisorn lämnar ett negativt yttrande när det gäller efterlevnaden av de internationella redovisningsstandarderna (IAS), är det för att uppfylla kriterium 2 tillräckligt att räkenskaperna reviderats enligt internationella revisionsstandarder. |
| --- | --- |

(28)

Företaget hävdade att efterlevnaden av revisionsförfarandet (som gjordes 2006) och ett åtagande att lämna in reviderade räkenskaper för 2007 i enlighet med internationella redovisningsstandarder (IAS) skulle räcka för att uppfylla kriterium 2. Företaget hävdade vidare att även om revisorn lämnar ett negativt yttrande när det gäller efterlevnaden av de internationella redovisningsstandarderna (IAS), är det för att uppfylla kriterium 2 tillräckligt att räkenskaperna reviderats enligt internationella revisionsstandarder.

| (29) | Detta argument kan inte godtas. För det första lämnades de reviderade räkenskaperna för 2007 inte in, trots att kommissionen begärde det, och för det andra, när det gäller de reviderade räkenskaperna för 2006, måste man minnas att artikel 2.7 b i grundförordningen är ett undantag, och att artikeln där måste ges en snäv tolkning. Det är tydligt att räkenskaperna inte bara ska revideras enligt internationella revisionsstandarder, utan att de också ska utarbetas i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna (IAS). Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(29)

Detta argument kan inte godtas. För det första lämnades de reviderade räkenskaperna för 2007 inte in, trots att kommissionen begärde det, och för det andra, när det gäller de reviderade räkenskaperna för 2006, måste man minnas att artikel 2.7 b i grundförordningen är ett undantag, och att artikeln där måste ges en snäv tolkning. Det är tydligt att räkenskaperna inte bara ska revideras enligt internationella revisionsstandarder, utan att de också ska utarbetas i enlighet med de internationella redovisningsstandarderna (IAS). Argumentet avvisas därför.

| (30) | När det gäller kriterium 3, framgick det av undersökningen att det pris som betalades till staten för en väsentlig andel av aktierna var ungefär en tredjedel av deras nominella värde och att företaget fick marken av staten utan kostnad. Det hävdades att aktierna förvärvades till marknadsvärde och att snedvridningen av konkurrensen dessutom inte var särskilt stor. Tillräckligt med bevisning lämnades dock inte till stöd för detta påstående. Företaget hävdade vidare att det inte kunde sälja marken utan att betala värdet enligt fastighetsregistret till staten och att det inte hade någon större betydelse att företaget ägde marken. Detta argument kan inte godtas, eftersom mark är en central tillgång och har en direkt och väsentlig påverkan på företagets verksamhetsförmåga och därmed på dess finansiella situation. |
| --- | --- |

(30)

När det gäller kriterium 3, framgick det av undersökningen att det pris som betalades till staten för en väsentlig andel av aktierna var ungefär en tredjedel av deras nominella värde och att företaget fick marken av staten utan kostnad. Det hävdades att aktierna förvärvades till marknadsvärde och att snedvridningen av konkurrensen dessutom inte var särskilt stor. Tillräckligt med bevisning lämnades dock inte till stöd för detta påstående. Företaget hävdade vidare att det inte kunde sälja marken utan att betala värdet enligt fastighetsregistret till staten och att det inte hade någon större betydelse att företaget ägde marken. Detta argument kan inte godtas, eftersom mark är en central tillgång och har en direkt och väsentlig påverkan på företagets verksamhetsförmåga och därmed på dess finansiella situation.

| (31) | Mot denna bakgrund anses det att Rusal Armenal ska förvägras marknadsekonomisk status. Samråd hölls med rådgivande kommittén, som inte hade några invändningar mot kommissionens slutsatser. |
| --- | --- |

(31)

Mot denna bakgrund anses det att Rusal Armenal ska förvägras marknadsekonomisk status. Samråd hölls med rådgivande kommittén, som inte hade några invändningar mot kommissionens slutsatser.

2.   Kina: Marknadsekonomisk status

| (32) | Alla de fem samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina nekades marknadsekonomisk status, eftersom kostnaderna för den viktigaste insatsvaran, primärt aluminium, inte i någon större utsträckning återspeglade marknadsvärdena, vilket krävs enligt artikel 2.7 c i grundförordningen. I undersökningen för marknadsekonomisk status fastställdes det att detta berodde på statlig inblandning på aluminiummarknaden i Kina. Priserna på primärt aluminium baseras på noteringen på aluminium på den statskontrollerade Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market (SHFE), som bara är öppen för kinesiska handlare, medan det globala referenspriset är noteringen på London Metal Exchange (LME). Noteringen på LME var på en genomsnittlig månadsvis basis mer än 21 % högre än på SHFE under undersökningsperioden. Vidare är primärt aluminium inte föremål för återbetalning av mervärdesskatt och är belagd med en exportskatt på 15 %. Följaktligen säljs det mesta av produktionen av primärt aluminium på den kinesiska marknaden, vilket leder till en prisnedgång på det inhemska priset på primärt aluminium och en viktig kostnadsfördel för de tillverkare av aluminiumfolie som är verksamma i Kina. Man ska minnas att primärt aluminium står för cirka 70 % av produktionskostnaden för aluminiumfolie, vilket betyder en 14 %-ig kostnadsfördel för de kinesiska tillverkarna, vilket är mycket på en råvarumarknad som den för aluminiumfolie. |
| --- | --- |

(32)

Alla de fem samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i Kina nekades marknadsekonomisk status, eftersom kostnaderna för den viktigaste insatsvaran, primärt aluminium, inte i någon större utsträckning återspeglade marknadsvärdena, vilket krävs enligt artikel 2.7 c i grundförordningen. I undersökningen för marknadsekonomisk status fastställdes det att detta berodde på statlig inblandning på aluminiummarknaden i Kina. Priserna på primärt aluminium baseras på noteringen på aluminium på den statskontrollerade Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market (SHFE), som bara är öppen för kinesiska handlare, medan det globala referenspriset är noteringen på London Metal Exchange (LME). Noteringen på LME var på en genomsnittlig månadsvis basis mer än 21 % högre än på SHFE under undersökningsperioden. Vidare är primärt aluminium inte föremål för återbetalning av mervärdesskatt och är belagd med en exportskatt på 15 %. Följaktligen säljs det mesta av produktionen av primärt aluminium på den kinesiska marknaden, vilket leder till en prisnedgång på det inhemska priset på primärt aluminium och en viktig kostnadsfördel för de tillverkare av aluminiumfolie som är verksamma i Kina. Man ska minnas att primärt aluminium står för cirka 70 % av produktionskostnaden för aluminiumfolie, vilket betyder en 14 %-ig kostnadsfördel för de kinesiska tillverkarna, vilket är mycket på en råvarumarknad som den för aluminiumfolie.

| (33) | Utöver den allmänna situation som beskrivs ovan, finns det tre andra företag som inte uppfyller kraven i kriterium 1. Ett av företagen är föremål för ett betydande statligt inflytande över deras affärsbeslut, ett annat fick en stor subvention för inköp av den viktigaste utrustningen och det tredje företagets anläggningstillgångar återspeglade inte marknadsvärdena. |
| --- | --- |

(33)

Utöver den allmänna situation som beskrivs ovan, finns det tre andra företag som inte uppfyller kraven i kriterium 1. Ett av företagen är föremål för ett betydande statligt inflytande över deras affärsbeslut, ett annat fick en stor subvention för inköp av den viktigaste utrustningen och det tredje företagets anläggningstillgångar återspeglade inte marknadsvärdena.

| (34) | Ett företag uppfyllde inte kriterium 2, eftersom det fanns tydliga bokföringsmisstag som revisorerna inte hade anmärkt på. |
| --- | --- |

(34)

Ett företag uppfyllde inte kriterium 2, eftersom det fanns tydliga bokföringsmisstag som revisorerna inte hade anmärkt på.

| (35) | När det gäller kriterium 3, var det två företag som inte uppfyllde kraven. När det gäller ett av företagen, påverkade snedvridningar dess rätt till markanvändning. När företaget ändrade sin juridiska form 1993, överförde det inte med en gång rätten till markanvändning till den nya enheten, vilket skulle ha varit gängse praxis. Rätten till markanvändning överfördes i själva verket inte förrän 10 år senare. Det fanns ingen skadeståndsklausul i kontraktet som skulle gälla om överföringen inte gjordes. Dessutom gjordes det under år 2004 inte någon preliminär inbetalning av skatt, varken under det föreskrivna kvartalet eller i slutet av året. Företaget hävdade att de oegentligheter som konstaterats när det gäller överföringen av rätten till markanvändning inte har någon särskild betydelse för räkenskaperna, och förseningen av överföringen gällde rättsligt, men inte i praktiken. Icke desto mindre har förmågan att utnyttja marken som en central tillgång en direkt och väsentlig påverkan på företagets verksamhetsförmåga och därmed på dess finansiella situation. |
| --- | --- |

(35)

När det gäller kriterium 3, var det två företag som inte uppfyllde kraven. När det gäller ett av företagen, påverkade snedvridningar dess rätt till markanvändning. När företaget ändrade sin juridiska form 1993, överförde det inte med en gång rätten till markanvändning till den nya enheten, vilket skulle ha varit gängse praxis. Rätten till markanvändning överfördes i själva verket inte förrän 10 år senare. Det fanns ingen skadeståndsklausul i kontraktet som skulle gälla om överföringen inte gjordes. Dessutom gjordes det under år 2004 inte någon preliminär inbetalning av skatt, varken under det föreskrivna kvartalet eller i slutet av året. Företaget hävdade att de oegentligheter som konstaterats när det gäller överföringen av rätten till markanvändning inte har någon särskild betydelse för räkenskaperna, och förseningen av överföringen gällde rättsligt, men inte i praktiken. Icke desto mindre har förmågan att utnyttja marken som en central tillgång en direkt och väsentlig påverkan på företagets verksamhetsförmåga och därmed på dess finansiella situation.

| (36) | När det gäller det andra företaget, fick det sitt bevis om rätt till markanvändning innan hela köpesumman hade erlagts, och beviset användes för att få ett hypotekslån från en statsägd bank. |
| --- | --- |

(36)

När det gäller det andra företaget, fick det sitt bevis om rätt till markanvändning innan hela köpesumman hade erlagts, och beviset användes för att få ett hypotekslån från en statsägd bank.

| (37) | Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande tillverkarna i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta. |
| --- | --- |

(37)

Kommissionen underrättade officiellt de berörda exporterande tillverkarna i Kina, de kinesiska myndigheterna och klaganden om resultaten av bedömningen av marknadsekonomisk status. De gavs också tillfälle att skriftligen lämna synpunkter och begära att bli hörda om det fanns särskilda skäl till detta.

| (38) | En exporterande tillverkare hävdade att jämförelsen mellan aluminiumpriserna borde vara en jämförelse mellan LME-priset exklusive mervärdesskatt och SHFE-priset inklusive mervärdesskatt. Detta skulle naturligtvis minska den prisskillnad som konstaterats för undersökningsperioden, men metoden avvisades eftersom det inte gick att göra en korrekt jämförelse av de två börserna. |
| --- | --- |

(38)

En exporterande tillverkare hävdade att jämförelsen mellan aluminiumpriserna borde vara en jämförelse mellan LME-priset exklusive mervärdesskatt och SHFE-priset inklusive mervärdesskatt. Detta skulle naturligtvis minska den prisskillnad som konstaterats för undersökningsperioden, men metoden avvisades eftersom det inte gick att göra en korrekt jämförelse av de två börserna.

| (39) | Flera parter har också gjort gällande att resultaten när det gäller aluminiumpriserna inte stämmer med kommissionens praxis, eftersom kommissionen i tidigare företagssammanslagningar (analyserade i ljuset av konkurrensreglerna), har ansett att marknaden för primärt aluminium är global. Enligt ordalydelsen i kommissionens beslut från 2007 i företagssammanslagningen Tinto/Alcan
   (3), lades emellertid inte argumentet rörande SHFE fram av någon av de berörda parterna, och det var därför inte möjligt för kommissionen att analysera det. Oavsett detta, och även om frågan skulle tagits upp, ska kommissionens slutsatser i konkurrensmål om relevanta geografiska marknader ses i ljuset av ett tillkännagivande som bara tillämpas på konkurrenslagstiftning (4) och bestämmelserna i detta tillkännagivande är inte nödvändigtvis tillämpliga på eller relevanta för handelspolitiska skyddsåtgärder. Argumentet avvisas därför. |
| --- | --- |

(39)

Flera parter har också gjort gällande att resultaten när det gäller aluminiumpriserna inte stämmer med kommissionens praxis, eftersom kommissionen i tidigare företagssammanslagningar (analyserade i ljuset av konkurrensreglerna), har ansett att marknaden för primärt aluminium är global. Enligt ordalydelsen i kommissionens beslut från 2007 i företagssammanslagningen Tinto/Alcan
   (3), lades emellertid inte argumentet rörande SHFE fram av någon av de berörda parterna, och det var därför inte möjligt för kommissionen att analysera det. Oavsett detta, och även om frågan skulle tagits upp, ska kommissionens slutsatser i konkurrensmål om relevanta geografiska marknader ses i ljuset av ett tillkännagivande som bara tillämpas på konkurrenslagstiftning (4) och bestämmelserna i detta tillkännagivande är inte nödvändigtvis tillämpliga på eller relevanta för handelspolitiska skyddsåtgärder. Argumentet avvisas därför.

| (40) | Av ovanstående framgår det att inget av de kinesiska företagen som hade ansökt om marknadsekonomisk status kunde visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen. Slutsatsen blev därför att alla dessa företag bör förvägras marknadsekonomisk status. Samråd hölls med rådgivande kommittén, som inte hade några invändningar mot kommissionens slutsatser. |
| --- | --- |

(40)

Av ovanstående framgår det att inget av de kinesiska företagen som hade ansökt om marknadsekonomisk status kunde visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen. Slutsatsen blev därför att alla dessa företag bör förvägras marknadsekonomisk status. Samråd hölls med rådgivande kommittén, som inte hade några invändningar mot kommissionens slutsatser.

3.   Kina och Armenien: Individuell behandling

| (41) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska det vid behov fastställas en landsomfattande tull för länder som omfattas av artikel 2.7 i samma förordning, utom i de fall där företagen, i enlighet med artikel 9.5 i samma förordning, kan visa att deras exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att den statliga inblandningen inte är av sådant slag att det är möjligt att kringgå åtgärderna om exportörerna tilldelas olika tullsatser. |
| --- | --- |

(41)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska det vid behov fastställas en landsomfattande tull för länder som omfattas av artikel 2.7 i samma förordning, utom i de fall där företagen, i enlighet med artikel 9.5 i samma förordning, kan visa att deras exportpriser, exportkvantiteter och försäljningsvillkor bestäms fritt, att valutaomräkning sker till marknadskurser och att den statliga inblandningen inte är av sådant slag att det är möjligt att kringgå åtgärderna om exportörerna tilldelas olika tullsatser.

| (42) | Alla exporterande tillverkare som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades det preliminärt att företaget i Armenien och fyra av de fem företagen i Kina uppfyllde samtliga villkor för individuell behandling. Ett företag i Kina förvägrades individuell behandling på grund av betydande statligt inflytande över företagets affärsbeslut. |
| --- | --- |

(42)

Alla exporterande tillverkare som hade ansökt om marknadsekonomisk status ansökte också om individuell behandling för den händelse de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. På grundval av de tillgängliga uppgifterna konstaterades det preliminärt att företaget i Armenien och fyra av de fem företagen i Kina uppfyllde samtliga villkor för individuell behandling. Ett företag i Kina förvägrades individuell behandling på grund av betydande statligt inflytande över företagets affärsbeslut.

4.   Jämförbart land

| (43) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet på hemmamarknaden i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(43)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet på hemmamarknaden i ett jämförbart land.

| (44) | I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Turkiet som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val. |
| --- | --- |

(44)

I tillkännagivandet om inledande angav kommissionen att den hade för avsikt att använda Turkiet som lämpligt jämförbart land för fastställande av normalvärdet och uppmanade berörda parter att lämna synpunkter på detta val.

| (45) | Armenal ansåg att Ryssland skulle vara ett lämpligare jämförbart land när det gäller Armenien, därför att Ryssland och Armenien har liknande villkor för tillgång till råvaror för den berörda produkten och använder samma teknik och samma know-how och Armenal är dessutom ett dotterbolag till Rusal-gruppen, som är den största ryska tillverkaren av aluminiumfolie. Armenal anförde också att Rusals ledande marknadsställning i Ryssland liknar Armenals ledande marknadsställning i Armenien och att både de ryska och armeniska marknaderna påverkas av en massiv ökning av lågprisimport från Kina. Dessa påståenden styrktes emellertid inte av någon bevisning. Undersökningen visade också att den inhemska marknaden i Ryssland för den berörda produkten var liten och mindre än den i Turkiet. |
| --- | --- |

(45)

Armenal ansåg att Ryssland skulle vara ett lämpligare jämförbart land när det gäller Armenien, därför att Ryssland och Armenien har liknande villkor för tillgång till råvaror för den berörda produkten och använder samma teknik och samma know-how och Armenal är dessutom ett dotterbolag till Rusal-gruppen, som är den största ryska tillverkaren av aluminiumfolie. Armenal anförde också att Rusals ledande marknadsställning i Ryssland liknar Armenals ledande marknadsställning i Armenien och att både de ryska och armeniska marknaderna påverkas av en massiv ökning av lågprisimport från Kina. Dessa påståenden styrktes emellertid inte av någon bevisning. Undersökningen visade också att den inhemska marknaden i Ryssland för den berörda produkten var liten och mindre än den i Turkiet.

| (46) | Som ett alternativ till Ryssland som jämförbart land, uppgav Armenal att Turkiet verkade vara det näst bäst valet. |
| --- | --- |

(46)

Som ett alternativ till Ryssland som jämförbart land, uppgav Armenal att Turkiet verkade vara det näst bäst valet.

| (47) | Företagen i Alcoa-gruppen föreslog Indien som ett lämpligare jämförbart land för Kina. Det fastslogs att den indiska marknaden inte är särskilt mycket större än den turkiska och att konkurrensen i huvudsak kommer från kinesisk import. Andra leverantörer till den indiska marknaden är små och medelstora företag, varav de flesta inte har några valsverk och använder sig av importerat kinesiskt material i form av jumborullar eller direkt i små rullar. Därför ansågs varken Ryssland eller Indien vara ett lämpligt val av jämförbart land. |
| --- | --- |

(47)

Företagen i Alcoa-gruppen föreslog Indien som ett lämpligare jämförbart land för Kina. Det fastslogs att den indiska marknaden inte är särskilt mycket större än den turkiska och att konkurrensen i huvudsak kommer från kinesisk import. Andra leverantörer till den indiska marknaden är små och medelstora företag, varav de flesta inte har några valsverk och använder sig av importerat kinesiskt material i form av jumborullar eller direkt i små rullar. Därför ansågs varken Ryssland eller Indien vara ett lämpligt val av jämförbart land.

| (48) | Kommissionen undersökte sedan huruvida Turkiet var ett rimligt val av jämförbart land. Man kom fram till att Turkiet, trots att det endast hade en tillverkare av den berörda produkten, var en öppen marknad med låg importtull och betydande import från tredjeländer. Dessutom upptäcktes vid undersökningen inga anledningar, t.ex. orimligt höga kostnader för råvaror eller energi, till att Turkiet inte skulle kunna betraktas som lämpligt för att fastställa normalvärdet. |
| --- | --- |

(48)

Kommissionen undersökte sedan huruvida Turkiet var ett rimligt val av jämförbart land. Man kom fram till att Turkiet, trots att det endast hade en tillverkare av den berörda produkten, var en öppen marknad med låg importtull och betydande import från tredjeländer. Dessutom upptäcktes vid undersökningen inga anledningar, t.ex. orimligt höga kostnader för råvaror eller energi, till att Turkiet inte skulle kunna betraktas som lämpligt för att fastställa normalvärdet.

| (49) | Med hänsyn till ovanstående ansågs det att Turkiet var ett lämpligare val av jämförbart land i den aktuella undersökningen. Ingen annan berörd part ansåg att Indien skulle användas som lämpligt jämförbart land i den aktuella undersökningen och Armenal ansåg att Turkiet också kunde vara ett lämpligt val. |
| --- | --- |

(49)

Med hänsyn till ovanstående ansågs det att Turkiet var ett lämpligare val av jämförbart land i den aktuella undersökningen. Ingen annan berörd part ansåg att Indien skulle användas som lämpligt jämförbart land i den aktuella undersökningen och Armenal ansåg att Turkiet också kunde vara ett lämpligt val.

| (50) | En tillverkare i Turkiet svarade på det frågeformulär som sändes till alla tillverkare av aluminiumfolie i Turkiet. |
| --- | --- |

(50)

En tillverkare i Turkiet svarade på det frågeformulär som sändes till alla tillverkare av aluminiumfolie i Turkiet.

| (51) | Uppgifterna i den samarbetsvillige turkiske tillverkarens svar kontrollerades på plats och kommissionen drog slutsatsen att de var tillförlitliga och att ett normalvärde kunde baseras på dem. |
| --- | --- |

(51)

Uppgifterna i den samarbetsvillige turkiske tillverkarens svar kontrollerades på plats och kommissionen drog slutsatsen att de var tillförlitliga och att ett normalvärde kunde baseras på dem.

| (52) | Den preliminära slutsatsen är därför att Turkiet är ett lämpligt och skäligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(52)

Den preliminära slutsatsen är därför att Turkiet är ett lämpligt och skäligt jämförbart land i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen.

D.   DUMPNING

1.   Brasilien

| (53) | Dumpningen beräknades för den enda exporterande tillverkaren i Brasilien med hjälp av den metod som anges nedan. |
| --- | --- |

(53)

Dumpningen beräknades för den enda exporterande tillverkaren i Brasilien med hjälp av den metod som anges nedan.

1.1   Normalvärde

| (54) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om varje enskild exporterande tillverkares inhemska försäljning av den berörda produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen motsvarade minst 5 % av företagets totala exportförsäljning av den berörda produkten till gemenskapen. Den enda exporterande brasilianska tillverkarens inhemska försäljning var representativ under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(54)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om varje enskild exporterande tillverkares inhemska försäljning av den berörda produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen motsvarade minst 5 % av företagets totala exportförsäljning av den berörda produkten till gemenskapen. Den enda exporterande brasilianska tillverkarens inhemska försäljning var representativ under undersökningsperioden.

| (55) | Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som detta företag sålt på hemmamarknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(55)

Därefter identifierade kommissionen de produkttyper som detta företag sålt på hemmamarknaden och som var identiska eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen.

| (56) | Försäljningen på hemmamarknaden av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den inhemska försäljningen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till minst 5 % av den totala volymen av jämförbara produkttyper som såldes för export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(56)

Försäljningen på hemmamarknaden av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när den inhemska försäljningen av den produkttypen till oberoende kunder under undersökningsperioden uppgick till minst 5 % av den totala volymen av jämförbara produkttyper som såldes för export till gemenskapen.

| (57) | Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av aluminiumfolie, såld i representativa kvantiteter, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. I detta syfte fastställdes den andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder som, för varje exporterad produkttyp, varit lönsam på hemmamarknaden under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(57)

Kommissionen undersökte därefter om försäljningen på hemmamarknaden av varje typ av aluminiumfolie, såld i representativa kvantiteter, kunde anses ha skett vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. I detta syfte fastställdes den andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder som, för varje exporterad produkttyp, varit lönsam på hemmamarknaden under undersökningsperioden.

| (58) | All inhemsk försäljning av varje typ av aluminiumfolie som sålts i representativa volymer var lönsam till mer än 80 % och därför fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska inhemska priset på alla transaktioner under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(58)

All inhemsk försäljning av varje typ av aluminiumfolie som sålts i representativa volymer var lönsam till mer än 80 % och därför fastställdes normalvärdet på grundval av det faktiska inhemska priset på alla transaktioner under undersökningsperioden.

| (59) | I de fall där de inhemska priserna för en viss typ inte kunde användas för att fastställa normalvärdet måste någon annan metod tillämpas. I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen beräknade kommissionen istället ett konstruerat normalvärde enligt följande: |
| --- | --- |

(59)

I de fall där de inhemska priserna för en viss typ inte kunde användas för att fastställa normalvärdet måste någon annan metod tillämpas. I enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen beräknade kommissionen istället ett konstruerat normalvärde enligt följande:

| (60) | Normalvärdet konstruerades genom att varje exportörs tillverkningskostnader för de exporterade typerna, efter eventuell justering, ökades med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(60)

Normalvärdet konstruerades genom att varje exportörs tillverkningskostnader för de exporterade typerna, efter eventuell justering, ökades med ett skäligt belopp för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal.

| (61) | I samtliga fall fastställdes försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och vinst enligt de metoder som anges i artikel 2.6 i grundförordningen. För detta ändamål undersökte kommissionen om de uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst som den exporterande tillverkaren hade haft på hemmamarknaden kunde betraktas som tillförlitliga och kunde användas för beräkningen av normalvärdet. |
| --- | --- |

(61)

I samtliga fall fastställdes försäljnings- och administrationskostnader samt andra allmänna kostnader och vinst enligt de metoder som anges i artikel 2.6 i grundförordningen. För detta ändamål undersökte kommissionen om de uppgifter om försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinst som den exporterande tillverkaren hade haft på hemmamarknaden kunde betraktas som tillförlitliga och kunde användas för beräkningen av normalvärdet.

1.2   Exportpris

| (62) | I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(62)

I samtliga fall där den berörda produkten exporterades till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, dvs. på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas.

1.3   Jämförelse

| (63) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(63)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.

| (64) | För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man i form av justeringar och i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet, bl.a. justeringar för fraktkostnader i det exporterande landet, sjöfrakt, hanterings- och förpackningskostnader, kreditkostnader och bankavgifter. Företaget begärde också, och beviljades preliminärt, en justering för olika handelsled enligt artikel 2.10 d i i grundförordningen. |
| --- | --- |

(64)

För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man i form av justeringar och i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn till olikheter som påverkar priserna och prisernas jämförbarhet, bl.a. justeringar för fraktkostnader i det exporterande landet, sjöfrakt, hanterings- och förpackningskostnader, kreditkostnader och bankavgifter. Företaget begärde också, och beviljades preliminärt, en justering för olika handelsled enligt artikel 2.10 d i i grundförordningen.

1.4   Dumpningsmarginaler

| (65) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp fastställt enligt ovan. |
| --- | --- |

(65)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp fastställt enligt ovan.

| (66) | När det gäller dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare fastställdes det först hur omfattande den bristande samarbetsviljan var. För detta ändamål jämfördes den exportvolym till gemenskapen som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren uppgett med Eurostats importstatistik. |
| --- | --- |

(66)

När det gäller dumpningsmarginalen för icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare fastställdes det först hur omfattande den bristande samarbetsviljan var. För detta ändamål jämfördes den exportvolym till gemenskapen som den samarbetsvilliga exporterande tillverkaren uppgett med Eurostats importstatistik.

| (67) | Eftersom samarbetsviljan i Brasilien var hög (100 %), och eftersom det inte fanns någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare medvetet valt att inte samarbeta, ansågs det lämpligt att fastställa den övriga dumpningsmarginalen för eventuella icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Brasilien till den högsta marginal som införts för en samarbetsvillig exportör. |
| --- | --- |

(67)

Eftersom samarbetsviljan i Brasilien var hög (100 %), och eftersom det inte fanns någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare medvetet valt att inte samarbeta, ansågs det lämpligt att fastställa den övriga dumpningsmarginalen för eventuella icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Brasilien till den högsta marginal som införts för en samarbetsvillig exportör.

| (68) | Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:






  Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % |
| --- | --- | --- |
| Alla övriga företag | 27,6 % |

(68)

Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

Alla övriga företag

27,6 %

2.   Armenien

2.1   Normalvärde

a)   Fastställande av normalvärdet för den exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status

i)   Jämförbart land

| (69) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet på hemmamarknaden i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(69)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska normalvärdet för exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status fastställas på grundval av priserna eller det konstruerade normalvärdet på hemmamarknaden i ett jämförbart land.

| (70) | Såsom anges ovan, har kommissionen beslutat att använda Turkiet som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet. |
| --- | --- |

(70)

Såsom anges ovan, har kommissionen beslutat att använda Turkiet som lämpligt jämförbart land för fastställandet av normalvärdet.

ii)   Normalvärde

| (71) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för den exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den turkiska marknaden för jämförbara produkttyper, i enlighet med den metod som anges i skälen 43–52. |
| --- | --- |

(71)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för den exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkaren i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den turkiska marknaden för jämförbara produkttyper, i enlighet med den metod som anges i skälen 43–52.

2.2   Exportpriser

| (72) | Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen. Exportpriserna grundades därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. Större delen av försäljningen gjordes emellertid via närstående handels- och importföretag i Ryssland, Schweiz och Tyskland. I dessa fall konstruerades exportpriserna enligt artikel 2.9 i grundförordningen, med provisoriska justeringar för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, inklusive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt förväntad vinst baserad på vinsten för en icke-närstående importör av eller handlare med den berörda produkten. |
| --- | --- |

(72)

Den samarbetsvilliga exporterande tillverkarens exportförsäljning till gemenskapen skedde direkt till oberoende kunder i gemenskapen. Exportpriserna grundades därför i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen på de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. Större delen av försäljningen gjordes emellertid via närstående handels- och importföretag i Ryssland, Schweiz och Tyskland. I dessa fall konstruerades exportpriserna enligt artikel 2.9 i grundförordningen, med provisoriska justeringar för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, inklusive försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt förväntad vinst baserad på vinsten för en icke-närstående importör av eller handlare med den berörda produkten.

2.3   Jämförelse

| (73) | I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen beviljades i tillämpliga fall justeringar för transport, försäkrings- och hanteringskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner i alla de fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde bestyrkas med verifikationer. |
| --- | --- |

(73)

I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen beviljades i tillämpliga fall justeringar för transport, försäkrings- och hanteringskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner i alla de fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde bestyrkas med verifikationer.

2.4   Dumpningsmarginaler

a)   För den samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling

| (74) | För den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling fastställdes en dumpningsmarginal genom en jämförelse mellan exportpriset och normalvärdet från det jämförbara landet, såsom beskrivs ovan. |
| --- | --- |

(74)

För den enda exporterande tillverkare som beviljades individuell behandling fastställdes en dumpningsmarginal genom en jämförelse mellan exportpriset och normalvärdet från det jämförbara landet, såsom beskrivs ovan.

b)   För alla övriga exporterande tillverkare

| (75) | Eftersom samarbetsviljan i Armenien var hög (praktiskt taget 100 %), och eftersom det inte fanns någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare i detta land medvetet valt att inte samarbeta, ansågs det lämpligt att fastställa den övriga dumpningsmarginalen för eventuella icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Armenien till den högsta marginal som införts för den samarbetsvilliga exportören. |
| --- | --- |

(75)

Eftersom samarbetsviljan i Armenien var hög (praktiskt taget 100 %), och eftersom det inte fanns någon anledning att tro att någon exporterande tillverkare i detta land medvetet valt att inte samarbeta, ansågs det lämpligt att fastställa den övriga dumpningsmarginalen för eventuella icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare i Armenien till den högsta marginal som införts för den samarbetsvilliga exportören.

| (76) | Mot bakgrund av detta fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 37,0 % av priset cif vid gemenskapens gräns före tull. |
| --- | --- |

(76)

Mot bakgrund av detta fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 37,0 % av priset cif vid gemenskapens gräns före tull.

| (77) | Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Closed Joint Stock Company ”Rusal-Armenal” | 37,0 % |
| Alla övriga företag | 37,0 % |

(77)

Dumpningsmarginalen, uttryckt i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, är följande:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Closed Joint Stock Company ”Rusal-Armenal”

37,0 %

Alla övriga företag

37,0 %

3.   Kina

3.1   Normalvärde

a)   Fastställande av normalvärdet för alla exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status, men som beviljats individuell behandling

| (78) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkarna i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den turkiska marknaden för jämförbara produkttyper, i enlighet med den metod som anges ovan. |
| --- | --- |

(78)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes normalvärdet för de exporterande tillverkare som inte beviljats marknadsekonomisk status på grundval av kontrollerade uppgifter från tillverkarna i det jämförbara landet, dvs. på grundval av de priser som betalats eller skulle betalas på den turkiska marknaden för jämförbara produkttyper, i enlighet med den metod som anges ovan.

| (79) | Eftersom försäljningen på hemmamarknaden till icke-närstående kunder var representativ och generellt sett lönsam, etablerades normalvärdet på grundval av alla de priser som betalats eller skulle betalas på den turkiska marknaden vid försäljning av jämförbara produkttyper vid normal handel, enligt beskrivningen i skälen 43–52. Om försäljningen inte var representativ eller lönsam, konstruerades normalvärdet genom att man använde den turkiska tillverkarens tillverkningskostnad, jämte försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinst på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(79)

Eftersom försäljningen på hemmamarknaden till icke-närstående kunder var representativ och generellt sett lönsam, etablerades normalvärdet på grundval av alla de priser som betalats eller skulle betalas på den turkiska marknaden vid försäljning av jämförbara produkttyper vid normal handel, enligt beskrivningen i skälen 43–52. Om försäljningen inte var representativ eller lönsam, konstruerades normalvärdet genom att man använde den turkiska tillverkarens tillverkningskostnad, jämte försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinst på hemmamarknaden.

3.2   Exportpriser för exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling

| (80) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som sålde på export direkt till oberoende kunder i gemenskapen, fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. För den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren som sålde via en närstående importör i gemenskapen, konstruerades exportpriserna enligt artikel 2.9 i grundförordningen, med provisoriska justeringar för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, inklusive en rimlig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt förväntad vinst baserad på vinsten för en icke-närstående importör av eller handlare med den berörda produkten. |
| --- | --- |

(80)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som sålde på export direkt till oberoende kunder i gemenskapen, fastställdes exportpriserna, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten. För den enda samarbetsvilliga exporterande tillverkaren som sålde via en närstående importör i gemenskapen, konstruerades exportpriserna enligt artikel 2.9 i grundförordningen, med provisoriska justeringar för alla kostnader som uppkommit mellan import och återförsäljning, inklusive en rimlig marginal för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader, samt förväntad vinst baserad på vinsten för en icke-närstående importör av eller handlare med den berörda produkten.

3.3   Jämförelse

| (81) | I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen beviljades i tillämpliga fall justeringar för transport, försäkrings- och hanteringskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner i alla de fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde bestyrkas med verifikationer. |
| --- | --- |

(81)

I enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen beviljades i tillämpliga fall justeringar för transport, försäkrings- och hanteringskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, förpacknings- och kreditkostnader samt bankavgifter och provisioner i alla de fall där dessa konstaterades vara skäliga och korrekta och kunde bestyrkas med verifikationer.

3.4   Dumpningsmarginaler

a)   För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling

| (82) | I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp fastställt enligt ovan. För de två närstående företagen i Kina, Alcoa Shanghai och Alcoa Bohai, som beviljats individuell behandling, räknades ett genomsnitt ut för båda tillsammans så att man kunde beräkna en enda dumpningsmarginal för företagsgruppen i fråga. |
| --- | --- |

(82)

I enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen fastställdes dumpningsmarginalerna på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet per produkttyp och det vägda genomsnittliga exportpriset per produkttyp fastställt enligt ovan. För de två närstående företagen i Kina, Alcoa Shanghai och Alcoa Bohai, som beviljats individuell behandling, räknades ett genomsnitt ut för båda tillsammans så att man kunde beräkna en enda dumpningsmarginal för företagsgruppen i fråga.

b)   För alla övriga exporterande tillverkare

| (83) | Eftersom samarbetsviljan i Kina var mycket låg, beräknades den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig för alla övriga exportörer i Kina genom att man använde transaktionerna med högst dumpningsmarginal från en samarbetsvillig exporterande tillverkare som förvägrats både marknadsekonomisk status och individuell behandling. |
| --- | --- |

(83)

Eftersom samarbetsviljan i Kina var mycket låg, beräknades den landsomfattande dumpningsmarginal som är tillämplig för alla övriga exportörer i Kina genom att man använde transaktionerna med högst dumpningsmarginal från en samarbetsvillig exporterande tillverkare som förvägrats både marknadsekonomisk status och individuell behandling.

| (84) | Mot bakgrund av detta fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 42,9 % av priset cif vid gemenskapens gräns före tull. |
| --- | --- |

(84)

Mot bakgrund av detta fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 42,9 % av priset cif vid gemenskapens gräns före tull.

| (85) | Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Alcoa Bohai och Alcoa Shanghai | 23,9 % |
| Shandong Loften | 31,6 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % |
| Alla övriga företag | 42,9 % |

(85)

Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif vid gemenskapens gräns, före tull, fastställdes:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Alcoa Bohai och Alcoa Shanghai

23,9 %

Shandong Loften

31,6 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

Alla övriga företag

42,9 %

E.   SKADA

1.   Tillverkning i gemenskapen och gemenskapsindustrin

| (86) | Med hänsyn till den definition av gemenskapsindustri som anges i artikel 4.1 i grundförordningen, använde man sig av produktionen från alla de gemenskapstillverkare i gemenskapen som inte var närstående någon exporterande tillverkare när man fastställde gemenskapens totala produktionsvolym. |
| --- | --- |

(86)

Med hänsyn till den definition av gemenskapsindustri som anges i artikel 4.1 i grundförordningen, använde man sig av produktionen från alla de gemenskapstillverkare i gemenskapen som inte var närstående någon exporterande tillverkare när man fastställde gemenskapens totala produktionsvolym.

| (87) | Klagomålet ingavs av Eurométaux på uppdrag av fyra gemenskapstillverkare som samarbetade i undersökningen. En ytterligare tillverkare stödde klagomålet och en tillverkare var emot. Under undersökningsperioden stod de fem samarbetsvilliga tillverkarna för mer än 60 % av gemenskapens sammanlagda tillverkning (se skäl 86). De fem gemenskapstillverkarna anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(87)

Klagomålet ingavs av Eurométaux på uppdrag av fyra gemenskapstillverkare som samarbetade i undersökningen. En ytterligare tillverkare stödde klagomålet och en tillverkare var emot. Under undersökningsperioden stod de fem samarbetsvilliga tillverkarna för mer än 60 % av gemenskapens sammanlagda tillverkning (se skäl 86). De fem gemenskapstillverkarna anses därför utgöra gemenskapsindustrin i enlighet med artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

2.   Förbrukning i gemenskapen

| (88) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden, uppskattade uppgifter om andra tillverkares försäljning i gemenskapen och importen till gemenskapsmarknaden från de berörda länderna och övriga tredjeländer enligt Eurostat samt på grundval av de uppgifter som lämnats av de berörda tillverkarna. |
| --- | --- |

(88)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden, uppskattade uppgifter om andra tillverkares försäljning i gemenskapen och importen till gemenskapsmarknaden från de berörda länderna och övriga tredjeländer enligt Eurostat samt på grundval av de uppgifter som lämnats av de berörda tillverkarna.

| (89) | Det bör påpekas att KN-nummer ex 7607 11 10, enligt vilket importvolymerna fastställdes i denna undersökning, utöver den berörda produkten också omfattade andra typer av aluminiumfolie, såsom aluminiumfolie för vidare förädling (som i huvudsak används för förvaring under längre tid av vätskor och livsmedel) eller andra aluminiumprodukter inklusive konsumentrullar (se skäl 15), vilka alltså inte är den berörda produkten. Det var inte möjligt att ur denna mer allmänna produktkategori ta fram uppgifter endast för aluminiumfolie och den totala importvolymen av den berörda produkten fick därför uppskattas. När det gäller detta, ansåg klaganden att viss import enligt det relevanta numret skulle uteslutas på grund av sitt särskilda ursprung (t.ex. från länder där det inte fanns någon känd tillverkning av aluminiumfolie) eller produkternas särskilda prisnivåer som skulle tyda på att det inte rörde sig om den berörda produkten. På samma sätt borde import avsedd för aktiv förädling uteslutas, eftersom aktiv förädling inte är ekonomiskt lönsamt för aluminiumfolie beroende på att den är tekniskt avancerad och kostar mycket. Man ansåg att denna metod skulle ge en rättvisande bild av de totala importvolymerna av aluminiumfolie. |
| --- | --- |

(89)

Det bör påpekas att KN-nummer ex 7607 11 10, enligt vilket importvolymerna fastställdes i denna undersökning, utöver den berörda produkten också omfattade andra typer av aluminiumfolie, såsom aluminiumfolie för vidare förädling (som i huvudsak används för förvaring under längre tid av vätskor och livsmedel) eller andra aluminiumprodukter inklusive konsumentrullar (se skäl 15), vilka alltså inte är den berörda produkten. Det var inte möjligt att ur denna mer allmänna produktkategori ta fram uppgifter endast för aluminiumfolie och den totala importvolymen av den berörda produkten fick därför uppskattas. När det gäller detta, ansåg klaganden att viss import enligt det relevanta numret skulle uteslutas på grund av sitt särskilda ursprung (t.ex. från länder där det inte fanns någon känd tillverkning av aluminiumfolie) eller produkternas särskilda prisnivåer som skulle tyda på att det inte rörde sig om den berörda produkten. På samma sätt borde import avsedd för aktiv förädling uteslutas, eftersom aktiv förädling inte är ekonomiskt lönsamt för aluminiumfolie beroende på att den är tekniskt avancerad och kostar mycket. Man ansåg att denna metod skulle ge en rättvisande bild av de totala importvolymerna av aluminiumfolie.

| (90) | Minskningen av gemenskapens förbrukning med 8 procentenheter 2006 kan förklaras av den kraftiga prisökningen på aluminium på den internationella marknaden, som ökade med 33 % under det året, vilket fick direkta följder för efterfrågan på aluminiumfolie.


  Tabell 1



  Förbrukning i gemenskapen (volym) | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Förbrukning i ton | 95 296 | 87 630 | 115 364 | 98 689 |
| Förbrukning (index) | 100 | 92 | 121 | 104 |

(90)

Minskningen av gemenskapens förbrukning med 8 procentenheter 2006 kan förklaras av den kraftiga prisökningen på aluminium på den internationella marknaden, som ökade med 33 % under det året, vilket fick direkta följder för efterfrågan på aluminiumfolie.

Tabell 1

Förbrukning i gemenskapen (volym)

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Förbrukning i ton

95 296

87 630

115 364

98 689

Förbrukning (index)

100

92

121

104

3.   Sammantagen bedömning av verkningarna av den berörda importen

| (91) | Kommissionen undersökte huruvida importen av aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Kina borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(91)

Kommissionen undersökte huruvida importen av aluminiumfolie med ursprung i Armenien, Brasilien och Kina borde bedömas sammantaget i enlighet med artikel 3.4 i grundförordningen.

| (92) | Den brasilianska exportören hävdade att både importkvantiteterna och marknadsandelarna från Brasilien minskade under skadeundersökningsperioden, medan importen från de två andra länderna ökade. Den importerade produkten från Brasilien påstås vidare vara av högre kvalitet än den som importeras från Kina och Armenien och försäljningskanaler och ”distributionsmetoder” är annorlunda. Detta skulle tyda på att det inte är samma konkurrensvillkor som råder för den brasilianska importen som för importen från de övriga berörda länderna. Åtminstone ett villkor i artikel 3.4 i grundförordningen ansågs därför inte var uppfyllt. |
| --- | --- |

(92)

Den brasilianska exportören hävdade att både importkvantiteterna och marknadsandelarna från Brasilien minskade under skadeundersökningsperioden, medan importen från de två andra länderna ökade. Den importerade produkten från Brasilien påstås vidare vara av högre kvalitet än den som importeras från Kina och Armenien och försäljningskanaler och ”distributionsmetoder” är annorlunda. Detta skulle tyda på att det inte är samma konkurrensvillkor som råder för den brasilianska importen som för importen från de övriga berörda länderna. Åtminstone ett villkor i artikel 3.4 i grundförordningen ansågs därför inte var uppfyllt.

| (93) | Av de skäl som redovisas nedan kunde denna begäran inte godtas.






  — | Såsom anges i skälen 53–85 översteg den dumpningsmarginal som fastställts för importen från vart och ett av de berörda länderna den de minimis-nivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen. |
| --- | --- | --- |

(93)

Av de skäl som redovisas nedan kunde denna begäran inte godtas.

—

Såsom anges i skälen 53–85 översteg den dumpningsmarginal som fastställts för importen från vart och ett av de berörda länderna den de minimis-nivå som anges i artikel 9.3 i grundförordningen.

| — | Importvolymen från Armenien, Brasilien och Kina var inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen, dvs. deras marknadsandel uppgick till 5,2 %, 12,8 % respektive 30,7 % under undersökningsperioden (se tabell 4). Man fann att importen från Brasilien förblev stabil från 2006 till slutet av undersökningsperioden, trots att importen från Kina kommit tillbaka och importen från Armenien tillkommit (se tabell 3). |
| --- | --- |

—

Importvolymen från Armenien, Brasilien och Kina var inte försumbar i den mening som avses i artikel 5.7 i grundförordningen, dvs. deras marknadsandel uppgick till 5,2 %, 12,8 % respektive 30,7 % under undersökningsperioden (se tabell 4). Man fann att importen från Brasilien förblev stabil från 2006 till slutet av undersökningsperioden, trots att importen från Kina kommit tillbaka och importen från Armenien tillkommit (se tabell 3).

| — | Om man jämför konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna från de berörda länderna och den likadana gemenskapsprodukten, visade undersökningen att de importerade produkterna (från alla berörda länder) och produkterna tillverkade i gemenskapen hade samma grundläggande fysiska egenskaper, trots möjliga kvalitetsskillnader, och i stort sett samma användningsområden. Försäljningskanalerna befanns vara liknande i samtliga fall (dvs. produkterna såldes huvudsakligen via hushållsfolietillverkarna till detaljhandlare och slutkonsumenter) trots den brasilianska exportörens påståenden. När det gäller olika ”distributionsmetoder”, betydde detta främst att kunderna kontaktades på olika sätt och detta ansågs inte som en faktor som visade att konkurrensvillkoren skulle vara olika. |
| --- | --- |

—

Om man jämför konkurrensvillkoren mellan de importerade produkterna från de berörda länderna och den likadana gemenskapsprodukten, visade undersökningen att de importerade produkterna (från alla berörda länder) och produkterna tillverkade i gemenskapen hade samma grundläggande fysiska egenskaper, trots möjliga kvalitetsskillnader, och i stort sett samma användningsområden. Försäljningskanalerna befanns vara liknande i samtliga fall (dvs. produkterna såldes huvudsakligen via hushållsfolietillverkarna till detaljhandlare och slutkonsumenter) trots den brasilianska exportörens påståenden. När det gäller olika ”distributionsmetoder”, betydde detta främst att kunderna kontaktades på olika sätt och detta ansågs inte som en faktor som visade att konkurrensvillkoren skulle vara olika.

| — | När det gäller skillnaden i konkurrensvillkor mellan importen från de berörda länderna, framgick det av undersökningen att denna, trots att importvolymerna från de berörda länderna uppvisade olika tendenser 2005 och 2006 efter det att antidumpningstullen tillämplig på Kina hade upphävts (se skäl 114), berodde på att importen från Kina och Armenien inte började på nytt förrän 2006, medan den brasilianska produkten redan var etablerad på gemenskapsmarknaden. Detta i sig gör inte att man kan dra slutsatsen att konkurrensvillkoren skilde sig åt mellan de tre berörda länderna. Mellan 2007 och undersökningsperioden stabiliserades importvolymerna från Kina, Armenien och Brasilien. |
| --- | --- |

—

När det gäller skillnaden i konkurrensvillkor mellan importen från de berörda länderna, framgick det av undersökningen att denna, trots att importvolymerna från de berörda länderna uppvisade olika tendenser 2005 och 2006 efter det att antidumpningstullen tillämplig på Kina hade upphävts (se skäl 114), berodde på att importen från Kina och Armenien inte började på nytt förrän 2006, medan den brasilianska produkten redan var etablerad på gemenskapsmarknaden. Detta i sig gör inte att man kan dra slutsatsen att konkurrensvillkoren skilde sig åt mellan de tre berörda länderna. Mellan 2007 och undersökningsperioden stabiliserades importvolymerna från Kina, Armenien och Brasilien.

| — | Såsom framgår av tabell 2 ska det till sist påpekas att de genomsnittliga försäljningspriserna på den brasilianska importen befanns vara på samma nivå som de andra berörda ländernas försäljningspriser och att de följde samma tendenser under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

—

Såsom framgår av tabell 2 ska det till sist påpekas att de genomsnittliga försäljningspriserna på den brasilianska importen befanns vara på samma nivå som de andra berörda ländernas försäljningspriser och att de följde samma tendenser under skadeundersökningsperioden.

Tabell 2

Genomsnittliga importpriser från de berörda länderna

| Pris per enhet
  (EUR/ton) | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 2 170 | 2 666 | 2 722 | 2 602 |
| Index | 0 | 100 | 102 | 98 |
| Armenien | — | 2 316 | 2 724 | 2 614 |
| Index | — | 100 | 118 | 113 |
| Brasilien | 2 252 | 2 609 | 2 712 | 2 440 |
| Index | 100 | 116 | 120 | 108 |

Pris per enhet

(EUR/ton)

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Kina

2 170

2 666

2 722

2 602

Index

0

100

102

98

Armenien

—

2 316

2 724

2 614

Index

—

100

118

113

Brasilien

2 252

2 609

2 712

2 440

Index

100

116

120

108

| (94) | Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen därför preliminärt slutsatsen att samtliga kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen var uppfyllda och att importen från de berörda länderna alltså borde bedömas sammantaget. |
| --- | --- |

(94)

Mot bakgrund av ovanstående drar kommissionen därför preliminärt slutsatsen att samtliga kriterier i artikel 3.4 i grundförordningen var uppfyllda och att importen från de berörda länderna alltså borde bedömas sammantaget.

4.   Import från de berörda länderna

4.1   Den berörda importens volym och marknadsandel

| (95) | Importen från de berörda länderna ökade från 13 499 ton 2005 till 48 141 ton under undersökningsperioden, dvs. en ökning på 257 %. Importökningen var särskilt tydlig mellan 2006 och 2007 då den var hela 276 %.


  Tabell 3



  Import från de berörda länderna










  Import (ton) | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Armenien | 0 | 65 | 5 477 | 5 195 |
| Index | — | 100 | 8 374 | 7 943 |
| Brasilien | 13 452 | 12 672 | 12 556 | 12 628 |
| Index | 100 | 94 | 93 | 94 |
| Kina | 47 | 3 416 | 35 358 | 30 318 |
| Index | — | 100 | 1 035 | 888 |
| Berörda länder sammanlagt | 13 499 | 16 153 | 53 391 | 48 141 |
| Index | 100 | 120 | 396 | 357 |

(95)

Importen från de berörda länderna ökade från 13 499 ton 2005 till 48 141 ton under undersökningsperioden, dvs. en ökning på 257 %. Importökningen var särskilt tydlig mellan 2006 och 2007 då den var hela 276 %.

Tabell 3

Import från de berörda länderna

Import (ton)

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Armenien

0

65

5 477

5 195

Index

—

100

8 374

7 943

Brasilien

13 452

12 672

12 556

12 628

Index

100

94

93

94

Kina

47

3 416

35 358

30 318

Index

—

100

1 035

888

Berörda länder sammanlagt

13 499

16 153

53 391

48 141

Index

100

120

396

357

| (96) | De berörda ländernas marknadsandel ökade med 35 procentenheter mellan 2005 och undersökningsperioden, från 14 % till 49 %. Särskilt markant var ökningen mellan 2006 och 2007, då den motsvarade 28 procentenheter.


  Tabell 4



  De berörda ländernas marknadsandel










  Marknadsandel | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Armenien | — | 0,07 % | 4,75 % | 5,26 % |
| Brasilien | 14,12 % | 14,46 % | 10,88 % | 12,80 % |
| Kina | 0,05 % | 3,90 % | 30,65 % | 30,72 % |
| Berörda länder sammanlagt | 14 % | 18 % | 46 % | 49 % |

(96)

De berörda ländernas marknadsandel ökade med 35 procentenheter mellan 2005 och undersökningsperioden, från 14 % till 49 %. Särskilt markant var ökningen mellan 2006 och 2007, då den motsvarade 28 procentenheter.

Tabell 4

De berörda ländernas marknadsandel

Marknadsandel

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Armenien

—

0,07 %

4,75 %

5,26 %

Brasilien

14,12 %

14,46 %

10,88 %

12,80 %

Kina

0,05 %

3,90 %

30,65 %

30,72 %

Berörda länder sammanlagt

14 %

18 %

46 %

49 %

4.2   Priser

| (97) | Från 2005 fram till undersökningsperioden ökade priserna på importen från de berörda länderna med 15 % från 2 211 euro/ton till 2 552 euro/ton, vilket återspeglade prisökningen på råvaror, men ökningen var mindre jämfört med gemenskapsindustrins priser (se tabell 7).


  Tabell 5



  Priser på den berörda importen










  Pris per enhet (EUR/ton) | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Berörda länder sammanlagt | 2 211 | 2 530 | 2 719 | 2 552 |
| Index | 100 | 114 | 123 | 115 |

(97)

Från 2005 fram till undersökningsperioden ökade priserna på importen från de berörda länderna med 15 % från 2 211 euro/ton till 2 552 euro/ton, vilket återspeglade prisökningen på råvaror, men ökningen var mindre jämfört med gemenskapsindustrins priser (se tabell 7).

Tabell 5

Priser på den berörda importen

Pris per enhet (EUR/ton)

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Berörda länder sammanlagt

2 211

2 530

2 719

2 552

Index

100

114

123

115

4.3   Prisunderskridande

| (98) | I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för importen från de berörda länderna till den första oberoende kunden, fastställda till cif-nivån med en lämplig justering för kostnader efter import. |
| --- | --- |

(98)

I syfte att analysera prisunderskridandet jämfördes gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspris för varje produkttyp till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden, justerat till nivån fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga priser för importen från de berörda länderna till den första oberoende kunden, fastställda till cif-nivån med en lämplig justering för kostnader efter import.

| (99) | Gemenskapsindustrins försäljningspriser och de berörda ländernas importpriser jämfördes i samma handelsled, nämligen ledet oberoende kunder på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(99)

Gemenskapsindustrins försäljningspriser och de berörda ländernas importpriser jämfördes i samma handelsled, nämligen ledet oberoende kunder på gemenskapsmarknaden.

| (100) | Under undersökningsperioden var de vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins försäljningspriser, 8,0 % för Armenien, 12,6 % för Brasilien och 20 % för Kina. Den totala vägda genomsnittliga underskridandemarginalen för alla de berörda länderna var 10,0 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(100)

Under undersökningsperioden var de vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalerna, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins försäljningspriser, 8,0 % för Armenien, 12,6 % för Brasilien och 20 % för Kina. Den totala vägda genomsnittliga underskridandemarginalen för alla de berörda länderna var 10,0 % under undersökningsperioden.

5.   Gemenskapsindustrins situation

| (101) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under skadeundersökningsperioden.

5.1   Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

Tabell 6

Tillverkning, kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tillverkning i ton | 56 662 | 50 184 | 41 482 | 33 645 |
| Tillverkning (index) | 100 | 95 | 79 | 64 |
| Tillverkningskapacitet (i ton) | 61 144 | 60 142 | 56 873 | 55 852 |
| Tillverkningskapacitet (index) | 100 | 98 | 93 | 91 |
| Kapacitetsutnyttjande | 86 % | 83 % | 73 % | 60 % |
| Kapacitetsutnyttjande (index) | 100 | 97 | 85 | 70 |

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Tillverkning i ton

56 662

50 184

41 482

33 645

Tillverkning (index)

100

95

79

64

Tillverkningskapacitet (i ton)

61 144

60 142

56 873

55 852

Tillverkningskapacitet (index)

100

98

93

91

Kapacitetsutnyttjande

86 %

83 %

73 %

60 %

Kapacitetsutnyttjande (index)

100

97

85

70

| (102) | Gemenskapsindustrins produktionsvolym visade en tydlig negativ tendens mellan 2005 och undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins produktionsvolym minskade med 36 % och den sammanlagda tillverkningskapaciteten minskade med 9 %. Detta förklarar varför kapacitetsutnyttjandet bara gick ner med 30 % under skadeundersökningsperioden och inte ännu mer. |
| --- | --- |

(102)

Gemenskapsindustrins produktionsvolym visade en tydlig negativ tendens mellan 2005 och undersökningsperioden. Gemenskapsindustrins produktionsvolym minskade med 36 % och den sammanlagda tillverkningskapaciteten minskade med 9 %. Detta förklarar varför kapacitetsutnyttjandet bara gick ner med 30 % under skadeundersökningsperioden och inte ännu mer.

5.2   Försäljningsvolym, marknadsandel, tillväxt och genomsnittligt pris per enhet i gemenskapen

| (103) | Av tabellen framgår gemenskapsindustrins resultat när det gäller dess försäljning till oberoende kunder i gemenskapen.


  Tabell 7



  Försäljningsvolym, marknadsandel, priser och genomsnittliga priser per enhet i gemenskapen | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym (i ton) | 43 972 | 45 540 | 37 531 | 30 589 |
| Försäljningsvolym (index) | 100 | 104 | 85 | 70 |
| Marknadsandel | 47 % | 52 % | 33 % | 31 % |
| Pris per enhet (EUR/ton) | 2 574 | 3 052 | 3 229 | 3 081 |
| Pris per enhet (index) | 100 | 119 | 125 | 120 |

(103)

Av tabellen framgår gemenskapsindustrins resultat när det gäller dess försäljning till oberoende kunder i gemenskapen.

Tabell 7

Försäljningsvolym, marknadsandel, priser och genomsnittliga priser per enhet i gemenskapen

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym (i ton)

43 972

45 540

37 531

30 589

Försäljningsvolym (index)

100

104

85

70

Marknadsandel

47 %

52 %

33 %

31 %

Pris per enhet (EUR/ton)

2 574

3 052

3 229

3 081

Pris per enhet (index)

100

119

125

120

| (104) | Medan gemenskapsförbrukningen fluktuerade under skadeundersökningsperioden och till sist ökade med 4 % i slutet av undersökningsperioden jämfört med början av undersökningsperioden, minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym av den berörda produkten till oberoende kunder på gemenskapsmarknaden med 30 %. Detta betyder att gemenskapsindustrin inte kunde dra nytta vare sig av den ökade förbrukningen, särskilt inte under 2007 och i slutet av undersökningsperioden, eller den allmänt stabila förbrukningen under skadeundersökningsperioden beroende på den dumpade importen. Följaktligen minskade gemenskapsindustrins marknad med mer än 16 procentenheter mellan 2005 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(104)

Medan gemenskapsförbrukningen fluktuerade under skadeundersökningsperioden och till sist ökade med 4 % i slutet av undersökningsperioden jämfört med början av undersökningsperioden, minskade gemenskapsindustrins försäljningsvolym av den berörda produkten till oberoende kunder på gemenskapsmarknaden med 30 %. Detta betyder att gemenskapsindustrin inte kunde dra nytta vare sig av den ökade förbrukningen, särskilt inte under 2007 och i slutet av undersökningsperioden, eller den allmänt stabila förbrukningen under skadeundersökningsperioden beroende på den dumpade importen. Följaktligen minskade gemenskapsindustrins marknad med mer än 16 procentenheter mellan 2005 och undersökningsperioden.

| (105) | Under samma period ökade gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser, på nivån fritt fabrik, till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden med 20 %, vilket återspeglade den kraftiga prisökningen på den huvudsakliga råvaran, d.v.s. aluminium. Kostnaden för aluminium ökade emellertid med 27 %, medan gemenskapsindustrins försäljningspris bara ökade med 20 %. Gemenskapsindustrin kunde inte fullt ut överföra dessa kostnadsökningar på sina kunder. |
| --- | --- |

(105)

Under samma period ökade gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser, på nivån fritt fabrik, till icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden med 20 %, vilket återspeglade den kraftiga prisökningen på den huvudsakliga råvaran, d.v.s. aluminium. Kostnaden för aluminium ökade emellertid med 27 %, medan gemenskapsindustrins försäljningspris bara ökade med 20 %. Gemenskapsindustrin kunde inte fullt ut överföra dessa kostnadsökningar på sina kunder.

5.3   Lager

| (106) | I tabellen nedan anges lagervolymen vid utgången av varje period.


  Tabell 8



  Lager | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager (i ton) | 3 300 | 2 936 | 3 260 | 3 068 |
| Lager (index) | 100 | 89 | 99 | 93 |

(106)

I tabellen nedan anges lagervolymen vid utgången av varje period.

Tabell 8

Lager

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Lager (i ton)

3 300

2 936

3 260

3 068

Lager (index)

100

89

99

93

| (107) | Undersökningen visade att lager inte kan anses vara en betydelsefull skadefaktor, eftersom den största delen av tillverkningen sker på beställning. Tendenserna när det gäller lagerhållning lämnas därför endast som upplysning. Lagernivån minskade med cirka 7 % mellan 2005 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(107)

Undersökningen visade att lager inte kan anses vara en betydelsefull skadefaktor, eftersom den största delen av tillverkningen sker på beställning. Tendenserna när det gäller lagerhållning lämnas därför endast som upplysning. Lagernivån minskade med cirka 7 % mellan 2005 och undersökningsperioden.

5.4   Investeringar och kapitalanskaffningsförmåga

Tabell 9

Investeringar

| | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investeringar (EUR) | 6 900 065 | 671 268 | 1 329 302 | 3 993 640 |
| Investeringar (index) | 100 | 10 | 19 | 58 |

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Investeringar (EUR)

6 900 065

671 268

1 329 302

3 993 640

Investeringar (index)

100

10

19

58

| (108) | Mellan 2005 och undersökningsperioden minskade investeringarna i tillverkningen av den likadana produkten med 42 %. Efter en kraftig minskning med 90 % mellan 2005 och 2006 förblev investeringsnivån låg under 2007. Under undersökningsperioden ökade investeringarna med 39 %, men i jämförelse med 2005 låg de kvar på en låg nivå. Under undersökningen konstaterades det att investeringar i byggnader, anläggningar och maskiner huvudsakligen gjordes för att upprätthålla tillverkningskapaciteten. Det bör noteras att dessa investeringar också kan användas för andra typer av aluminiumfolie, som inte är den berörda produkten. Fastän det inte har varit möjligt att koppla de exakta beloppen till den berörda produkten på grund av det låga kapacitetsutnyttjande som nämndes tidigare, verkade det emellertid som om investeringarna hur som helst inte gjordes för att öka den totala tillverkningskapaciteten, utan för att förbättra och ytterligare rationalisera tillverkningsprocessen i syfte att sänka kostnaderna. |
| --- | --- |

(108)

Mellan 2005 och undersökningsperioden minskade investeringarna i tillverkningen av den likadana produkten med 42 %. Efter en kraftig minskning med 90 % mellan 2005 och 2006 förblev investeringsnivån låg under 2007. Under undersökningsperioden ökade investeringarna med 39 %, men i jämförelse med 2005 låg de kvar på en låg nivå. Under undersökningen konstaterades det att investeringar i byggnader, anläggningar och maskiner huvudsakligen gjordes för att upprätthålla tillverkningskapaciteten. Det bör noteras att dessa investeringar också kan användas för andra typer av aluminiumfolie, som inte är den berörda produkten. Fastän det inte har varit möjligt att koppla de exakta beloppen till den berörda produkten på grund av det låga kapacitetsutnyttjande som nämndes tidigare, verkade det emellertid som om investeringarna hur som helst inte gjordes för att öka den totala tillverkningskapaciteten, utan för att förbättra och ytterligare rationalisera tillverkningsprocessen i syfte att sänka kostnaderna.

5.5   Lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde

Tabell 10

Lönsamhet, räntabilitet och kassaflöde

| | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet för försäljningen i EU | –4,8 % | –3,0 % | –0,1 % | –3,7 % |
| Avkastning på investeringar | –90,3 % | – 718,8 % | –9,7 % | –85,7 % |
| Kassaflöde | 3 % | –2 % | –1 % | 1 % |

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Lönsamhet för försäljningen i EU

–4,8 %

–3,0 %

–0,1 %

–3,7 %

Avkastning på investeringar

–90,3 %

– 718,8 %

–9,7 %

–85,7 %

Kassaflöde

3 %

–2 %

–1 %

1 %

| (109) | Under skadeundersökningsperioden förblev lönsamheten uttryckt i procentandel av gemenskapsindustrins nettoförsäljning negativ och följde samma utveckling som gemenskapsförbrukningen, dvs. undersökningen visade på en svag förbättring i samband med den ökade gemenskapsförbrukningen under år 2007 för att sedan minska igen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(109)

Under skadeundersökningsperioden förblev lönsamheten uttryckt i procentandel av gemenskapsindustrins nettoförsäljning negativ och följde samma utveckling som gemenskapsförbrukningen, dvs. undersökningen visade på en svag förbättring i samband med den ökade gemenskapsförbrukningen under år 2007 för att sedan minska igen under undersökningsperioden.

| (110) | Avkastningen på de totala investeringarna beräknades genom att nettovinsten före skatt på försäljning av den likadana produkten angavs som en procentandel av det bokförda nettovärdet av de anläggningstillgångar som avsatts för den likadana produkten. Indikatorn befanns vara negativ under skadeundersökningsperioden, vilket var särskilt tydligt mellan 2005 och 2006 då avkastningen på investeringar föll från – 90 % till – 719 %. |
| --- | --- |

(110)

Avkastningen på de totala investeringarna beräknades genom att nettovinsten före skatt på försäljning av den likadana produkten angavs som en procentandel av det bokförda nettovärdet av de anläggningstillgångar som avsatts för den likadana produkten. Indikatorn befanns vara negativ under skadeundersökningsperioden, vilket var särskilt tydligt mellan 2005 och 2006 då avkastningen på investeringar föll från – 90 % till – 719 %.

| (111) | När det gäller gemenskapsindustrins kassaflöde, konstaterades en liknande negativ tendens som resulterade i en drastisk, generell försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(111)

När det gäller gemenskapsindustrins kassaflöde, konstaterades en liknande negativ tendens som resulterade i en drastisk, generell försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation under undersökningsperioden.

5.6   Sysselsättning, produktivitet och löner

Tabell 11

Sysselsättning, produktivitet och löner

| | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 528 | 492 | 412 | 370 |
| Antal anställda (index) | 100 | 93 | 78 | 70 |
| Personalkostnader | 12 868 631 | 12 653 345 | 10 281 921 | 9 116 970 |
| Personalkostnader (index) | 100 | 98 | 80 | 71 |
| Genomsnittlig arbetskraftskostnad | 24 379 | 25 710 | 24 967 | 24 655 |
| Arbetskraftskostnad (index) | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Produktivitet (i ton per anställd) | 100 | 102 | 101 | 91 |
| Produktivitet (index) | 100 | 102 | 101 | 91 |

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Antal anställda

528

492

412

370

Antal anställda (index)

100

93

78

70

Personalkostnader

12 868 631

12 653 345

10 281 921

9 116 970

Personalkostnader (index)

100

98

80

71

Genomsnittlig arbetskraftskostnad

24 379

25 710

24 967

24 655

Arbetskraftskostnad (index)

100

105

102

101

Produktivitet (i ton per anställd)

100

102

101

91

Produktivitet (index)

100

102

101

91

| (112) | Antalet anställda i gemenskapsindustrin minskade totalt med 30 %, delvis på grund av den omstrukturering som genomfördes i slutet av skadeundersökningsperioden. Även om de totala personalkostnaderna minskade avsevärt förblev den genomsnittliga lönenivån stabil. Minskningen av antalet anställda gick långsammare än minskningen av produktionen. Gemenskapsindustrin kunde därför inte behålla samma produktivitetsnivå som 2005. |
| --- | --- |

(112)

Antalet anställda i gemenskapsindustrin minskade totalt med 30 %, delvis på grund av den omstrukturering som genomfördes i slutet av skadeundersökningsperioden. Även om de totala personalkostnaderna minskade avsevärt förblev den genomsnittliga lönenivån stabil. Minskningen av antalet anställda gick långsammare än minskningen av produktionen. Gemenskapsindustrin kunde därför inte behålla samma produktivitetsnivå som 2005.

5.7   Dumpningsmarginalens storlek

| (113) | Med tanke på omfattningen av och priserna på den dumpade importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara försumbara. |
| --- | --- |

(113)

Med tanke på omfattningen av och priserna på den dumpade importen kan verkningarna av de faktiska dumpningsmarginalerna inte anses vara försumbara.

5.8   Återhämtning från tidigare dumpning

| (114) | 2001 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av aluminiumfolie med ursprung i Kina och Ryssland (5). Dessa åtgärder löpte ut i maj 2006 (6). De uppgifter som samlades in under den aktuella undersökningen visar att gemenskapsindustrin inte har återhämtat sig från den tidigare dumpingen och att situationen på gemenskapsmarknaden har försämrats betydligt sedan 2006, när antidumpningstullarna upphörde att gälla och dumpad import på nytt kom in i gemenskapen. |
| --- | --- |

(114)

2001 införde rådet en slutgiltig antidumpningstull på import av aluminiumfolie med ursprung i Kina och Ryssland (5). Dessa åtgärder löpte ut i maj 2006 (6). De uppgifter som samlades in under den aktuella undersökningen visar att gemenskapsindustrin inte har återhämtat sig från den tidigare dumpingen och att situationen på gemenskapsmarknaden har försämrats betydligt sedan 2006, när antidumpningstullarna upphörde att gälla och dumpad import på nytt kom in i gemenskapen.

5.9   Tillväxt

| (115) | Undersökningen visade att trots en relativt stabil förbrukning, om än med vissa fluktuationer under skadeundersökningsperioden, förlorade gemenskapsindustrin försäljningsvolym (– 31,4 %) och marknadsandel (– 35 %) under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(115)

Undersökningen visade att trots en relativt stabil förbrukning, om än med vissa fluktuationer under skadeundersökningsperioden, förlorade gemenskapsindustrin försäljningsvolym (– 31,4 %) och marknadsandel (– 35 %) under skadeundersökningsperioden.

6.   Slutsats om skada

| (116) | Analysen av skadeindikatorerna visade att gemenskapsindustrins situation försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden. Alla skadeindikatorer följde en negativ tendens under skadeundersökningsperioden, utom försäljningspriserna per enhet beroende på de höjda råvarupriserna, och kunde därför inte positivt påverka gemenskapsindustrins lönsamhet, som förblev negativ under hela skadeundersökningsperioden. För att inte förlora fler marknadsandelar och för att bibehålla tillverkningen på en rimlig nivå, hade gemenskapsindustrin inget annat val än att följa de prisnivåer som skapats till följd av den dumpade importen och kunde alltså inte helt och hållet överföra den kraftiga ökningen av råvarupriset till kunderna. Detta resulterade i förluster för gemenskapsindustrin och dess ekonomiska situation försämrades märkbart under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(116)

Analysen av skadeindikatorerna visade att gemenskapsindustrins situation försämrades betydligt under skadeundersökningsperioden. Alla skadeindikatorer följde en negativ tendens under skadeundersökningsperioden, utom försäljningspriserna per enhet beroende på de höjda råvarupriserna, och kunde därför inte positivt påverka gemenskapsindustrins lönsamhet, som förblev negativ under hela skadeundersökningsperioden. För att inte förlora fler marknadsandelar och för att bibehålla tillverkningen på en rimlig nivå, hade gemenskapsindustrin inget annat val än att följa de prisnivåer som skapats till följd av den dumpade importen och kunde alltså inte helt och hållet överföra den kraftiga ökningen av råvarupriset till kunderna. Detta resulterade i förluster för gemenskapsindustrin och dess ekonomiska situation försämrades märkbart under skadeundersökningsperioden.

| (117) | Minskningen av försäljningsvolymen visade också att gemenskapsindustrin inte kunde dra nytta av den relativt stabila efterfrågan på marknaden för aluminiumfolie under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(117)

Minskningen av försäljningsvolymen visade också att gemenskapsindustrin inte kunde dra nytta av den relativt stabila efterfrågan på marknaden för aluminiumfolie under skadeundersökningsperioden.

| (118) | Mot bakgrund av detta dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(118)

Mot bakgrund av detta dras preliminärt slutsatsen att gemenskapsindustrin led väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

F.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (119) | I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Armenien, Brasilien och Kina hade vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Kända faktorer utöver den dumpade importen vilka vid samma tidpunkt skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen. |
| --- | --- |

(119)

I enlighet med artikel 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen av den berörda produkten med ursprung i Armenien, Brasilien och Kina hade vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan utsträckning att skadan kan betecknas som väsentlig. Kända faktorer utöver den dumpade importen vilka vid samma tidpunkt skulle ha kunnat vålla gemenskapsindustrin skada undersöktes också, i syfte att se till att den eventuella skada som dessa andra faktorer vållat inte skulle tillskrivas den dumpade importen.

2.   Verkningarna av den dumpade importen

| (120) | Importen från de berörda länderna ökade betydligt, med 257 % volymmässigt och med 35 procentenheter när det gäller marknadsandelar och kom under undersökningsperioden upp till 49 % av gemenskapsmarknaden. Samtidigt minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med ungefär 17 procentenheter. |
| --- | --- |

(120)

Importen från de berörda länderna ökade betydligt, med 257 % volymmässigt och med 35 procentenheter när det gäller marknadsandelar och kom under undersökningsperioden upp till 49 % av gemenskapsmarknaden. Samtidigt minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med ungefär 17 procentenheter.

| (121) | Det genomsnittliga enhetsförsäljningspriset per ton för importen från de berörda länderna ökade med bara med 15 %, trots att råvarupriserna ökade globalt med 27 %, och underskred därmed gemenskapsindustrins genomsnittliga pris med i genomsnitt 10 % under undersökningsperioden. Den betydande ökningen av importen från de berörda länderna, till priser som var betydligt lägre än gemenskapsindustrins, och dessa länders ökande marknadsandel under skadeundersökningsperioden sammanföll tidsmässigt med gemenskapsindustrins klart försämrade ekonomiska situation under samma period. Denna försämring visar sig framförallt i produktionsvolym och försäljning, vilka har minskat avsevärt. Vidare ökade inte försäljningspriserna i samma takt som kostnadsökningarna på råvaror. Även om vinstmarginalerna förbättrades något mellan 2005 och slutet av undersökningsperioden, förblev de negativa under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(121)

Det genomsnittliga enhetsförsäljningspriset per ton för importen från de berörda länderna ökade med bara med 15 %, trots att råvarupriserna ökade globalt med 27 %, och underskred därmed gemenskapsindustrins genomsnittliga pris med i genomsnitt 10 % under undersökningsperioden. Den betydande ökningen av importen från de berörda länderna, till priser som var betydligt lägre än gemenskapsindustrins, och dessa länders ökande marknadsandel under skadeundersökningsperioden sammanföll tidsmässigt med gemenskapsindustrins klart försämrade ekonomiska situation under samma period. Denna försämring visar sig framförallt i produktionsvolym och försäljning, vilka har minskat avsevärt. Vidare ökade inte försäljningspriserna i samma takt som kostnadsökningarna på råvaror. Även om vinstmarginalerna förbättrades något mellan 2005 och slutet av undersökningsperioden, förblev de negativa under skadeundersökningsperioden.

| (122) | Vid analysen av verkningarna av den dumpade importen konstaterades det att priset är en viktig konkurrensfaktor, eftersom kvaliteten inte spelar någon större roll. Det bör även noteras att priserna på den dumpade importen låg avsevärt under gemenskapsindustrins priser och de priser som tillämpades av andra exportörer i tredjeländer. |
| --- | --- |

(122)

Vid analysen av verkningarna av den dumpade importen konstaterades det att priset är en viktig konkurrensfaktor, eftersom kvaliteten inte spelar någon större roll. Det bör även noteras att priserna på den dumpade importen låg avsevärt under gemenskapsindustrins priser och de priser som tillämpades av andra exportörer i tredjeländer.

| (123) | Den preliminära slutsatsen är därför att det tryck som utövades av den berörda importen, vars volym och marknadsandel ökade från och med 2005, och som skedde till mycket låga, dumpade priser, var en avgörande orsak till att gemenskapsindustrin led väsentlig skada. |
| --- | --- |

(123)

Den preliminära slutsatsen är därför att det tryck som utövades av den berörda importen, vars volym och marknadsandel ökade från och med 2005, och som skedde till mycket låga, dumpade priser, var en avgörande orsak till att gemenskapsindustrin led väsentlig skada.

3.   Verkningar av andra faktorer

a)   
  Import med ursprung i andra tredjeländer än Kina, Armenien och Brasilien

Tabell 12

Import med ursprung i övriga tredjeländer (kvantitet)

| Import (ton) | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryssland | 10 661 | 11 393 | 9 835 | 7 139 |
| Index | 100 | 107 | 92 | 67 |
| Turkiet | 3 525 | 2 278 | 1 968 | 2 075 |
| Index | 100 | 65 | 56 | 59 |
| Venezuela | 3 446 | 1 346 | 1 814 | 1 039 |
| Index | 100 | 39 | 53 | 30 |
| Övriga tredjeländer | 1 982 | 1 489 | 2 124 | 2 617 |
| Index | 100 | 75 | 107 | 132 |
| Totalt | 19 614 | 16 506 | 15 741 | 12 870 |
| Index | 100 | 84 | 80 | 66 |

Import (ton)

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Ryssland

10 661

11 393

9 835

7 139

Index

100

107

92

67

Turkiet

3 525

2 278

1 968

2 075

Index

100

65

56

59

Venezuela

3 446

1 346

1 814

1 039

Index

100

39

53

30

Övriga tredjeländer

1 982

1 489

2 124

2 617

Index

100

75

107

132

Totalt

19 614

16 506

15 741

12 870

Index

100

84

80

66

Tabell 13

Import med ursprung i övriga tredjeländer (genomsnittspris per ton)

| Genomsnittspris (EUR) | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryssland | 2 366 | 2 718 | 2 905 | 2 743 |
| Index | 100 | 115 | 123 | 116 |
| Turkiet | 3 124 | 2 977 | 3 027 | 2 948 |
| Index | 100 | 95 | 97 | 94 |
| Venezuela | 2 351 | 2 885 | 2 982 | 2 698 |
| Index | 100 | 123 | 127 | 115 |
| Övriga tredjeländer | 2 325 | 2 728 | 3 123 | 3 307 |
| Index | 100 | 117 | 134 | 142 |
| Totalt | 2 541 | 2 827 | 3 009 | 2 924 |
| Index | 100 | 111 | 118 | 115 |

Genomsnittspris (EUR)

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Ryssland

2 366

2 718

2 905

2 743

Index

100

115

123

116

Turkiet

3 124

2 977

3 027

2 948

Index

100

95

97

94

Venezuela

2 351

2 885

2 982

2 698

Index

100

123

127

115

Övriga tredjeländer

2 325

2 728

3 123

3 307

Index

100

117

134

142

Totalt

2 541

2 827

3 009

2 924

Index

100

111

118

115

Tabell 14

Marknadsandelar

| Marknadsandelar (%) | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ryssland | 11,19 % | 13,00 % | 8,52 % | 7,23 % |
| Turkiet | 3,70 % | 2,60 % | 1,71 % | 2,10 % |
| Venezuela | 3,62 % | 1,54 % | 1,57 % | 1,05 % |
| Övriga tredjeländer | 2,08 % | 1,70 % | 1,84 % | 2,65 % |
| Totalt | 20,6 % | 18,8 % | 13,6 % | 13,0 % |

Marknadsandelar (%)

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Ryssland

11,19 %

13,00 %

8,52 %

7,23 %

Turkiet

3,70 %

2,60 %

1,71 %

2,10 %

Venezuela

3,62 %

1,54 %

1,57 %

1,05 %

Övriga tredjeländer

2,08 %

1,70 %

1,84 %

2,65 %

Totalt

20,6 %

18,8 %

13,6 %

13,0 %

| (124) | De främsta övriga exporterande länderna är Ryssland, Turkiet och Venezuela, som står för marknadsandelar på mellan 1,0 % och 7,3 % under undersökningsperioden. Importen från andra tredjeländer än dessa tre stod var för sig bara för försumbara marknadsandelar. Såsom framgår av tabell 11 minskade importvolymerna från övriga tredjeländer avsevärt under skadeundersökningsperioden, dvs. med 34 procentenheter från 19 614 ton 2005 till 12 870 ton under undersökningsperioden På samma sätt minskade marknadsandelarna från 20,6 % 2005 till 13 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(124)

De främsta övriga exporterande länderna är Ryssland, Turkiet och Venezuela, som står för marknadsandelar på mellan 1,0 % och 7,3 % under undersökningsperioden. Importen från andra tredjeländer än dessa tre stod var för sig bara för försumbara marknadsandelar. Såsom framgår av tabell 11 minskade importvolymerna från övriga tredjeländer avsevärt under skadeundersökningsperioden, dvs. med 34 procentenheter från 19 614 ton 2005 till 12 870 ton under undersökningsperioden På samma sätt minskade marknadsandelarna från 20,6 % 2005 till 13 % under undersökningsperioden.

| (125) | När det gäller importpriserna, bör det noteras att importen från de tre främsta övriga exporterande länderna, dvs. Ryssland, Turkiet och Venezuela, skedde till något lägre pris än gemenskapsindustrins försäljningspris. Deras begränsade och gradvis sjunkande marknadsandel ansågs emellertid inte ha någon negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation. Priserna när det gäller andra tredjeländer, dvs. exklusive Ryssland, Turkiet och Venezuela och de tre berörda länderna, befanns i genomsnitt vara högre än gemenskapens priser (+ 7,8 %). |
| --- | --- |

(125)

När det gäller importpriserna, bör det noteras att importen från de tre främsta övriga exporterande länderna, dvs. Ryssland, Turkiet och Venezuela, skedde till något lägre pris än gemenskapsindustrins försäljningspris. Deras begränsade och gradvis sjunkande marknadsandel ansågs emellertid inte ha någon negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation. Priserna när det gäller andra tredjeländer, dvs. exklusive Ryssland, Turkiet och Venezuela och de tre berörda länderna, befanns i genomsnitt vara högre än gemenskapens priser (+ 7,8 %).

| (126) | Därför dras slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte har påverkat gemenskapsindustrins situation i någon större utsträckning. |
| --- | --- |

(126)

Därför dras slutsatsen att importen från övriga tredjeländer inte har påverkat gemenskapsindustrins situation i någon större utsträckning.

b)   
  Gemenskapsindustrins export

| (127) | En exporterande tillverkare hävdade att det var den oförmånliga utvecklingen av växelkursen mellan euro och USD som var orsaken till den kraftiga försämringen av gemenskapsindustrins exportresultat, som i sin tur orsakat gemenskapsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(127)

En exporterande tillverkare hävdade att det var den oförmånliga utvecklingen av växelkursen mellan euro och USD som var orsaken till den kraftiga försämringen av gemenskapsindustrins exportresultat, som i sin tur orsakat gemenskapsindustrin väsentlig skada.

| (128) | Gemenskapsindustrins export av aluminiumfolie till länder utanför gemenskapen minskade med 63 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt minskade gemenskapsindustrins exportpriser med 26 % under skadeundersökningsperioden. Denna export motsvarade dock bara 6,6 % av gemenskapsindustrins totala försäljning till icke-närstående parter under undersökningsperioden och det fastställdes därför att den inte hade någon större inverkan på den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(128)

Gemenskapsindustrins export av aluminiumfolie till länder utanför gemenskapen minskade med 63 % under skadeundersökningsperioden. Samtidigt minskade gemenskapsindustrins exportpriser med 26 % under skadeundersökningsperioden. Denna export motsvarade dock bara 6,6 % av gemenskapsindustrins totala försäljning till icke-närstående parter under undersökningsperioden och det fastställdes därför att den inte hade någon större inverkan på den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

c)   
  Gemenskapsindustrins import

| (129) | En gemenskapstillverkare importerade den berörda produkten från ett närstående företag i Kina och sålde den sedan vidare på gemenskapsmarknaden. Även om återförsäljningspriserna underskred gemenskapsindustrins priser, bör det noteras att denna importvolym från Kina bara utgjorde en mindre andel av den totala importen från Kina (1–5 %). Dessutom var syftet med denna import endast att kunna behålla internationella kunder som annars skulle ha köpt den berörda produkten från de kinesiska leverantörerna till dumpade priser. Därför drogs slutsatsen att den berörda gemenskapstillverkarens lilla importvolym av den berörda produkten från Kina inte upphävde orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(129)

En gemenskapstillverkare importerade den berörda produkten från ett närstående företag i Kina och sålde den sedan vidare på gemenskapsmarknaden. Även om återförsäljningspriserna underskred gemenskapsindustrins priser, bör det noteras att denna importvolym från Kina bara utgjorde en mindre andel av den totala importen från Kina (1–5 %). Dessutom var syftet med denna import endast att kunna behålla internationella kunder som annars skulle ha köpt den berörda produkten från de kinesiska leverantörerna till dumpade priser. Därför drogs slutsatsen att den berörda gemenskapstillverkarens lilla importvolym av den berörda produkten från Kina inte upphävde orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit.

d)   
  Självförvållad skada

| (130) | En exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrins minskade försäljningsvolym inte berodde på den nämnda importen, utan på att gemenskapsindustrin hade beslutat att ställa om tillverkning och försäljning till den mer lukrativa marknaden för aluminiumfolie för vidare förädling. |
| --- | --- |

(130)

En exporterande tillverkare hävdade att gemenskapsindustrins minskade försäljningsvolym inte berodde på den nämnda importen, utan på att gemenskapsindustrin hade beslutat att ställa om tillverkning och försäljning till den mer lukrativa marknaden för aluminiumfolie för vidare förädling.

| (131) | Hushållsfolietillverkarna hävdade att den berörda produkten i själva verket var en biprodukt för gemenskapsindustrin och bara användes för att ”fylla maskinerna” om efterfrågan på aluminiumfolie för vidare förädling skulle vara låg. |
| --- | --- |

(131)

Hushållsfolietillverkarna hävdade att den berörda produkten i själva verket var en biprodukt för gemenskapsindustrin och bara användes för att ”fylla maskinerna” om efterfrågan på aluminiumfolie för vidare förädling skulle vara låg.

| (132) | Undersökningen har emellertid preliminärt visat att dessa påståenden är grundlösa. Produktionsvolymen för aluminiumfolie för vidare förädling för en av de största gemenskapstillverkarna förblev stabil under skadeundersökningsperioden, medan företagets försäljningsvolym av den berörda produkten minskade betydligt. Man kan därför preliminärt dra slutsatsen att det finns betydande outnyttjad kapacitet i gemenskapsindustrin. Den outnyttjade kapaciteten i gemenskapsindustrin har förvisso ökat, eftersom kapacitetsutnyttjandet har minskat kraftigt (från 86 % till 60 %). |
| --- | --- |

(132)

Undersökningen har emellertid preliminärt visat att dessa påståenden är grundlösa. Produktionsvolymen för aluminiumfolie för vidare förädling för en av de största gemenskapstillverkarna förblev stabil under skadeundersökningsperioden, medan företagets försäljningsvolym av den berörda produkten minskade betydligt. Man kan därför preliminärt dra slutsatsen att det finns betydande outnyttjad kapacitet i gemenskapsindustrin. Den outnyttjade kapaciteten i gemenskapsindustrin har förvisso ökat, eftersom kapacitetsutnyttjandet har minskat kraftigt (från 86 % till 60 %).

e)   
  Utveckling av förbrukningen på gemenskapsmarknaden

| (133) | Man granskade om utvecklingen av förbrukningen kunde ha varit en faktor som vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(133)

Man granskade om utvecklingen av förbrukningen kunde ha varit en faktor som vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada.

| (134) | Såsom nämns i skäl 88, uppvisar gemenskapsförbrukningen inte en homogen tendens. Även om den sammanlagda gemenskapsförbrukningen föll mellan 2005 och 2006, ökade den igen 2007. Den föll under undersökningsperioden med 17 procentenheter Gemenskapsindustrins försäljningsvolym följde inte samma utveckling, eftersom försäljningen minskade kraftigt, särskilt mellan 2006 och 2007 (– 19 %), medan gemenskapens förbrukning under samma period ökade med + 29 %. Om man ser på skadeundersökningsperioden, framgår det dessutom att gemenskapsindustrin inte uppnådde samma nivå på försäljningsvolymen under undersökningsperioden, jämfört med början av skadeundersökningsperioden (– 30 %), även om gemenskapens förbrukning föll tillbaka till samma nivå som mot slutet av undersökningsperioden, med en sammanlagd ökning på 4 %. |
| --- | --- |

(134)

Såsom nämns i skäl 88, uppvisar gemenskapsförbrukningen inte en homogen tendens. Även om den sammanlagda gemenskapsförbrukningen föll mellan 2005 och 2006, ökade den igen 2007. Den föll under undersökningsperioden med 17 procentenheter Gemenskapsindustrins försäljningsvolym följde inte samma utveckling, eftersom försäljningen minskade kraftigt, särskilt mellan 2006 och 2007 (– 19 %), medan gemenskapens förbrukning under samma period ökade med + 29 %. Om man ser på skadeundersökningsperioden, framgår det dessutom att gemenskapsindustrin inte uppnådde samma nivå på försäljningsvolymen under undersökningsperioden, jämfört med början av skadeundersökningsperioden (– 30 %), även om gemenskapens förbrukning föll tillbaka till samma nivå som mot slutet av undersökningsperioden, med en sammanlagd ökning på 4 %.

f)   
  Utveckling av gemenskapsindustrins kostnader

| (135) | Eftersom kostnaden för råvaran utgör 60–65 % av de totala produktionskostnaderna, ledde den kraftiga prisökningen (27 %) på aluminium på den globala marknaden under skadeundersökningsperioden till en kraftig ökning av gemenskapsindustrins kostnader. |
| --- | --- |

(135)

Eftersom kostnaden för råvaran utgör 60–65 % av de totala produktionskostnaderna, ledde den kraftiga prisökningen (27 %) på aluminium på den globala marknaden under skadeundersökningsperioden till en kraftig ökning av gemenskapsindustrins kostnader.

| (136) | Medan kostnaden för råvaran ökade med 27 %, ökade emellertid gemenskapsindustrins försäljningspris med bara 19 %, vilket betyder att kostnadsökningen inte helt och hållet kunde överföras till kunderna. |
| --- | --- |

(136)

Medan kostnaden för råvaran ökade med 27 %, ökade emellertid gemenskapsindustrins försäljningspris med bara 19 %, vilket betyder att kostnadsökningen inte helt och hållet kunde överföras till kunderna.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (137) | Utifrån ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit inte kan tillskrivas import från övriga tredjeländer eller en minskning av efterfrågan på gemenskapsmarknaden, utan måste tillskrivas den stora ökningen av dumpad import från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden. Den tidsmässiga överensstämmelsen mellan den ökade dumpade importen från Armenien, Brasilien och Kina, de ökade marknadsandelarna och det konstaterade prisunderskridandet, å ena sidan, och gemenskapsindustrins klart försämrade situation, å andra sidan, leder fram till slutsatsen att den dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. Gemenskapsindustrin kunde inte öka sina försäljningspriser på gemenskapsmarkanden till följd av prispressen från den dumpade importen. Den totala kostnadsökningen kunde inte överföras till kunderna och vinstmarginalerna förblev påtagligt låga, trots den kraftiga ökningen av gemenskapens förbrukning mellan 2006 och 2007, vilket fick en drastisk inverkan på gemenskapsindustrins övergripande ekonomiska situation. Eventuella verkningar av andra faktorer, främst importen från övriga tredjeländer, gemenskapsindustrins export och kostnadsutvecklingen, analyserades, men kunde inte anses vara en avgörande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit. |
| --- | --- |

(137)

Utifrån ovanstående dras preliminärt slutsatsen att den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit inte kan tillskrivas import från övriga tredjeländer eller en minskning av efterfrågan på gemenskapsmarknaden, utan måste tillskrivas den stora ökningen av dumpad import från de berörda länderna under skadeundersökningsperioden. Den tidsmässiga överensstämmelsen mellan den ökade dumpade importen från Armenien, Brasilien och Kina, de ökade marknadsandelarna och det konstaterade prisunderskridandet, å ena sidan, och gemenskapsindustrins klart försämrade situation, å andra sidan, leder fram till slutsatsen att den dumpade importen har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. Gemenskapsindustrin kunde inte öka sina försäljningspriser på gemenskapsmarkanden till följd av prispressen från den dumpade importen. Den totala kostnadsökningen kunde inte överföras till kunderna och vinstmarginalerna förblev påtagligt låga, trots den kraftiga ökningen av gemenskapens förbrukning mellan 2006 och 2007, vilket fick en drastisk inverkan på gemenskapsindustrins övergripande ekonomiska situation. Eventuella verkningar av andra faktorer, främst importen från övriga tredjeländer, gemenskapsindustrins export och kostnadsutvecklingen, analyserades, men kunde inte anses vara en avgörande orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit.

| (138) | På grundval av denna analys, i vilken det har gjorts en klar åtskillnad mellan alla kända faktorer som inverkar på gemenskapsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, dras den preliminära slutsatsen att importen av aluminiumfolie från Armenien, Brasilien och Kina har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(138)

På grundval av denna analys, i vilken det har gjorts en klar åtskillnad mellan alla kända faktorer som inverkar på gemenskapsindustrins situation och de skadliga verkningarna av den dumpade importen, dras den preliminära slutsatsen att importen av aluminiumfolie från Armenien, Brasilien och Kina har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

G.   GEMENSKAPENS INTRESSE

| (139) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det trots slutsatsen om skadlig dumpning finns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Det bör göras en bedömning av de eventuella åtgärdernas inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder. |
| --- | --- |

(139)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersöktes det om det trots slutsatsen om skadlig dumpning finns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Det bör göras en bedömning av de eventuella åtgärdernas inverkan på alla parter som berörs av undersökningen samt av följderna av att inte vidta några åtgärder.

| (140) | För att kunna bedöma de sannolika verkningarna av att åtgärder införs respektive inte införs, begärdes uppgifter in från alla parter som såvitt känt var berörda eller som hade givit sig till känna. Mot bakgrund av detta skickade kommissionen frågeformulär till gemenskapsindustrin, två icke-närstående importörer och 24 användare. |
| --- | --- |

(140)

För att kunna bedöma de sannolika verkningarna av att åtgärder införs respektive inte införs, begärdes uppgifter in från alla parter som såvitt känt var berörda eller som hade givit sig till känna. Mot bakgrund av detta skickade kommissionen frågeformulär till gemenskapsindustrin, två icke-närstående importörer och 24 användare.

| (141) | Sex gemenskapstillverkare och åtta icke-närstående importörer/användare besvarade frågeformuläret (se skäl 10). |
| --- | --- |

(141)

Sex gemenskapstillverkare och åtta icke-närstående importörer/användare besvarade frågeformuläret (se skäl 10).

1.   Gemenskapsindustrins intresse

| (142) | Den skada som gemenskapsindustrin vållats berodde på att den hade svårt att konkurrera med den dumpade lågprisimporten. |
| --- | --- |

(142)

Den skada som gemenskapsindustrin vållats berodde på att den hade svårt att konkurrera med den dumpade lågprisimporten.

| (143) | Om åtgärder införs, förväntas dessa förhindra ytterligare snedvridningar av marknaden och prisfall samt återställa en sund konkurrens. Gemenskapsindustrin bör därefter kunna öka sin försäljningsvolym och återta marknadsandelar, vilket skulle leda till ökade stordriftsfördelar och ge den lönsamhetsnivå som krävs för att förbättra industrins ekonomiska situation. Detta kommer också att möjliggöra fortsatta investeringar i produktionsanläggningar så att gemenskapsindustrins överlevnad kan garanteras. |
| --- | --- |

(143)

Om åtgärder införs, förväntas dessa förhindra ytterligare snedvridningar av marknaden och prisfall samt återställa en sund konkurrens. Gemenskapsindustrin bör därefter kunna öka sin försäljningsvolym och återta marknadsandelar, vilket skulle leda till ökade stordriftsfördelar och ge den lönsamhetsnivå som krävs för att förbättra industrins ekonomiska situation. Detta kommer också att möjliggöra fortsatta investeringar i produktionsanläggningar så att gemenskapsindustrins överlevnad kan garanteras.

| (144) | Om antidumpningsåtgärder inte införs, kommer gemenskapsindustrins situation att förvärras ytterligare. Gemenskapsindustrins situation kännetecknas särskilt av förlorade inkomster, trots ökade försäljningspriser per enhet. Detta beror på gemenskapsindustrins minskande försäljningsvolymer och marknadsandelar till följd av den dumpade importen. Gemenskapsindustrin kunde inte heller överföra hela ökningen av råvarukostnaderna till sina kunder, på grund av det pristryck som utövades av den dumpade lågprisimporten. Med tanke på de minskade inkomsterna och den förvärrade tendensen under undersökningsperioden är det högst sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiska situation kommer att förvärras ytterligare om åtgärder inte införs. Detta skulle slutligen leda till produktionsminskningar, vilket skulle äventyra sysselsättning och investeringar i gemenskapen. En nedläggning av gemenskapstillverkningen skulle göra användarna av aluminiumfolie mer beroende av leverantörer utanför gemenskapen. |
| --- | --- |

(144)

Om antidumpningsåtgärder inte införs, kommer gemenskapsindustrins situation att förvärras ytterligare. Gemenskapsindustrins situation kännetecknas särskilt av förlorade inkomster, trots ökade försäljningspriser per enhet. Detta beror på gemenskapsindustrins minskande försäljningsvolymer och marknadsandelar till följd av den dumpade importen. Gemenskapsindustrin kunde inte heller överföra hela ökningen av råvarukostnaderna till sina kunder, på grund av det pristryck som utövades av den dumpade lågprisimporten. Med tanke på de minskade inkomsterna och den förvärrade tendensen under undersökningsperioden är det högst sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiska situation kommer att förvärras ytterligare om åtgärder inte införs. Detta skulle slutligen leda till produktionsminskningar, vilket skulle äventyra sysselsättning och investeringar i gemenskapen. En nedläggning av gemenskapstillverkningen skulle göra användarna av aluminiumfolie mer beroende av leverantörer utanför gemenskapen.

| (145) | Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från den skadevållande dumpningen och att åtgärderna därför ligger i gemenskapsindustrins intresse. |
| --- | --- |

(145)

Följaktligen dras preliminärt slutsatsen att införandet av antidumpningsåtgärder skulle göra det möjligt för gemenskapsindustrin att återhämta sig från den skadevållande dumpningen och att åtgärderna därför ligger i gemenskapsindustrins intresse.

2.   Icke-närstående importörers intresse

| (146) | Kommissionen sände frågeformulär till alla kända importörer och handlare. Av importörerna var det bara två som besvarade frågeformuläret. De volymer av den berörda produkten som dessa två importörer stod för motsvarade 17 % av den totala importen från de berörda länderna till gemenskapen och 8 % av förbrukningen i gemenskapen. |
| --- | --- |

(146)

Kommissionen sände frågeformulär till alla kända importörer och handlare. Av importörerna var det bara två som besvarade frågeformuläret. De volymer av den berörda produkten som dessa två importörer stod för motsvarade 17 % av den totala importen från de berörda länderna till gemenskapen och 8 % av förbrukningen i gemenskapen.

| (147) | Om man ser till uppgifterna från de berörda importörerna, verkar det förvisso som att vinstmarginalerna på den berörda produkten är ganska låga. Det hävdades därför att eventuella antidumpningsåtgärder inte kommer att kunna föras över till slutkonsumenterna, som huvudsakligen är hushållsfolietillverkare. |
| --- | --- |

(147)

Om man ser till uppgifterna från de berörda importörerna, verkar det förvisso som att vinstmarginalerna på den berörda produkten är ganska låga. Det hävdades därför att eventuella antidumpningsåtgärder inte kommer att kunna föras över till slutkonsumenterna, som huvudsakligen är hushållsfolietillverkare.

| (148) | Det bör först och främst noteras att undersökningen visade att prisökningarna åtminstone delvis kan föras över till kunderna, därför att priserna på aluminiumfolie fluktuerar kraftigt och tidigare stora prisökningar har redan förts över till kunderna (se nedan). |
| --- | --- |

(148)

Det bör först och främst noteras att undersökningen visade att prisökningarna åtminstone delvis kan föras över till kunderna, därför att priserna på aluminiumfolie fluktuerar kraftigt och tidigare stora prisökningar har redan förts över till kunderna (se nedan).

| (149) | För det andra finns det andra leverantörsländer såsom Ryssland, Venezuela och Turkiet varifrån produkten kan importeras utan någon antidumpningstull. Att införandet av en antidumpningstull skulle få vissa effekter för dessa företag förnekas inte, men dessa effekter skulle mildras av att det finns övriga leverantörsländer. |
| --- | --- |

(149)

För det andra finns det andra leverantörsländer såsom Ryssland, Venezuela och Turkiet varifrån produkten kan importeras utan någon antidumpningstull. Att införandet av en antidumpningstull skulle få vissa effekter för dessa företag förnekas inte, men dessa effekter skulle mildras av att det finns övriga leverantörsländer.

3.   Användarnas intresse

| (150) | Kommissionen sände frågeformulär till alla kända användare i gemenskapen och mottog sex svar på frågeformuläret. De huvudsakliga användarna i gemenskapen är hushållsfolietillverkarna, vars verksamhet består i att de handlar med förpackningsmaterial (aluminiumfolie, men också papper och plast) efter det att de rullat om den berörda produkten till små rullar och förpackat dessa för försäljning till industrin och detaljhandeln. Hushållsfolietillverkarna är inte kunder som köper aluminiumfolie för vidare förädling. Hushållsfolietillverkarna står för 80 % av gemenskapens förbrukning av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(150)

Kommissionen sände frågeformulär till alla kända användare i gemenskapen och mottog sex svar på frågeformuläret. De huvudsakliga användarna i gemenskapen är hushållsfolietillverkarna, vars verksamhet består i att de handlar med förpackningsmaterial (aluminiumfolie, men också papper och plast) efter det att de rullat om den berörda produkten till små rullar och förpackat dessa för försäljning till industrin och detaljhandeln. Hushållsfolietillverkarna är inte kunder som köper aluminiumfolie för vidare förädling. Hushållsfolietillverkarna står för 80 % av gemenskapens förbrukning av den berörda produkten.

| (151) | Om antidumpningsåtgärder skulle införas, var hushållsfolietillverkarna särskilt oroade för i) risken för en snedvridning av konkurrensen i förhållande till hushållsfolietillverkare i övriga tredjeländer, ii) att det inte skulle finnas tillräckligt med aluminiumfolie i gemenskapen och iii) följderna av eventuella åtgärder för deras industrisegment. |
| --- | --- |

(151)

Om antidumpningsåtgärder skulle införas, var hushållsfolietillverkarna särskilt oroade för i) risken för en snedvridning av konkurrensen i förhållande till hushållsfolietillverkare i övriga tredjeländer, ii) att det inte skulle finnas tillräckligt med aluminiumfolie i gemenskapen och iii) följderna av eventuella åtgärder för deras industrisegment.

3.1   Betydande nackdel i förhållande till hushållsfolietillverkare i övriga tredjeländer

| (152) | Man hävdade att om åtgärder införs skulle tillverkarna av aluminiumfolie i de berörda länderna, särskilt Kina, utvidga sin tillverkning till produkter i senare led i produktionskedjan (dvs. de skulle rulla om den berörda produkten till konsumentrullar av aluminiumfolie) för att kunna exportera den berörda produkten till gemenskapen utan att betala antidumpningstullar. Det skulle då förekomma dumpning av produkter i senare led i produktionskedjan och hushållsfolietillverkarna i gemenskapen skulle riskera att trängas ut från marknaden. |
| --- | --- |

(152)

Man hävdade att om åtgärder införs skulle tillverkarna av aluminiumfolie i de berörda länderna, särskilt Kina, utvidga sin tillverkning till produkter i senare led i produktionskedjan (dvs. de skulle rulla om den berörda produkten till konsumentrullar av aluminiumfolie) för att kunna exportera den berörda produkten till gemenskapen utan att betala antidumpningstullar. Det skulle då förekomma dumpning av produkter i senare led i produktionskedjan och hushållsfolietillverkarna i gemenskapen skulle riskera att trängas ut från marknaden.

| (153) | Det bör noteras att transportkostnaderna för konsumentrullar är förhållandevis mycket höga och att det kan hända att transporten av denna produkt till gemenskapen inte är ekonomiskt bärkraftig. Hushållsfolietillverkarna i gemenskapen skulle även i fortsättningen kunna dra nytta av naturliga fördelar såsom lägre transportkostnader och att ett större produktutbud kan erbjudas detaljhandlarna. |
| --- | --- |

(153)

Det bör noteras att transportkostnaderna för konsumentrullar är förhållandevis mycket höga och att det kan hända att transporten av denna produkt till gemenskapen inte är ekonomiskt bärkraftig. Hushållsfolietillverkarna i gemenskapen skulle även i fortsättningen kunna dra nytta av naturliga fördelar såsom lägre transportkostnader och att ett större produktutbud kan erbjudas detaljhandlarna.

3.2   Otillräckligt utbud

| (154) | Hushållsfolietillverkarna har hävdat att gemenskapstillverkarna av jumborullar är mer intresserade av att tillverka aluminiumfolie för vidare förädling, som har ett högre försäljningspris än aluminiumfolie och att de bara förser hushållsfolietillverkarna med aluminiumfolie om efterfrågan på aluminiumfolie för vidare förädling är låg. Eftersom aluminiumfolie för vidare förädling och aluminiumfolie tillverkas på samma produktionslinje, borde övergången från en produkt till en annan kunna ske lätt och inte vara särskilt kostsam. |
| --- | --- |

(154)

Hushållsfolietillverkarna har hävdat att gemenskapstillverkarna av jumborullar är mer intresserade av att tillverka aluminiumfolie för vidare förädling, som har ett högre försäljningspris än aluminiumfolie och att de bara förser hushållsfolietillverkarna med aluminiumfolie om efterfrågan på aluminiumfolie för vidare förädling är låg. Eftersom aluminiumfolie för vidare förädling och aluminiumfolie tillverkas på samma produktionslinje, borde övergången från en produkt till en annan kunna ske lätt och inte vara särskilt kostsam.

| (155) | Samma berörda parter framhöll att det är av detta skäl som tillgången på aluminiumfolie i gemenskapen är otillräcklig (eller åtminstone instabil), vilket resulterar i ett större beroende av import, särskilt från de berörda länderna. På grundval av tillgängliga kontrollerade uppgifter avvisades i detta skede dessa påståenden som ogrundade. Produktionsvolymen för aluminiumfolie för vidare förädling för en av de största gemenskapstillverkarna förblev stabil under skadeundersökningsperioden, medan företagets försäljningsvolym av den berörda produkten minskade betydligt. Detta visar på att tillverkningen av aluminiumfolie inte ersattes av tillverkningen av aluminiumfolie för vidare förädling. |
| --- | --- |

(155)

Samma berörda parter framhöll att det är av detta skäl som tillgången på aluminiumfolie i gemenskapen är otillräcklig (eller åtminstone instabil), vilket resulterar i ett större beroende av import, särskilt från de berörda länderna. På grundval av tillgängliga kontrollerade uppgifter avvisades i detta skede dessa påståenden som ogrundade. Produktionsvolymen för aluminiumfolie för vidare förädling för en av de största gemenskapstillverkarna förblev stabil under skadeundersökningsperioden, medan företagets försäljningsvolym av den berörda produkten minskade betydligt. Detta visar på att tillverkningen av aluminiumfolie inte ersattes av tillverkningen av aluminiumfolie för vidare förädling.

| (156) | Den outnyttjade kapaciteten i gemenskapsindustrin har i allmänhet ökat, eftersom kapacitetsutnyttjandet har minskat kraftigt (från 88 % till 62 %). Slutsatsen drogs därför att det finns betydande outnyttjad kapacitet i gemenskapsindustrin, vilken skulle kunna tillgodose en efterfrågeökning på gemenskapsindustrins produkt. Utifrån detta kunde man inte dra slutsatsen att kunderna i gemenskapen är beroende av import av aluminiumfolie. |
| --- | --- |

(156)

Den outnyttjade kapaciteten i gemenskapsindustrin har i allmänhet ökat, eftersom kapacitetsutnyttjandet har minskat kraftigt (från 88 % till 62 %). Slutsatsen drogs därför att det finns betydande outnyttjad kapacitet i gemenskapsindustrin, vilken skulle kunna tillgodose en efterfrågeökning på gemenskapsindustrins produkt. Utifrån detta kunde man inte dra slutsatsen att kunderna i gemenskapen är beroende av import av aluminiumfolie.

| (157) | Tullarna bör inte resultera i att det råder brist på produkten. Dessutom finns alternativa försörjningskällor att tillgå i övriga tredjeländer, som inte omfattas av antidumpningstullar. Övriga tredjeländer drabbades dessutom också av en nedgång i sin marknadsandel, vilket betyder att det i dessa länder finns outnyttjad kapacitet att tillgå, som kan användas för att försörja gemenskapsmarknaden om sund konkurrens återställs. |
| --- | --- |

(157)

Tullarna bör inte resultera i att det råder brist på produkten. Dessutom finns alternativa försörjningskällor att tillgå i övriga tredjeländer, som inte omfattas av antidumpningstullar. Övriga tredjeländer drabbades dessutom också av en nedgång i sin marknadsandel, vilket betyder att det i dessa länder finns outnyttjad kapacitet att tillgå, som kan användas för att försörja gemenskapsmarknaden om sund konkurrens återställs.

3.3   Följderna av eventuella åtgärder för hushållsfolietillverkarna

| (158) | Dessa mindre rullar (konsumentrullar) väger mindre än 10 kg och används som förpackningsmaterial för korttidsförvaring för skilda ändamål (huvudsakligen i hushåll, cateringverksamhet samt livsmedels- och blomsterdetaljhandel). |
| --- | --- |

(158)

Dessa mindre rullar (konsumentrullar) väger mindre än 10 kg och används som förpackningsmaterial för korttidsförvaring för skilda ändamål (huvudsakligen i hushåll, cateringverksamhet samt livsmedels- och blomsterdetaljhandel).

| (159) | Hushållsfolietillverkarna hävdade att de är i en känslig situation, eftersom de befinner sig mittemellan aluminiumfolietillverkarna och de stora detaljhandelskedjorna, som tvingar på dem mycket små vinstmarginaler. Den totala lönsamheten för hushållsfolietillverkarna befanns ligga på mellan – 2 % och + 2 %. |
| --- | --- |

(159)

Hushållsfolietillverkarna hävdade att de är i en känslig situation, eftersom de befinner sig mittemellan aluminiumfolietillverkarna och de stora detaljhandelskedjorna, som tvingar på dem mycket små vinstmarginaler. Den totala lönsamheten för hushållsfolietillverkarna befanns ligga på mellan – 2 % och + 2 %.

| (160) | Även om hushållsfolietillverkarna i allmänhet erbjuder ett brett utbud av förpackningsprodukter, är aluminiumfolie en viktig del av deras omsättning (upp till 70 %) och, med tanke på deras låga lönsamhetsnivå, skulle eventuella åtgärder få allvarliga följder, eftersom de inte tror att de kan överföra de ökade kostnaderna på sina kunder. |
| --- | --- |

(160)

Även om hushållsfolietillverkarna i allmänhet erbjuder ett brett utbud av förpackningsprodukter, är aluminiumfolie en viktig del av deras omsättning (upp till 70 %) och, med tanke på deras låga lönsamhetsnivå, skulle eventuella åtgärder få allvarliga följder, eftersom de inte tror att de kan överföra de ökade kostnaderna på sina kunder.

| (161) | Hushållsfolietillverkarna kan förmodligen ändå överföra antidumpningstullen på sina kunder, särskilt om priserna på den huvudsakliga råvaran förblir relativt låga jämfört med de höga prisnivåerna 2006 och 2007. Dessutom finns det andra leverantörsländer (se skäl 149). |
| --- | --- |

(161)

Hushållsfolietillverkarna kan förmodligen ändå överföra antidumpningstullen på sina kunder, särskilt om priserna på den huvudsakliga råvaran förblir relativt låga jämfört med de höga prisnivåerna 2006 och 2007. Dessutom finns det andra leverantörsländer (se skäl 149).

| (162) | Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att verkningarna för användarna inte är sådana att åtgärderna måste anses strida gemenskapens övergripande intresse. |
| --- | --- |

(162)

Mot denna bakgrund dras preliminärt slutsatsen att verkningarna för användarna inte är sådana att åtgärderna måste anses strida gemenskapens övergripande intresse.

4.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (163) | Med beaktande av alla ovannämnda faktorer dras slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle få några större negativa effekter för användarna och importörerna av den berörda produkten. Med beaktande av detta dras den preliminära slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningsåtgärder. |
| --- | --- |

(163)

Med beaktande av alla ovannämnda faktorer dras slutsatsen att införandet av åtgärder inte skulle få några större negativa effekter för användarna och importörerna av den berörda produkten. Med beaktande av detta dras den preliminära slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa antidumpningsåtgärder.

H.   PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (164) | Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(164)

Mot bakgrund av slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas i syfte att förhindra att dumpad import vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

| (165) | Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och till det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit. Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Vinstmarginalen före skatt för de tillverkare som undersöktes sattes till 5 %, vilket också var den vinstmarginal som föreslogs i klagomålet och användes i den ursprungliga undersökningen. Vinstnivån bekräftades under denna undersökning. |
| --- | --- |

(165)

Vid fastställandet av nivån på tullen måste hänsyn tas till de dumpningsmarginaler som konstaterats och till det tullbelopp som är nödvändigt för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin lidit. Vid beräkningen av det tullbelopp som var nödvändigt för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att åtgärderna borde göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina produktionskostnader och totalt sett uppnå en vinst före skatt som en industri av denna typ inom sektorn rimligen skulle kunna uppnå vid försäljning av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte hade förekommit någon dumpad import. Vinstmarginalen före skatt för de tillverkare som undersöktes sattes till 5 %, vilket också var den vinstmarginal som föreslogs i klagomålet och användes i den ursprungliga undersökningen. Vinstnivån bekräftades under denna undersökning.

| (166) | Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse, per produkttyp, mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet (se skälen 98–100), och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin säljer på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades mot den faktiska förlusten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. Med tanke på den höga graden av samarbetsvilja i Armenien och Brasilien, beräknades den övriga skademarginalen för dessa länder till samma nivå som hade konstaterats för de berörda samarbetsvilliga exportörerna. Eftersom graden av samarbetsvilja i Kina var låg, beräknades den övriga skademarginalen för detta land till den mest skadevållande exporten från en samarbetsvillig exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling. |
| --- | --- |

(166)

Den nödvändiga prisökningen fastställdes därefter på grundval av en jämförelse, per produkttyp, mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom detta fastställts för beräkningen av prisunderskridandet (se skälen 98–100), och det icke-skadevållande priset för de produkter som gemenskapsindustrin säljer på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset beräknades genom att gemenskapsindustrins försäljningspris justerades mot den faktiska förlusten under undersökningsperioden och ökades med den ovannämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. Med tanke på den höga graden av samarbetsvilja i Armenien och Brasilien, beräknades den övriga skademarginalen för dessa länder till samma nivå som hade konstaterats för de berörda samarbetsvilliga exportörerna. Eftersom graden av samarbetsvilja i Kina var låg, beräknades den övriga skademarginalen för detta land till den mest skadevållande exporten från en samarbetsvillig exporterande tillverkare som beviljats individuell behandling.

2.   Provisoriska åtgärder

| (167) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(167)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande den lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (168) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är (i motsats till den övriga tull som är tillämplig på ”alla övriga företag” i Armenien, Brasilien och Kina) uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i det berörda landet vilka tillverkats av de företag, dvs. de specifika juridiska personer, som omnämns. Importerade produkter tillverkade av något annat företag, som inte uttryckligen omnämns med namn och adress i detta dokuments normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, omfattas inte av dessa tullsatser utan av tullsatsen för ”övriga företag”. |
| --- | --- |

(168)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De avspeglar alltså den situation för företagen som konstaterades föreligga enligt undersökningen. Dessa tullsatser är (i motsats till den övriga tull som är tillämplig på ”alla övriga företag” i Armenien, Brasilien och Kina) uteslutande tillämpliga på import av produkter med ursprung i det berörda landet vilka tillverkats av de företag, dvs. de specifika juridiska personer, som omnämns. Importerade produkter tillverkade av något annat företag, som inte uttryckligen omnämns med namn och adress i detta dokuments normativa del, inbegripet enheter som är närstående de uttryckligen nämnda företagen, omfattas inte av dessa tullsatser utan av tullsatsen för ”övriga företag”.

| (169) | Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att företagets namn ändrats eller nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast sändas till kommissionen (7) tillsammans med alla uppgifter av betydelse, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller produktion, inhemsk försäljning eller export som har samband med t.ex. namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, i sådana fall att ändra förordningen och uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(169)

Eventuella ansökningar om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t.ex. till följd av att företagets namn ändrats eller nya produktions- eller försäljningsenheter inrättats) bör snarast sändas till kommissionen (7) tillsammans med alla uppgifter av betydelse, särskilt uppgifter om eventuella ändringar av företagets verksamhet när det gäller produktion, inhemsk försäljning eller export som har samband med t.ex. namnändringen eller ändringen av produktions- eller försäljningsenheterna. Om det är motiverat kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, i sådana fall att ändra förordningen och uppdatera förteckningen över företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (170) | Mot bakgrund av ovanstående bör satserna för den preliminära tullen fastställas till följande:









  Land | Företag | Dumpningsmarginal | Skademarginal | Preliminära tullsatser |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brasilien | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| Alla övriga företag | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| Kina | Alcoa Bohai och Alcoa Shanghai | 23,9 % | 10,7 % | 10,7 % |
| Shandong Loften | 31,6 % | 28,3 % | 28,3 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % | 33,3 % | 31,9 % |
| Alla övriga företag | 42,9 % | 52 % | 42,9 % |
| Armenien | RUSAL Armenal | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |
| Alla övriga företag | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |

(170)

Mot bakgrund av ovanstående bör satserna för den preliminära tullen fastställas till följande:

Land

Företag

Dumpningsmarginal

Skademarginal

Preliminära tullsatser

Brasilien

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

25,9 %

25,9 %

Alla övriga företag

27,6 %

25,9 %

25,9 %

Kina

Alcoa Bohai och Alcoa Shanghai

23,9 %

10,7 %

10,7 %

Shandong Loften

31,6 %

28,3 %

28,3 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

33,3 %

31,9 %

Alla övriga företag

42,9 %

52 %

42,9 %

Armenien

RUSAL Armenal

37,0 %

20,0 %

20,0 %

Alla övriga företag

37,0 %

20,0 %

20,0 %

I.   SLUTBESTÄMMELSER

| (171) | Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också anges att de undersökningsresultat när det gäller införandet av tullar som redovisas i denna förordning är preliminära och kan komma att behöva omprövas i samband med fastställandet av en eventuell slutgiltig tull. |
| --- | --- |

(171)

Enligt god förvaltningspraxis bör en period fastställas inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande får lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda. Det bör också anges att de undersökningsresultat när det gäller införandet av tullar som redovisas i denna förordning är preliminära och kan komma att behöva omprövas i samband med fastställandet av en eventuell slutgiltig tull.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär dumpningstull ska införas på import av aluminiumfolie med en tjocklek av minst 0,008 mm och högst 0,018 mm, utan förstärkning, valsad men inte vidare bearbetad, på rullar med en bredd av högst 650 mm och en vikt av minst 10 kg, enligt KN-nummer ex 7607 11 19 (Taric-nummer 7607111910) och med ursprung i Armenien, Brasilien och Folkrepubliken Kina.

2.   Följande preliminära antidumpningstull ska tillämpas på produkter som tillverkats av företagen nedan och läggas till nettopriset fritt vid gemenskapens gräns, före tull:

| Land | Företag | Antidumpningstull | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- | --- |
| Armenien | Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal | 20,0 % | A943 |
| Alla övriga företag | 20,0 % | A999 |
| Folkrepubliken Kina | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd och Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd | 10,7 % | A944 |
| Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd | 28,3 % | A945 |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd | 31,9 % | A946 |
| Alla övriga företag | 42,9 % | A999 |
| Brasilien | Companhia Brasileira de Aluminio | 25,9 % | A947 |
| Alla övriga företag | 25,9 % | A999 |

Land

Företag

Antidumpningstull

Taric-tilläggsnummer

Armenien

Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal

20,0 %

A943

Alla övriga företag

20,0 %

A999

Folkrepubliken Kina

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd och Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd

10,7 %

A944

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd

28,3 %

A945

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd

31,9 %

A946

Alla övriga företag

42,9 %

A999

Brasilien

Companhia Brasileira de Aluminio

25,9 %

A947

Alla övriga företag

25,9 %

A999

3.   Tillämpningen av de individuella tullsatserna för de företag i Folkrepubliken Kina som nämns i punkt 2 ska förutsätta att det för medlemsstaternas tullmyndigheter uppvisas en giltig faktura som uppfyller de krav som anges i bilagan. Om ingen sådan faktura uppvisas, ska den tullsats tillämpas som gäller för alla övriga företag.

4.   För att den produkt som avses i punkt 1 ska få övergå till fri omsättning i gemenskapen ska det ställas en säkerhet som motsvarar det belopp som fastställts för den preliminära tullen.

5.   Om inget annat anges, ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96, får berörda parter inom en månad från och med dagen för ikraftträdandet av denna förordning begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

Berörda parter får enligt artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning inom en månad efter det att den trätt i kraft.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 april 2009.

På kommissionens vägnar

Catherine ASHTON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT C 177, 12.7.2008, s. 13.

2

(3)  EUT C 59, 4.3.2008, s. 1.

3

(4)  Se kommissionens tillkännagivande om definitionen av relevant marknad i gemenskapens konkurrenslagstiftning, EUT C 372, 9.12.1997, s. 5.

4

(5)  Rådets förordning (EG) nr 950/2001 (EGT L 134, 17.5.2001, s. 1).

5

(6)  EUT C 112, 12.5.2006, s. 2.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

7

---

BILAGA

En giltig affärsfaktura enligt artikel 1.3 i denna förordning måste innehålla en fakturadeklaration i följande format, undertecknad av en tjänsteman vid det berörda företaget och försedd med företagets officiella stämpel:

| 1. | Den anställdes namn och befattning vid det företag som utfärdat fakturan. |
| --- | --- |

1.

Den anställdes namn och befattning vid det företag som utfärdat fakturan.

| 2. | Följande förklaring: ”Jag intygar härmed att den [volym] aluminiumfolie som säljs på export till Europeiska gemenskapen och som avses i denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.” |
| --- | --- |

2.

Följande förklaring: ”Jag intygar härmed att den [volym] aluminiumfolie som säljs på export till Europeiska gemenskapen och som avses i denna faktura har tillverkats av [företagets namn och adress] [Taric-tilläggsnummer] i Folkrepubliken Kina. Jag försäkrar att uppgifterna i denna faktura är fullständiga och korrekta.”

---

| 8.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 94/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 94/38

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 288/2009

av den 7 april 2009

om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 12134/2007 vad avser gemenskapsstöd till utdelning av frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter till skolbarn inom ramen för ett program för frukt i skolan

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1), särskilt artikel 103h f jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1234/2007 har ändrats genom rådets förordning (EG) nr 13/2009 (2) för att göra det möjligt att bevilja gemenskapsstöd enligt ett program för frukt i skolan i syfte att utdela frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter till elever med regelbunden skolgång som går i skolor som förvaltas eller är erkända av de behöriga myndigheterna i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1234/2007 har ändrats genom rådets förordning (EG) nr 13/2009 (2) för att göra det möjligt att bevilja gemenskapsstöd enligt ett program för frukt i skolan i syfte att utdela frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter till elever med regelbunden skolgång som går i skolor som förvaltas eller är erkända av de behöriga myndigheterna i en medlemsstat.

| (2) | För att säkerställa att programmet för frukt i skolan genomförs korrekt bör de medlemsstater som vill delta i programmet först utarbeta en strategi för genomförandet på nationell eller regional nivå. För att säkra mervärdet i de program för frukt i skolan som inrättas i enlighet med denna förordning bör medlemsstaterna i sin strategi förklara hur de avser att gå till väga för att garantera mervärde i sina program, särskilt i de fall där de produkter som finansieras enligt programmen kommer att konsumeras i anknytning till de fasta skolmåltiderna. Om medlemsstaterna väljer att genomföra mer än ett program bör de utarbeta en strategi för varje sådant program. |
| --- | --- |

(2)

För att säkerställa att programmet för frukt i skolan genomförs korrekt bör de medlemsstater som vill delta i programmet först utarbeta en strategi för genomförandet på nationell eller regional nivå. För att säkra mervärdet i de program för frukt i skolan som inrättas i enlighet med denna förordning bör medlemsstaterna i sin strategi förklara hur de avser att gå till väga för att garantera mervärde i sina program, särskilt i de fall där de produkter som finansieras enligt programmen kommer att konsumeras i anknytning till de fasta skolmåltiderna. Om medlemsstaterna väljer att genomföra mer än ett program bör de utarbeta en strategi för varje sådant program.

| (3) | Strategierna bör innehålla de grundläggande uppgifter som anges i artikel 103ga.2 i förordning (EG) nr 1234/2007, det vill säga budgeten för programmet, inklusive gemenskapens bidrag och nationella bidrag, varaktighet, målgrupp, stödberättigade produkter och berörda intressenters delaktighet, såsom skolstyrelser och hälsovårdsmyndigheter, den privata sektorn eller barnens föräldrar. Strategin bör även innehålla en beskrivning av de kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt. |
| --- | --- |

(3)

Strategierna bör innehålla de grundläggande uppgifter som anges i artikel 103ga.2 i förordning (EG) nr 1234/2007, det vill säga budgeten för programmet, inklusive gemenskapens bidrag och nationella bidrag, varaktighet, målgrupp, stödberättigade produkter och berörda intressenters delaktighet, såsom skolstyrelser och hälsovårdsmyndigheter, den privata sektorn eller barnens föräldrar. Strategin bör även innehålla en beskrivning av de kompletterande åtgärder som krävs för att få programmet att fungera effektivt.

| (4) | Enligt artikel 152.1 i fördraget ska en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. För att garantera att de stödberättigade produkterna erbjuder en hög hälsoskyddsnivå för barnen och i syfte att främja sunda matvanor bör medlemsstaterna i sina strategier utesluta produkter med tillsatt socker, fett, salt eller sötningsmedel, förutom när de, i vederbörligen motiverade fall, anger i strategin att sådana produkter får anses berättigade enligt deras program. Den nationella behöriga hälsomyndighetens godkännande av medlemsstaternas förteckningar bör krävas i samtliga fall. |
| --- | --- |

(4)

Enligt artikel 152.1 i fördraget ska en hög hälsoskyddsnivå för människor säkerställas vid utformning och genomförande av all gemenskapspolitik och alla gemenskapsåtgärder. För att garantera att de stödberättigade produkterna erbjuder en hög hälsoskyddsnivå för barnen och i syfte att främja sunda matvanor bör medlemsstaterna i sina strategier utesluta produkter med tillsatt socker, fett, salt eller sötningsmedel, förutom när de, i vederbörligen motiverade fall, anger i strategin att sådana produkter får anses berättigade enligt deras program. Den nationella behöriga hälsomyndighetens godkännande av medlemsstaternas förteckningar bör krävas i samtliga fall.

| (5) | Program för frukt i skolan kräver kompletterande åtgärder för att vara effektiva. De kompletterande åtgärderna får inte begränsas till vissa geografiska områden eller skolor, eftersom detta leder till att vissa barn inte omfattas av förordningens tillämpningsområde. Medlemsstaterna bör därför se till att så många barn som möjligt i programmets målgrupp omfattas av de kompletterande åtgärderna. |
| --- | --- |

(5)

Program för frukt i skolan kräver kompletterande åtgärder för att vara effektiva. De kompletterande åtgärderna får inte begränsas till vissa geografiska områden eller skolor, eftersom detta leder till att vissa barn inte omfattas av förordningens tillämpningsområde. Medlemsstaterna bör därför se till att så många barn som möjligt i programmets målgrupp omfattas av de kompletterande åtgärderna.

| (6) | För sund administration och budgetförvaltning bör de medlemsstater som deltar i programmet ansöka om gemenskapsstöd på årsbasis. |
| --- | --- |

(6)

För sund administration och budgetförvaltning bör de medlemsstater som deltar i programmet ansöka om gemenskapsstöd på årsbasis.

| (7) | För att skapa överblickbarhet i fråga om programmen är det nödvändigt att utarbeta en indikativ fördelning av gemenskapsstöd per medlemsstat som beräknas på grundval av den fördelningsnyckel som avses i artikel 103ga.5 i förordning (EG) nr 1234/2007. I syfte att beakta den demografiska utvecklingen bör kommissionen minst vart tredje år utvärdera om fördelningen fortfarande är aktuell. |
| --- | --- |

(7)

För att skapa överblickbarhet i fråga om programmen är det nödvändigt att utarbeta en indikativ fördelning av gemenskapsstöd per medlemsstat som beräknas på grundval av den fördelningsnyckel som avses i artikel 103ga.5 i förordning (EG) nr 1234/2007. I syfte att beakta den demografiska utvecklingen bör kommissionen minst vart tredje år utvärdera om fördelningen fortfarande är aktuell.

| (8) | För att se till att de tillgängliga medlen används så effektivt som möjligt bör gemenskapsmedel som indikativt tilldelats medlemsstater som inte har anmält sin strategi till kommissionen inom den fastställda tidsfristen omfördelas mellan de deltagande medlemsstater som har anmält till kommissionen att de kommer att behöva använda mer än sitt ursprungliga anslag. |
| --- | --- |

(8)

För att se till att de tillgängliga medlen används så effektivt som möjligt bör gemenskapsmedel som indikativt tilldelats medlemsstater som inte har anmält sin strategi till kommissionen inom den fastställda tidsfristen omfördelas mellan de deltagande medlemsstater som har anmält till kommissionen att de kommer att behöva använda mer än sitt ursprungliga anslag.

| (9) | Förutom kostnaderna för inköp av frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter, bör även vissa sammanhängande kostnader som har direkt samband med genomförandet av ett program för frukt i skolan vara berättigade till gemenskapsstöd om medlemsstaterna anger detta i sina strategier. För att säkra programmets effektivitet får emellertid endast en liten andel av stödet anslås för dessa sammanhängande kostnader. Kostnaderna bör anges i fasta belopp som beräknas proportionellt för att underlätta den finansiella administrationen och kontrollen av programmen. |
| --- | --- |

(9)

Förutom kostnaderna för inköp av frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter, bör även vissa sammanhängande kostnader som har direkt samband med genomförandet av ett program för frukt i skolan vara berättigade till gemenskapsstöd om medlemsstaterna anger detta i sina strategier. För att säkra programmets effektivitet får emellertid endast en liten andel av stödet anslås för dessa sammanhängande kostnader. Kostnaderna bör anges i fasta belopp som beräknas proportionellt för att underlätta den finansiella administrationen och kontrollen av programmen.

| (10) | För att garantera en sund administration, budgetförvaltning och tillsyn bör man ange villkoren för beviljande av stöd och godkännande av sökande samt för att stödansökan ska vara giltig. När det gäller utbetalningen av stödet bör det fastställas vilka villkor de ansökande ska uppfylla, vilka krav som måste uppfyllas för att få lämna in en ansökan, vilka kontroller och sanktioner som behöriga myndigheter ska använda sig av och hur stödet ska betalas ut. |
| --- | --- |

(10)

För att garantera en sund administration, budgetförvaltning och tillsyn bör man ange villkoren för beviljande av stöd och godkännande av sökande samt för att stödansökan ska vara giltig. När det gäller utbetalningen av stödet bör det fastställas vilka villkor de ansökande ska uppfylla, vilka krav som måste uppfyllas för att få lämna in en ansökan, vilka kontroller och sanktioner som behöriga myndigheter ska använda sig av och hur stödet ska betalas ut.

| (11) | För att kunna skydda gemenskapens ekonomiska intressen bör det antas lämpliga kontrollåtgärder för bekämpning av oegentligheter och bedrägerier. Dessa bestämmelser bör omfatta fullständiga administrativa kontroller kompletterade med kontroller på plats. För att kontrollerna i medlemsstaterna ska utföras på ett rättvist och enhetligt sätt bör kontrollernas omfattning, innehåll, tidsmässiga planering och rapportering anges, varvid hänsyn tas till att ordningen genomförs på olika sätt i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(11)

För att kunna skydda gemenskapens ekonomiska intressen bör det antas lämpliga kontrollåtgärder för bekämpning av oegentligheter och bedrägerier. Dessa bestämmelser bör omfatta fullständiga administrativa kontroller kompletterade med kontroller på plats. För att kontrollerna i medlemsstaterna ska utföras på ett rättvist och enhetligt sätt bör kontrollernas omfattning, innehåll, tidsmässiga planering och rapportering anges, varvid hänsyn tas till att ordningen genomförs på olika sätt i medlemsstaterna.

| (12) | Felaktigt utbetalda belopp bör återkrävas, och man bör fastställa sanktioner för att avskräcka sökande från att begå bedrägerier och allvarliga försummelser. |
| --- | --- |

(12)

Felaktigt utbetalda belopp bör återkrävas, och man bör fastställa sanktioner för att avskräcka sökande från att begå bedrägerier och allvarliga försummelser.

| (13) | För att utvärdera programmen för frukt i skolan och möjliggöra inbördes utvärdering och utbyte av bästa praxis bör medlemsstaterna regelbundet kontrollera och utvärdera programmen och överlämna resultaten och slutsatserna av utvärderingarna till kommissionen. När frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter inte delas ut kostnadsfritt till programmets slutliga stödmottagare ska medlemsstaterna bedöma hur föräldrars medverkan skulle inverka på programmen. |
| --- | --- |

(13)

För att utvärdera programmen för frukt i skolan och möjliggöra inbördes utvärdering och utbyte av bästa praxis bör medlemsstaterna regelbundet kontrollera och utvärdera programmen och överlämna resultaten och slutsatserna av utvärderingarna till kommissionen. När frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter inte delas ut kostnadsfritt till programmets slutliga stödmottagare ska medlemsstaterna bedöma hur föräldrars medverkan skulle inverka på programmen.

| (14) | Erfarenheterna visar att stödmottagare i projekt som gemenskapen medfinansierar inte alltid är tillräckligt medvetna om gemenskapens roll i dessa projekt. Vid varje skola som omfattas av programmet för frukt i skolan bör det därför tydligt anges att gemenskapen subventionerar projektet. |
| --- | --- |

(14)

Erfarenheterna visar att stödmottagare i projekt som gemenskapen medfinansierar inte alltid är tillräckligt medvetna om gemenskapens roll i dessa projekt. Vid varje skola som omfattas av programmet för frukt i skolan bör det därför tydligt anges att gemenskapen subventionerar projektet.

| (15) | För att ge medlemsstaterna tillräckligt med tid för att inrätta sina program för frukt i skolan eller anpassa sina befintliga system till de nya bestämmelserna bör de få utarbeta en strategi som endast innehåller de viktigaste punkterna för den inledande perioden 1 augusti 2009–31 juli 2010. De bör även få skjuta upp antagandet av kompletterande åtgärder under denna övergångsperiod. |
| --- | --- |

(15)

För att ge medlemsstaterna tillräckligt med tid för att inrätta sina program för frukt i skolan eller anpassa sina befintliga system till de nya bestämmelserna bör de få utarbeta en strategi som endast innehåller de viktigaste punkterna för den inledande perioden 1 augusti 2009–31 juli 2010. De bör även få skjuta upp antagandet av kompletterande åtgärder under denna övergångsperiod.

| (16) | Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna. |
| --- | --- |

(16)

Åtgärderna i denna förordning är förenliga med yttrandet från förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och definition av termer

1.   I denna förordning fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1234/2007 beträffande gemenskapsstöd för utdelning av frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter till barn i skolor inom ramen för ett program för frukt i skolan, samt vissa därmed sammanhängande kostnader.

2.   De termer som används i denna förordning ska ha samma innebörd som i förordning (EG) nr 1234/2007, om inte annat anges i den här förordningen.

Artikel 2

Målgrupp

Det stöd som avses i artikel 103ga i förordning (EG) nr 1234/2007 ska inriktas på elever med regelbunden skolgång som går i skolor som förvaltas eller är erkända av de behöriga myndigheterna i en medlemsstat.

Artikel 3

Strategi

1.   Medlemsstater som önskar inrätta ett program för frukt i skolan ska utarbeta den strategi som avses i artikel 103ga.2 i förordning (EG) nr 1234/2007.

2.   Medlemsstaternas strategier får inte omfatta de produkter som anges i bilaga I till denna förordning. I vederbörligen motiverade fall, till exempel när en medlemsstat vill garantera ett brett urval av produkter i sitt program eller vill göra det mer attraktivt, kan den dock i strategin ange att sådana produkter får anses berättigade om endast begränsade mängder har tillsatts av ämnen som anges i den bilagan.

Medlemsstaterna ska inhämta de behöriga hälsovårdsmyndigheternas godkännande av förteckningen över stödberättigade produkter i programmet för frukt i skolan.

3.   Medlemsstaterna ska i sina strategier förklara hur de avser att garantera mervärdet i sina program för frukt i skolan, särskilt i de fall där det är tillåtet att produkter som finansieras enligt stödordningen konsumeras i anslutning till de fasta skolmåltiderna. Medlemsstaterna ska även ange befintliga kontrollåtgärder i strategierna.

4.   Medlemsstaterna ska i sina strategier beskriva vilka kompletterande åtgärder de avser att anta för att garantera ett framgångsrikt genomförande av programmet. Åtgärderna kan vara inriktade på att förbättra målgruppens kunskaper om frukt- och grönsakssektorn eller sunda matvanor. Detta kan till exempel omfatta inrättande av webbplatser, anordnande av besök på jordbruk eller trädgårdsodlingar.

5.   Medlemsstaterna får välja den geografiska och administrativa nivå som de anser vara lämplig för att genomföra ett ”skolfruktsprogram”. Om de väljer att genomföra mer än ett program ska de utarbeta en strategi för vart och ett av programmen. En medlemsstat som önskar genomföra flera program kan inrätta ett samordningssystem för genomförandet.

Artikel 4

Stöd till utdelning av frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter till skolbarn

1.   Medlemsstater som inrättar ett program för frukt i skolan får ansöka om det stöd som avses i artikel 103ga i förordning (EG) nr 1234/2007 för perioden 1 augusti–31 juli för ett eller flera år genom att anmäla sin strategi till kommissionen senast den 31 januari det år då perioden inleds.

2.   Medlemsstater som har infört program för frukt i skolan eller för distribution i skolor som även avser frukt redan innan denna förordning träder i kraft ska vara berättigade till gemenskapsstöd om de uppfyller de villkor som anges i artikel 103ga.6 i förordning (EG) nr 1234/2007. De ska anmäla sin strategi till kommissionen inom den tidsfrist som anges i punkt 1.

3.   I bilaga II till denna strategi finns en indikativ fördelning över gemenskapsstöd per medlemsstat, som beräknas på grundval av den fördelningsnyckel som avses i artikel 103ga.5 i förordning (EG) nr 1234/2007. Kommissionen ska minst vart tredje år utvärdera om bilaga II fortfarande överensstämmer med denna fördelningsnyckel.

4.   Det gemenskapsstöd som reserverats för medlemsstater som inte har lämnat in en anmälan till kommissionen senast den 31 januari det år då den period som avses i punkt 1 inleds, eller som endast har begärt en del av sitt ursprungliga anslag, ska omfördelas mellan de deltagande medlemsstater som inom den tidsgräns som avses i punkt 1 har meddelat kommissionen att de behöver använda mer än sitt ursprungliga anslag.

Den omfördelning av gemenskapsstöd som avses i första stycket ska genomföras i förhållande till den berörda medlemsstatens ursprungliga anslag, som beräknas på grundval av den fördelningsnyckel som avses i artikel 103ga.5 i förordning (EG) nr 1234/2007.

Kommissionen ska fatta beslut om slutgiltiga anslag till medlemsstaterna senast den 31 mars det år då den period som avses i punkt 1 inleds.

Artikel 5

Stödberättigade kostnader

1.   Följande kostnader är berättigade till det gemenskapsstöd som avses i artikel 103ga i förordning (EG) nr 1234/2007:

| a) | Kostnader för frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter som omfattas av det program för frukt i skolan som avses i artikel 3.1 och som levereras till skolor. |
| --- | --- |

a)

Kostnader för frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter som omfattas av det program för frukt i skolan som avses i artikel 3.1 och som levereras till skolor.

| b) | Sammanhängande kostnader, vilka utgörs av kostnader som är direkt kopplade till genomförandet av ett program för frukt i skolan, och som endast får omfatta






  i) | kostnader för inköp, hyra eller leasing av utrustning om detta anges i strategin, |
| --- | --- | --- |

b)

Sammanhängande kostnader, vilka utgörs av kostnader som är direkt kopplade till genomförandet av ett program för frukt i skolan, och som endast får omfatta

i)

kostnader för inköp, hyra eller leasing av utrustning om detta anges i strategin,

| ii) | kostnader för den övervakning och utvärdering som avses i artikel 12, som ska vara direkt kopplade till programmet, och |
| --- | --- |

ii)

kostnader för den övervakning och utvärdering som avses i artikel 12, som ska vara direkt kopplade till programmet, och

| iii) | kommunikationskostnader, som ska omfatta kostnader för den affisch som avses i artikel 14.1. |
| --- | --- |

iii)

kommunikationskostnader, som ska omfatta kostnader för den affisch som avses i artikel 14.1.

I de fall där kostnader för transport och distribution av produkter som omfattas av ett program för frukt i skolan faktureras separat, får dessa kostnader inte överstiga 3 procent av kostnaden för produkterna.

I de fall där produkter tillhandahålls kostnadsfritt till skolor får medlemsstaterna godta fakturor för transport och distribution upp till det tak som anges i den berörda medlemsstatens strategi.

De kommunikationskostnader som avses i led b iii första stycket får inte finansieras genom någon annan gemenskapsstödordning.

2.   Summan av de kostnader som anges i led b i och led b iii i punkt 1 första stycket ska utgöra ett fast belopp och får beviljas upp till ett tak som inte överstiger 5 procent av medlemsstatens anslag efter den slutgiltiga fördelning av gemenskapsstöd som avses i artikel 4.4.

För det år då utvärderingen enligt artikel 12 genomförs får det sammanlagda beloppet för kostnaderna enligt led b i och led b ii i punkt 1 första stycket inte överstiga 10 procent av medlemsstatens anslag för det år då utvärderingen genomförs efter den slutgiltiga fördelning av gemenskapsstöd som avses i artikel 4.4.

Artikel 6

Allmänna villkor för beviljande av stöd

1.   Medlemsstaterna ska se till att det stöd som lämnas inom ramen för deras strategier endast beviljas sökande som har inlämnat en giltig stödansökan till de behöriga myndigheterna. För att en stödansökan ska vara giltig måste den lämnas in av en sökande som har godkänts av den behöriga myndigheten i den medlemsstat där den skola som produkterna levereras till är belägen.

2.   Medlemsstaterna kan välja stödsökande från följande organ:

| a) | Skolor. |
| --- | --- |

a)

Skolor.

| b) | Skolstyrelser, med avseende på de produkter som delas ut till barn inom respektive skolstyrelses behörighetsområde. |
| --- | --- |

b)

Skolstyrelser, med avseende på de produkter som delas ut till barn inom respektive skolstyrelses behörighetsområde.

| c) | Leverantörer och/eller distributörer av produkterna. |
| --- | --- |

c)

Leverantörer och/eller distributörer av produkterna.

| d) | Organisationer som agerar för en eller flera skolors eller skolstyrelsers räkning och som har inrättats särskilt för detta ändamål. |
| --- | --- |

d)

Organisationer som agerar för en eller flera skolors eller skolstyrelsers räkning och som har inrättats särskilt för detta ändamål.

| e) | Andra offentliga eller privata organ som ska ansvara för






  i) | utdelning av frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter till skolor inom ramen för ett program för frukt i skolan som har inrättats enligt denna förordning eller har anpassats till den, och |
| --- | --- | --- |

e)

Andra offentliga eller privata organ som ska ansvara för

i)

utdelning av frukt och grönsaker, bearbetade produkter av frukt och grönsaker och bananprodukter till skolor inom ramen för ett program för frukt i skolan som har inrättats enligt denna förordning eller har anpassats till den, och

| ii) | utvärdering och/eller kommunikation. |
| --- | --- |

ii)

utvärdering och/eller kommunikation.

Artikel 7

Allmänna villkor för godkännande av sökande

För att bli godkänd måste de sökande skriftligen garantera den behöriga medlemsstaten följande:

| a) | Att de produkter som finansieras enligt ett program för frukt i skolan som inrättats enligt den här förordningen eller som har anpassats till den, ska konsumeras av eleverna i sökandens skola eller den skola för vars räkning ansökan om stöd har lämnats in. |
| --- | --- |

a)

Att de produkter som finansieras enligt ett program för frukt i skolan som inrättats enligt den här förordningen eller som har anpassats till den, ska konsumeras av eleverna i sökandens skola eller den skola för vars räkning ansökan om stöd har lämnats in.

| b) | Att stöd som felaktigt betalats ut för berörda kvantiteter ska betalas tillbaka om det konstateras att produkterna inte har lämnats till de mottagare som avses i artikel 2 eller att stödet har betalats ut för andra produkter som inte är stödberättigade enligt den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

Att stöd som felaktigt betalats ut för berörda kvantiteter ska betalas tillbaka om det konstateras att produkterna inte har lämnats till de mottagare som avses i artikel 2 eller att stödet har betalats ut för andra produkter som inte är stödberättigade enligt den här förordningen.

| c) | Att i fall av bedrägerier eller allvarlig försummelse ett belopp betalas tillbaka som motsvarar skillnaden mellan den summa som ursprungligen betalades och den summa den sökande har rätt till. |
| --- | --- |

c)

Att i fall av bedrägerier eller allvarlig försummelse ett belopp betalas tillbaka som motsvarar skillnaden mellan den summa som ursprungligen betalades och den summa den sökande har rätt till.

| d) | Att styrkande handlingar läggs fram på begäran av den behöriga myndigheten. |
| --- | --- |

d)

Att styrkande handlingar läggs fram på begäran av den behöriga myndigheten.

| e) | Att de underkastar sig alla kontroller som den behöriga myndigheten i medlemsstaten fattar beslut om, framför allt i form av granskning av räkenskaperna och fysiska kontroller. |
| --- | --- |

e)

Att de underkastar sig alla kontroller som den behöriga myndigheten i medlemsstaten fattar beslut om, framför allt i form av granskning av räkenskaperna och fysiska kontroller.

Medlemsstaterna får bestämma att ansökan endast godkänns om de sökande lämnar in ytterligare skriftliga garantier till den behöriga myndigheten.

Artikel 8

Särskilda villkor för godkännande av vissa sökande

Om stödet söks av en sökande som avses i artikel 6.2 c–e, måste denna, förutom de skriftliga garantier som avses i artikel 7, även skriftligen garantera att föra register över namn på och adresser till skolor eller i förekommande fall skolstyrelser, och de kvantiteter som sålts eller levererats till dem.

Artikel 9

Indragning och återkallande av godkännande

Om det fastställs att en sökande inte längre uppfyller de villkor som anges i artiklarna 6, 7 och 8, eller någon annan skyldighet som följer av denna förordning, ska godkännandet dras in under en till tolv månader, eller återkallas beroende på hur allvarlig överträdelsen är. Sådana åtgärder ska inte vidtas i fall av force majeure eller om medlemsstaten fastställer att överträdelsen inte begåtts avsiktligt eller genom allvarlig försummelse eller om den är av mindre allvarlig art. Den sökande kan på begäran återfå tillståndet, dock först efter en period på minst tolv månader.

Artikel 10

Ansökan om stöd

1.   Ansökan om stöd ska ske i enlighet med de föreskrifter som utfärdats av den behöriga myndigheten i medlemsstaten och ska innehålla minst följande uppgifter:

| a) | Distribuerade kvantiteter. |
| --- | --- |

a)

Distribuerade kvantiteter.

| b) | Namn på och adress till eller identifieringsnummer för den skola eller skolstyrelse som berörs av informationen i led a. |
| --- | --- |

b)

Namn på och adress till eller identifieringsnummer för den skola eller skolstyrelse som berörs av informationen i led a.

| c) | Antal barn i varje skola som omfattas av den målgrupp som medlemsstaten fastställt i sin strategi. |
| --- | --- |

c)

Antal barn i varje skola som omfattas av den målgrupp som medlemsstaten fastställt i sin strategi.

2.   Medlemsstaten ska i sin strategi fastställa hur ofta ansökan om utbetalningar av stöd ska lämnas, men stödansökningarna får inte omfatta perioder på mer än 5 månader. Om programmet pågår under mer än 6 månader av den period som avses i artikel 4.1 ska det totala antalet ansökningar per period vara minst tre.

3.   Med undantag för fall av force majeure ska ansökan om utbetalning av stöd, korrekt ifylld, lämnas in senast den sista dagen i den tredje månaden som följer på den period som ansökan gäller.

4.   De belopp som anges i ansökan om utbetalning ska styrkas genom fakturor som de behöriga myndigheterna ska kunna ta del av. I dessa fakturor ska priset anges för de levererade produkterna. Fakturorna ska vidare vara kvitterade eller åtföljas av bevis på att betalning har erlagts.

Artikel 11

Utbetalning av stödet

1.   När det gäller de leverantörer eller organisationer som avses i artikel 6.2 c–e ska stödet betalas ut endast om något av följande villkor är uppfyllda:

| a) | Ett kvitto för de kvantiteter som levererats ska kunna uppvisas. |
| --- | --- |

a)

Ett kvitto för de kvantiteter som levererats ska kunna uppvisas.

| b) | Det ska finnas en kontrollrapport upprättad av den behöriga myndigheten, som har utarbetats före den slutliga utbetalningen av stödet och som visar att villkoren för utbetalningen är uppfyllda. |
| --- | --- |

b)

Det ska finnas en kontrollrapport upprättad av den behöriga myndigheten, som har utarbetats före den slutliga utbetalningen av stödet och som visar att villkoren för utbetalningen är uppfyllda.

| c) | Uppvisande, om medlemsstaten godkänner det, av ett annat bevis för att de kvantiteter som levererats i enlighet med den här förordningen har betalats. |
| --- | --- |

c)

Uppvisande, om medlemsstaten godkänner det, av ett annat bevis för att de kvantiteter som levererats i enlighet med den här förordningen har betalats.

2.   Den behöriga myndigheten ska betala ut stödet inom tre månader från den dag då den korrekt ifyllda ansökan har lämnats in. Medlemsstaterna ska fastställa form och innehåll för en korrekt ifylld stödansökan.

3.   Om den tidsfrist som avses i artikel 10.3 överskrids med mindre än två månader ska stödet ändå betalas ut, men minskas med

| a) | 5 procent av beloppet om tidsfristen överskrids med en månad eller mindre, och med |
| --- | --- |

a)

5 procent av beloppet om tidsfristen överskrids med en månad eller mindre, och med

| b) | 10 procent av beloppet om tidsfristen överskrids med mer än en månad, men mindre än två månader. |
| --- | --- |

b)

10 procent av beloppet om tidsfristen överskrids med mer än en månad, men mindre än två månader.

Om den tidsfrist som avses i artikel 10.3 överskrids med två månader ska stödet minskas med 1 procent per ytterligare dag.

Artikel 12

Övervakning och utvärdering

1.   Medlemsstaterna ska årligen övervaka genomförandet av sina program för frukt i skolan. Övervakningen ska grundas på de uppgifter som härrör från förvaltnings- och kontrollskyldigheterna, inklusive de som anges i artiklarna 10 och 11. Medlemsstaterna ska inrätta lämpligt utformade system för att garantera regelbunden övervakning av programmens genomförande.

2.   Medlemsstaterna ska utvärdera genomförandet av sina program för frukt i skolan och analysera deras effektivitet. För perioden 1 augusti 2010–31 juli 2011 ska medlemsstaterna meddela resultaten av sina utvärderingar till kommissionen senast den 29 februari 2012. För efterföljande perioder ska medlemsstaterna utvärdera genomförandet av programmen minst vart femte år och meddela resultaten vart femte år efter den dagen.

3.   Om en medlemsstat inte meddelar resultaten av sin utvärdering senast den dag som anges i punkt 2, eller vart femte år efter den dagen, ska beloppet för nästa anslag minskas med

| a) | 5 procent av beloppet om tidsfristen överskrids med en månad eller mindre, och |
| --- | --- |

a)

5 procent av beloppet om tidsfristen överskrids med en månad eller mindre, och

| b) | 10 procent av beloppet om tidsfristen överskrids med mer än en månad, men mindre än två månader. |
| --- | --- |

b)

10 procent av beloppet om tidsfristen överskrids med mer än en månad, men mindre än två månader.

Om den tidsfrist som avses i punkt 3 överskrids med två månader ska stödet minskas med 1 procent per ytterligare dag.

Artikel 13

Kontroller och påföljder

1.   Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för att se till att bestämmelserna i denna förordning efterlevs. Åtgärderna ska omfatta fullständiga administrativa kontroller av stödansökningarna, och kompletteras av kontroller på plats i enlighet med punkterna 2–8.

2.   Administrativa kontroller ska ske av samtliga stödansökningar och ska omfatta kontroll av styrkande handlingar enligt medlemsstaternas definitioner i fråga om produktleveranser. De administrativa kontrollerna ska kompletteras med kontroller på plats som framför allt ska vara inriktade på följande:

| a) | De register som avses i artikel 8, även bokföring i form av kvitton på inköp och försäljning samt kontoutdrag. |
| --- | --- |

a)

De register som avses i artikel 8, även bokföring i form av kvitton på inköp och försäljning samt kontoutdrag.

| b) | Att de subventionerade produkterna används i enlighet med bestämmelserna i denna förordning, särskilt när det finns skäl att misstänka oegentligheter. |
| --- | --- |

b)

Att de subventionerade produkterna används i enlighet med bestämmelserna i denna förordning, särskilt när det finns skäl att misstänka oegentligheter.

3.   Det totala antalet kontroller på plats som utförs under perioden 1 augusti–31 juli ska omfatta minst 5 procent av det nationellt fördelade stödet och minst 5 procent av de sökande som avses i artikel 6.

Om antalet sökande i en medlemsstat är färre än hundra, ska kontrollerna på plats ske i lokalerna hos fem sökande.

Om antalet sökande i en medlemsstat är färre än fem, ska samtliga sökande kontrolleras.

4.   Kontroller på plats ska utföras under perioden 1 augusti–31 juli och ska omfatta en period på minst de 12 föregående månaderna.

5.   Den behöriga kontrollmyndigheten ska välja ut vilka sökande som ska kontrolleras på plats. Vid urvalet ska hänsyn tas till olika geografiska områden samtidigt som det baseras på en riskanalys som grundas på typen av återkommande fel och resultaten från tidigare års kontroller. Riskanalysen ska även beakta de olika stödbelopp som ingår och typer av sökande som avses i artikel 6.2.

6.   Om den sökande som avses i artikel 6.2 b–e ansöker om stöd ska de kontroller som sker i den sökandes lokaler kompletteras med kontroller på plats hos minst två skolor eller hos minst 1 procent av de skolor som anges på den sökandes lista, beroende på vilket som leder till flest kontrollbesök.

7.   En kontroll får aviseras i förväg med kortast möjliga varsel såvitt det kan ske utan att syftet med kontrollen äventyras.

8.   Den behöriga kontrollmyndigheten ska upprätta en kontrollrapport för varje kontroll på plats. Rapporten ska innehålla en exakt beskrivning av de olika punkter som kontrollerats.

Den ska omfatta följande delar:

| a) | En allmän del med bland annat uppgifter om






  i) | programmet i fråga, den period som avses, vilka ansökningar som kontrollerats, de kvantiteter av produkter som omfattas av programmet, deltagande skolor, en uppskattning som grundas på tillgängliga uppgifter om antal barn som stöd betalats för och till vilka belopp, |
| --- | --- | --- |

a)

En allmän del med bland annat uppgifter om

i)

programmet i fråga, den period som avses, vilka ansökningar som kontrollerats, de kvantiteter av produkter som omfattas av programmet, deltagande skolor, en uppskattning som grundas på tillgängliga uppgifter om antal barn som stöd betalats för och till vilka belopp,

| ii) | närvarande ansvariga personer. |
| --- | --- |

ii)

närvarande ansvariga personer.

| b) | En del med beskrivning av de kontroller som utförts, och i synnerhet med information om






  i) | vilka dokument som kontrollerats, |
| --- | --- | --- |

b)

En del med beskrivning av de kontroller som utförts, och i synnerhet med information om

i)

vilka dokument som kontrollerats,

| ii) | kontrollernas utformning och omfattning, |
| --- | --- |

ii)

kontrollernas utformning och omfattning,

| iii) | påpekanden och resultat. |
| --- | --- |

iii)

påpekanden och resultat.

9.   Återvinning av felaktigt utbetalda belopp regleras genom artikel 73.1, 73.3, 73.4 och 73.8 i kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 (3) efter nödvändiga ändringar.

10.   Utan att det påverkar artikel 9 ska en sökande som begått bedrägeri eller allvarlig försummelse som den sökande är ansvarig för, förutom att betala tillbaka de felaktigt utbetalade beloppen i enlighet med punkt 9, betala skillnaden mellan den summa som ursprungligen betalades och den summa den sökande har rätt till.

Artikel 14

Europeisk ”skolfruktsaffisch”

1.   Medlemsstater som deltar i det europeiska programmet för frukt i skolan ska informera allmänheten om att programmet subventioneras av gemenskapen. För detta ändamål kan medlemsstaterna använda en affisch som har tagits fram i enlighet med minimikraven i bilaga III. Affischen ska permanent hänga uppe vid skolans entré där den ska synas tydligt och vara lätt att läsa.

2.   Om en medlemsstat beslutar att inte använda den affisch som avses i punkt 1 ska den tydligt förklara i sin strategi hur den avser att informera allmänheten om att programmet subventioneras av gemenskapen. Affischer, webbplatser eller andra informations- eller publicitetsinstrument om medlemsstatens program för frukt i skolan ska i alla händelser innehålla EU-flaggan och följande mening: ”Vår (typ av skola) deltar i det europeiska programmet för frukt i skolan, som subventioneras av Europeiska gemenskapen.”

3.   Hänvisningarna till att gemenskapen subventionerar programmet ska synas minst lika tydligt som bidrag från andra privata eller offentliga organisationer som stöder en medlemsstats program.

Artikel 15

Anmälningar

1.   Före den 31 januari det år då den period som avses i artikel 4.1 inleds ska medlemsstaterna till kommissionen lämna de anmälningar som avses i artikel 4.1 och 4.2. Anmälningarna ska skickas per e-post till AGRI-HORT-SCHOOLFRUIT@ec.europa.eu, i ett format som ska beslutas av kommissionen.

Från och med 2010 ska medlemsstaterna varje år, efter utgången av den period som avses i artikel 4.1, senast den 30 november det år då den period som avses i artikel 4.1 upphör, lämna följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Resultaten av övervakningen och i tillämpliga fall utvärderingar när sådana ska genomföras enligt artikel 12. |
| --- | --- |

a)

Resultaten av övervakningen och i tillämpliga fall utvärderingar när sådana ska genomföras enligt artikel 12.

| b) | Kontroller på plats som genomförts enligt artiklarna 13 och 16 och resultaten av dessa. |
| --- | --- |

b)

Kontroller på plats som genomförts enligt artiklarna 13 och 16 och resultaten av dessa.

2.   Anmälningarnas form och innehåll som avses i punkt 1 ska fastställas enligt de förlagor som kommissionen ställt till medlemsstaternas förfogande. Förlagorna ska inte gälla innan förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna har informerats.

3.   Kommissionen ska med jämna mellanrum offentliggöra medlemsstaternas strategier och resultaten av deras övervakning och utvärderingar.

4.   Om en medlemsstat ändrar den strategi som avses i artikel 3 ska den utan dröjsmål informera kommissionen om sin nya strategi per e-post till den adress som anges i punkt 1 första stycket.

Artikel 16

Övergångsbestämmelser

1.   För perioden 1 augusti 2009–31 juli 2010 får medlemsstaterna utarbeta en strategi som endast omfattar följande grundläggande uppgifter: budgeten för programmet, inklusive gemenskapens bidrag och nationella bidrag, varaktighet, målgrupp samt en förteckning över stödberättigade produkter. Genom undantag från artikel 3.2 kan medlemsstaterna avstå från att inhämta de behöriga hälsovårdsmyndigheternas godkännande av förteckningen över stödberättigade produkter. Medlemsstaterna får även skjuta upp genomförandet av kompletterande åtgärder fram till slutet av denna period.

2.   För den period som avses i punkt 1, och genom undantag från artikel 4.1 och 4.2, får medlemsstaterna meddela sin strategi senast den 31 maj 2009. I dessa fall fattar kommissionen beslut om slutgiltigt anslag av gemenskapsstöd senast den 31 juli 2009.

3.   För den period som avses i punkt 1, och genom undantag från artikel 11.2, ska stödet utbetalas av den behöriga myndigheten inom fyra månader från den dag då den korrekt ifyllda ansökan som avses i artikel 6.1 lämnades in. Procentandelen av de kontroller på plats som avses i artikel 13.3 ska minst omfatta 10 procent av stödet och 10 procent av de stödsökande.

Artikel 17

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 15 april 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 april 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 5, 9.1.2009, s. 1.

2

(3)  EUT L 141, 30.4.2004, s. 18.

3

---

BILAGA I

Förteckning över produkter eller ingredienser som ska uteslutas från program för frukt i skolan som medfinansieras av gemenskapen

| — | Tillsatt socker |
| --- | --- |

—

Tillsatt socker

| — | Tillsatt fett |
| --- | --- |

—

Tillsatt fett

| — | Tillsatt salt |
| --- | --- |

—

Tillsatt salt

| — | Tillsatt sötningsmedel |
| --- | --- |

—

Tillsatt sötningsmedel

---

BILAGA II

Indikativ fördelning av gemenskapsstöd per medlemsstat

| Medlemsstat | Grad av medfinansiering
  i % | Barn 6–10 år
  exakt antal | Euro |
| --- | --- | --- | --- |
| Österrike | 50 | 439 035 | 1 320 400 |
| Belgien | 50 | 592 936 | 1 782 500 |
| Bulgarien | 75 | 320 634 | 1 446 100 |
| Cypern | 50 | 49 723 | 175 000 |
| Tjeckien | 73 | 454 532 | 1 988 100 |
| Danmark | 50 | 343 807 | 1 034 000 |
| Estland | 75 | 62 570 | 282 400 |
| Finland | 50 | 299 866 | 901 200 |
| Frankrike | 51 | 3 838 940 | 11 778 700 |
| Tyskland | 52 | 3 972 476 | 12 488 300 |
| Grekland | 59 | 521 233 | 1 861 300 |
| Ungern | 69 | 503 542 | 2 077 900 |
| Irland | 50 | 282 388 | 849 300 |
| Italien | 58 | 2 710 492 | 9 521 200 |
| Lettland | 75 | 99 689 | 450 100 |
| Litauen | 75 | 191 033 | 861 300 |
| Luxemburg | 50 | 29 277 | 175 000 |
| Malta | 75 | 24 355 | 175 000 |
| Nederländerna | 50 | 985 163 | 2 962 100 |
| Polen | 75 | 2 044 899 | 9 222 800 |
| Portugal | 68 | 539 685 | 2 199 600 |
| Rumänien | 75 | 1 107 350 | 4 994 100 |
| Slovakien | 73 | 290 990 | 1 276 500 |
| Slovenien | 75 | 93 042 | 419 200 |
| Spanien | 59 | 2 006 143 | 7 161 900 |
| Sverige | 50 | 481 389 | 1 447 100 |
| Storbritannien | 51 | 3 635 300 | 11 148 900 |
| EU-27 | 58 | 25 920 489 | 90 000 000 |

Medlemsstat

Grad av medfinansiering

i %

Barn 6–10 år

exakt antal

Euro

Österrike

50

439 035

1 320 400

Belgien

50

592 936

1 782 500

Bulgarien

75

320 634

1 446 100

Cypern

50

49 723

175 000

Tjeckien

73

454 532

1 988 100

Danmark

50

343 807

1 034 000

Estland

75

62 570

282 400

Finland

50

299 866

901 200

Frankrike

51

3 838 940

11 778 700

Tyskland

52

3 972 476

12 488 300

Grekland

59

521 233

1 861 300

Ungern

69

503 542

2 077 900

Irland

50

282 388

849 300

Italien

58

2 710 492

9 521 200

Lettland

75

99 689

450 100

Litauen

75

191 033

861 300

Luxemburg

50

29 277

175 000

Malta

75

24 355

175 000

Nederländerna

50

985 163

2 962 100

Polen

75

2 044 899

9 222 800

Portugal

68

539 685

2 199 600

Rumänien

75

1 107 350

4 994 100

Slovakien

73

290 990

1 276 500

Slovenien

75

93 042

419 200

Spanien

59

2 006 143

7 161 900

Sverige

50

481 389

1 447 100

Storbritannien

51

3 635 300

11 148 900

EU-27

58

25 920 489

90 000 000

---

BILAGA III

Minimikrav för den europeiska ”skolfruktsaffischen”

| Affischens storlek | : | A3 eller större |
| --- | --- | --- |
| Bokstäver | : | 1 cm eller större |
| Rubrik | : | Europeiska skolfruktsprogrammet |
| Innehåll | : | Minst följande mening måste finnas med på affischen, med hänsyn tagen till typ av skola:
  ”Vår (ange typ av skola, t.ex. förskola, grundskola) deltar i det europeiska programmet för frukt i skolan, som subventioneras av Europeiska gemenskapen. Affischen ska bära Europeiska gemenskapens symbol.” |

Affischens storlek

:

A3 eller större

Bokstäver

:

1 cm eller större

Rubrik

:

Europeiska skolfruktsprogrammet

Innehåll

:

Minst följande mening måste finnas med på affischen, med hänsyn tagen till typ av skola:

”Vår (ange typ av skola, t.ex. förskola, grundskola) deltar i det europeiska programmet för frukt i skolan, som subventioneras av Europeiska gemenskapen. Affischen ska bära Europeiska gemenskapens symbol.”

---

| 8.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 94/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 94/48

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 289/2009

av den 7 april 2009

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Inledande

| (1) | Den 9 juli 2008 inledde kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2), ett antidumpningsförfarande beträffande import till gemenskapen av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina). |
| --- | --- |

(1)

Den 9 juli 2008 inledde kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2), ett antidumpningsförfarande beträffande import till gemenskapen av vissa sömlösa rör av järn eller stål med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallat Kina).

| (2) | Detta förfarande inleddes till följd av ett klagomål som ingivits den 28 maj 2008 av Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad klaganden) som företrädare för tillverkare som representerar en stor andel, i det här fallet över 50 %, av gemenskapens totala produktion av vissa sömlösa rör av järn eller stål. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och om en förutsebar och överhängande risk för väsentlig skada till följd därav, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att det skulle vara motiverat att inleda ett förfarande. |
| --- | --- |

(2)

Detta förfarande inleddes till följd av ett klagomål som ingivits den 28 maj 2008 av Defence Committee of the Seamless Steel Tubes Industry of the European Union (nedan kallad klaganden) som företrädare för tillverkare som representerar en stor andel, i det här fallet över 50 %, av gemenskapens totala produktion av vissa sömlösa rör av järn eller stål. Klagomålet innehöll bevisning om dumpning av produkten i fråga och om en förutsebar och överhängande risk för väsentlig skada till följd därav, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att det skulle vara motiverat att inleda ett förfarande.

2.   Parter som berörs av förfarandet

| (3) | Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare i gemenskapen, de exporterande tillverkarna, importörerna, leverantörerna och de användare och intresseorganisationer som man visste berördes samt företrädarna för exportlandet om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen underrättade officiellt klaganden, andra kända tillverkare i gemenskapen, de exporterande tillverkarna, importörerna, leverantörerna och de användare och intresseorganisationer som man visste berördes samt företrädarna för exportlandet om inledandet av förfarandet. Berörda parter gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande skriftligen lämna sina synpunkter och begära att bli hörda.

| (4) | Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som kunde visa att det fanns särskilda skäl till att höra dem, beviljades detta. |
| --- | --- |

(4)

Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som kunde visa att det fanns särskilda skäl till att höra dem, beviljades detta.

| (5) | För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle kunna inge en ansökan om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling sände kommissionen ansökningsformulär för detta ändamål till de exporterande företag som den visste var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet. Tio (grupper av) företag ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(5)

För att de exporterande tillverkare i Kina som så önskade skulle kunna inge en ansökan om att bli behandlade som företag som är verksamma under marknadsekonomiska förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) eller om individuell behandling sände kommissionen ansökningsformulär för detta ändamål till de exporterande företag som den visste var berörda och till alla andra företag som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet. Tio (grupper av) företag ansökte om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen eller om individuell behandling om undersökningen skulle visa att de inte uppfyllde villkoren för marknadsekonomisk status.

| (6) | Med tanke på att antalet exporterande tillverkare, importörer och tillverkare i gemenskapen till synes var stort, föreskrevs i tillkännagivandet ett stickprovsförfarande för att fastställa om dumpning och skada förelåg, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprov skulle behöva göras och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare, importörer och tillverkare i gemenskapen att ge sig till känna för kommissionen och att, såsom angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet med anknytning till den berörda produkten under undersökningsperioden (1 juli 2007–30 juni 2008). |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på att antalet exporterande tillverkare, importörer och tillverkare i gemenskapen till synes var stort, föreskrevs i tillkännagivandet ett stickprovsförfarande för att fastställa om dumpning och skada förelåg, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen. För att kommissionen skulle kunna avgöra om ett stickprov skulle behöva göras och i så fall göra ett urval ombads alla exporterande tillverkare, importörer och tillverkare i gemenskapen att ge sig till känna för kommissionen och att, såsom angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen, lämna grundläggande uppgifter om sin verksamhet med anknytning till den berörda produkten under undersökningsperioden (1 juli 2007–30 juni 2008).

| (7) | Efter att ha granskat den mottagna informationen, och med tanke på det stora antal exporterande tillverkare och tillverkare i gemenskapen som sade sig vara villiga att samarbeta, beslutade kommissionen att stickprov måste göras bland dessa tillverkare. Eftersom antalet importörer som sade sig vara villiga att samarbeta var begränsat, beslutades att inget stickprov behövde göras bland icke närstående importörer. |
| --- | --- |

(7)

Efter att ha granskat den mottagna informationen, och med tanke på det stora antal exporterande tillverkare och tillverkare i gemenskapen som sade sig vara villiga att samarbeta, beslutade kommissionen att stickprov måste göras bland dessa tillverkare. Eftersom antalet importörer som sade sig vara villiga att samarbeta var begränsat, beslutades att inget stickprov behövde göras bland icke närstående importörer.

| (8) | Kommissionen sände frågeformulär till de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet, till de tillverkare i gemenskapen som ingick i stickprovet, till importörerna och till alla kända användare och intresseorganisationer. Fullständiga svar på frågeformuläret inkom från de exporterande tillverkare i Kina som ingick i stickprovet, från alla tillverkare i gemenskapen som ingick i stickprovet utom ett företag som endast lämnade partiell information, från sex importörer och från fem användare. |
| --- | --- |

(8)

Kommissionen sände frågeformulär till de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet, till de tillverkare i gemenskapen som ingick i stickprovet, till importörerna och till alla kända användare och intresseorganisationer. Fullständiga svar på frågeformuläret inkom från de exporterande tillverkare i Kina som ingick i stickprovet, från alla tillverkare i gemenskapen som ingick i stickprovet utom ett företag som endast lämnade partiell information, från sex importörer och från fem användare.

| (9) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada eller risk för skada till följd därav och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag: | Exporterande tillverkare i Kina







  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd och Daye Special Steel Co., Ltd) |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, skada eller risk för skada till följd därav och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

Exporterande tillverkare i Kina

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd och Daye Special Steel Co., Ltd)

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd och Hengyang Valin MPM Co., Ltd) |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd och Hengyang Valin MPM Co., Ltd)

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd

| | Tillverkare i gemenskapen







  — | Vallourec & Mannesmann Frankrike, Boulogne-Billancourt, Frankrike |
| --- | --- | --- |

Tillverkare i gemenskapen

—

Vallourec & Mannesmann Frankrike, Boulogne-Billancourt, Frankrike

| — | Vallourec & Mannesmann Tyskland GmbH, Düsseldorf, Tyskland |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann Tyskland GmbH, Düsseldorf, Tyskland

| — | Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italien |
| --- | --- |

—

Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italien

| — | ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Tjeckien |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Tjeckien

| — | ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Rumänien |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Rumänien

| — | Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanien

| — | Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Spanien |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Spanien

| | Närstående handlare







  — | Almacenes Metalurgicos SA, Barcelona, Spanien |
| --- | --- | --- |

Närstående handlare

—

Almacenes Metalurgicos SA, Barcelona, Spanien

| | Icke närstående importörer







  — | Jan van Meever BV, Meerkerk, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

Icke närstående importörer

—

Jan van Meever BV, Meerkerk, Nederländerna

| — | Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Spanien |
| --- | --- |

—

Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Spanien

| | Användare i gemenskapen







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Österrike |
| --- | --- | --- |

Användare i gemenskapen

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Österrike

| (10) | För att kunna fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle beviljas marknadsekonomisk status, gjordes en kontroll i syfte att fastställa ett normalvärde på basis av uppgifter från ett jämförbart land hos följande företag:






  — | Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, Förenta staterna |
| --- | --- | --- |

(10)

För att kunna fastställa ett normalvärde för de exporterande tillverkare i Kina som eventuellt inte skulle beviljas marknadsekonomisk status, gjordes en kontroll i syfte att fastställa ett normalvärde på basis av uppgifter från ett jämförbart land hos följande företag:

—

Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, Förenta staterna

3.   Stickprov

| (11) | När det gäller de exporterande tillverkarna gjorde kommissionen, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen, ett urval på grundval av den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av fyra (grupper av) företag som företräder 70 % av de samarbetsvilliga parternas exportvolym från Kina till gemenskapen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med parterna, vilka inte hade några invändningar. |
| --- | --- |

(11)

När det gäller de exporterande tillverkarna gjorde kommissionen, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen, ett urval på grundval av den största representativa exportvolym som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av fyra (grupper av) företag som företräder 70 % av de samarbetsvilliga parternas exportvolym från Kina till gemenskapen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med parterna, vilka inte hade några invändningar.

| (12) | När det gäller tillverkare i gemenskapen gjorde kommissionen, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen, ett urval på grundval av den största representativa volym av en likadan produkt i gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av fem grupper av företag (totalt nio företag) som företräder 62 % av den totala tillverkningen i gemenskapen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de samarbetsvilliga tillverkarna, vilka inte hade några invändningar mot urvalet. Eftersom antalet samarbetsvilliga importörer till gemenskapen var begränsat, beslutades att inget stickprov behövde göras i fråga om dem. |
| --- | --- |

(12)

När det gäller tillverkare i gemenskapen gjorde kommissionen, i enlighet med artikel 17 i grundförordningen, ett urval på grundval av den största representativa volym av en likadan produkt i gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. Urvalet består av fem grupper av företag (totalt nio företag) som företräder 62 % av den totala tillverkningen i gemenskapen. I enlighet med artikel 17.2 i grundförordningen samrådde kommissionen med de samarbetsvilliga tillverkarna, vilka inte hade några invändningar mot urvalet. Eftersom antalet samarbetsvilliga importörer till gemenskapen var begränsat, beslutades att inget stickprov behövde göras i fråga om dem.

4.   Undersökningsperiod

| (13) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2007 till och med den 30 juni 2008 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2005 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(13)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden från och med den 1 juli 2007 till och med den 30 juni 2008 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av tendenser som är av betydelse för bedömningen av skada omfattade perioden från och med 2005 till och med undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (14) | Den berörda produkten är vissa sömlösa rör av stål eller järn med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter på högst 406,4 mm och med ett högsta motsvarande kolvärde (CEV) på 0,86 enligt formel från International Institute of Welding (IIW) och kemisk analys (3), med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den berörda produkten). I tillkännagivandet om inledande av undersökningen (se skäl 1 ovan) uppgavs att den berörda produkten normalt betecknas med KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 samt att dessa KN-nummer endast angavs i informationssyfte. Undersökningen visade dock att tre av dessa KN-nummer inte avser den berörda produkten, nämligen ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 och ex 7304 24 00, och att fem andra KN-nummer saknades, nämligen ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 och ex 7304 59 10. |
| --- | --- |

(14)

Den berörda produkten är vissa sömlösa rör av stål eller järn med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter på högst 406,4 mm och med ett högsta motsvarande kolvärde (CEV) på 0,86 enligt formel från International Institute of Welding (IIW) och kemisk analys (3), med ursprung i Folkrepubliken Kina (nedan kallad den berörda produkten). I tillkännagivandet om inledande av undersökningen (se skäl 1 ovan) uppgavs att den berörda produkten normalt betecknas med KN-nummer ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 samt att dessa KN-nummer endast angavs i informationssyfte. Undersökningen visade dock att tre av dessa KN-nummer inte avser den berörda produkten, nämligen ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 och ex 7304 24 00, och att fem andra KN-nummer saknades, nämligen ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 och ex 7304 59 10.

| (15) | Den berörda produkten har en mängd tillämpningsområden, såsom för mekaniska ändamål (bland annat i fordon och byggnadskonstruktioner), för pålning i byggnadsindustrin, i ångrör inom elproduktion, som OCTG-rör för borrning, fodring och rörledningar i oljeindustrin, och som rör för transport av vätskor och gas. |
| --- | --- |

(15)

Den berörda produkten har en mängd tillämpningsområden, såsom för mekaniska ändamål (bland annat i fordon och byggnadskonstruktioner), för pålning i byggnadsindustrin, i ångrör inom elproduktion, som OCTG-rör för borrning, fodring och rörledningar i oljeindustrin, och som rör för transport av vätskor och gas.

| (16) | Sömlösa rör levereras till användarna i många olika former. De kan till exempel vara galvaniserade, gängade, levereras som gröna rör (det vill säga utan föregående värmebehandling), ha särskilda ändar, olika tvärsnitt och vara måttanpassade eller inte. Det finns många olika parametrar som bestämmer rörens egenskaper, vilket är förklaringen till varför de flesta sömlösa rör tillverkas efter kundens önskemål. Rören sammanfogas normalt sett genom svetsning. I särskilda fall kan de emellertid sammanfogas genom gängning eller användas ensamma, även om de fortfarande är svetsbara. |
| --- | --- |

(16)

Sömlösa rör levereras till användarna i många olika former. De kan till exempel vara galvaniserade, gängade, levereras som gröna rör (det vill säga utan föregående värmebehandling), ha särskilda ändar, olika tvärsnitt och vara måttanpassade eller inte. Det finns många olika parametrar som bestämmer rörens egenskaper, vilket är förklaringen till varför de flesta sömlösa rör tillverkas efter kundens önskemål. Rören sammanfogas normalt sett genom svetsning. I särskilda fall kan de emellertid sammanfogas genom gängning eller användas ensamma, även om de fortfarande är svetsbara.

| (17) | Undersökningen har visat att de olika typerna av sömlösa rör har samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper, trots att de slutliga användningsområdena varierar. De anses därför som en enda produkt. |
| --- | --- |

(17)

Undersökningen har visat att de olika typerna av sömlösa rör har samma fysiska, kemiska och tekniska egenskaper, trots att de slutliga användningsområdena varierar. De anses därför som en enda produkt.

| (18) | En intresseorganisation för kinesiska tillverkare har hävdat att OCTG-rör bör undantas från definitionen av den berörda produkten, eftersom de har andra användningsområden, andra specifikationer och andra egenskaper och inte kan bytas ut mot andra rör. Dessutom är exportvolymerna från Kina till EU begränsade. Undersökningen visade dock bland annat att OCTG-rör har kemiska egenskaper som är jämförbara med övriga typer av sömlösa rör, eftersom de faller inom CEV-gränsvärdet på 0,86. De delar också andra grundläggande egenskaper med de andra produkttyperna, som till exempel ytterdiameter och väggtjocklek. När det gäller slutanvändningen av OCTG-rör visade det sig att vissa OCTG-rör var utbytbara mot andra rör av olegerat stål. Med tanke på att OCTG-rör har samma grundläggande egenskaper som andra sömlösa rör och i viss utsträckning är utbytbara drogs den preliminära slutsatsen att det inte fanns anledning att utesluta rör av detta slag från produktdefinitionen. |
| --- | --- |

(18)

En intresseorganisation för kinesiska tillverkare har hävdat att OCTG-rör bör undantas från definitionen av den berörda produkten, eftersom de har andra användningsområden, andra specifikationer och andra egenskaper och inte kan bytas ut mot andra rör. Dessutom är exportvolymerna från Kina till EU begränsade. Undersökningen visade dock bland annat att OCTG-rör har kemiska egenskaper som är jämförbara med övriga typer av sömlösa rör, eftersom de faller inom CEV-gränsvärdet på 0,86. De delar också andra grundläggande egenskaper med de andra produkttyperna, som till exempel ytterdiameter och väggtjocklek. När det gäller slutanvändningen av OCTG-rör visade det sig att vissa OCTG-rör var utbytbara mot andra rör av olegerat stål. Med tanke på att OCTG-rör har samma grundläggande egenskaper som andra sömlösa rör och i viss utsträckning är utbytbara drogs den preliminära slutsatsen att det inte fanns anledning att utesluta rör av detta slag från produktdefinitionen.

2.   Likadan produkt

| (19) | Den berörda produkten och de sömlösa rör som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad, och på hemmamarknaden i Förenta staterna, som preliminärt användes som jämförbart land, liksom de sömlösa rör som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapstillverkarna konstaterades ha samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(19)

Den berörda produkten och de sömlösa rör som tillverkas och säljs på Kinas hemmamarknad, och på hemmamarknaden i Förenta staterna, som preliminärt användes som jämförbart land, liksom de sömlösa rör som tillverkades och såldes i gemenskapen av gemenskapstillverkarna konstaterades ha samma grundläggande fysiska, tekniska och kemiska egenskaper och samma användningsområden. De anses därför preliminärt vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   DUMPNING

1.   Marknadsekonomisk status

| (20) | Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen. |
| --- | --- |

(20)

Vid antidumpningsundersökningar rörande import från Kina ska i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen ett normalvärde fastställas i enlighet med punkterna 1–6 i samma artikel för de tillverkare som befinns uppfylla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen.

| (21) | Dessa kriterier kan som vägledning sammanfattas enligt nedan:






  1. | Företagens beslut och kostnader återspeglar marknadsförhållandena utan ett större statligt inflytande. |
| --- | --- | --- |

(21)

Dessa kriterier kan som vägledning sammanfattas enligt nedan:

1.

Företagens beslut och kostnader återspeglar marknadsförhållandena utan ett större statligt inflytande.

| 2. | Räkenskaperna är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Räkenskaperna är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsnormer och tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det finns inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det finns inga betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor. |
| --- | --- |

4.

Lagar om konkurser och ägandeförhållanden garanterar rättssäkerhet och stabila villkor.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (22) | I denna undersökning ansökte tre av de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på frågorna på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen:






  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd och Daye Special Steel Co., Ltd), |
| --- | --- | --- |

(22)

I denna undersökning ansökte tre av de exporterande tillverkare som ingick i stickprovet om marknadsekonomisk status i enlighet med artikel 2.7 b i grundförordningen och svarade på frågorna på blanketten för ansökan om marknadsekonomisk status inom tidsfristen:

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd och Daye Special Steel Co., Ltd),

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd och Hengyang Valin MPM Co., Ltd), och |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd och Hengyang Valin MPM Co., Ltd), och

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

| (23) | Kommissionen inhämtade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga om dessa samarbetsvilliga exporterande tillverkare och gjorde de kontroller på plats hos företagen av de uppgifter som lämnats i ansökningarna om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(23)

Kommissionen inhämtade alla uppgifter som bedömdes som nödvändiga om dessa samarbetsvilliga exporterande tillverkare och gjorde de kontroller på plats hos företagen av de uppgifter som lämnats i ansökningarna om marknadsekonomisk status.

| (24) | Undersökningen visade att ingen av de tre kinesiska företagsgrupperna kunde beviljas marknadsekonomisk status eftersom de inte uppfyllde alla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, av följande skäl: |
| --- | --- |

(24)

Undersökningen visade att ingen av de tre kinesiska företagsgrupperna kunde beviljas marknadsekonomisk status eftersom de inte uppfyllde alla kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, av följande skäl:

| (25) | Ingen av de tre (grupperna av) företag kunde visa att kriterium 3 var uppfyllt, och betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet tycks finnas: alla tre (grupperna av) företag åtnjöt skatteförmåner och två (grupper av) företag erhöll tillgångar till priser som understeg marknadsvärdet. När resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status offentliggjordes hävdade två (grupper av) företag att det faktum att de åtnjöt särskilda skattelättnader inte kunde anses strida mot kriterium 3, eftersom skattesänkningar också kan tillämpas i länder med marknadsekonomi. Det konstateras att dessa företag åtnjöt särbehandling i skattehänseende i många olika former, eftersom de var undantagna från lokal inkomstskatt och också erhöll den skattelindring som riktar sig till företag med utländsk finansiering och samriskföretag med kinesiska och utländska företag (”2 år utan, 3 år till hälften”). Sammantagna gav dessa skattelättnader företagen betydande fördelar, som sannolikt hade en stor inverkan på kostnader och priser under undersökningsperioden. Den tredje (gruppen av) företag hävdade att de skatteförmåner de åtnjöt inte är tillämpliga efter den 1 januari 2008 och att det rörde sig om en engångssänkning som inte kunde påverka företagens kostnader påföljande år. Dessutom hade skattebefrielsen mycket liten omfattning. Det kan konstateras att denna grupp av företag åtnjöt skattelättnader för inhemska maskininköp både 2006 och 2007 (det vill säga under undersökningsperioden). De erhållna förmånerna kan inte betraktas som obetydliga, och således drar kommissionen slutsatsen att de uppenbarligen hade en stor inverkan på kostnader och priser under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(25)

Ingen av de tre (grupperna av) företag kunde visa att kriterium 3 var uppfyllt, och betydande snedvridningar till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet tycks finnas: alla tre (grupperna av) företag åtnjöt skatteförmåner och två (grupper av) företag erhöll tillgångar till priser som understeg marknadsvärdet. När resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status offentliggjordes hävdade två (grupper av) företag att det faktum att de åtnjöt särskilda skattelättnader inte kunde anses strida mot kriterium 3, eftersom skattesänkningar också kan tillämpas i länder med marknadsekonomi. Det konstateras att dessa företag åtnjöt särbehandling i skattehänseende i många olika former, eftersom de var undantagna från lokal inkomstskatt och också erhöll den skattelindring som riktar sig till företag med utländsk finansiering och samriskföretag med kinesiska och utländska företag (”2 år utan, 3 år till hälften”). Sammantagna gav dessa skattelättnader företagen betydande fördelar, som sannolikt hade en stor inverkan på kostnader och priser under undersökningsperioden. Den tredje (gruppen av) företag hävdade att de skatteförmåner de åtnjöt inte är tillämpliga efter den 1 januari 2008 och att det rörde sig om en engångssänkning som inte kunde påverka företagens kostnader påföljande år. Dessutom hade skattebefrielsen mycket liten omfattning. Det kan konstateras att denna grupp av företag åtnjöt skattelättnader för inhemska maskininköp både 2006 och 2007 (det vill säga under undersökningsperioden). De erhållna förmånerna kan inte betraktas som obetydliga, och således drar kommissionen slutsatsen att de uppenbarligen hade en stor inverkan på kostnader och priser under undersökningsperioden.

| (26) | Dessutom uppfyllde två (grupper av) företag inte kriterium 2 om räkenskaper, då det konstaterades att ett av dem kvittade skulder mot fordringar och att det andra inte upprättade fullständiga årsbokslut och inte tillämpade periodiseringsprincipen konsekvent. När resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status offentliggjordes, hävdade ett företag att det inte var bundet av internationell redovisningsstandard på grund av att företaget var så litet, att det inte var börsnoterat och att det var beläget på landsbygden. Detta måste dock tillbakavisas, eftersom de avvikelser som upptäcktes var mycket allvarliga, främst i så måtto att de reviderade räkenskaperna var ofullständiga i viktiga delar och att periodiseringsprincipen inte tillämpades. Dessa relativt grundläggande redovisningsprinciper måste följas oberoende av företagets rättsliga ställning, storlek och placering. Den andra företagsgruppen hävdade att revisorn såg till att balansräkningarna i det reviderade årsbokslutet överensstämde med internationell redovisningsstandard och omklassificerade de redan kvittade beloppen som skulder respektive fordringar. Det konstateras att detta inte hävdades förrän efter redovisningen av slutsatserna och i synnerhet inte under kontrollbesöket, vilket gör att det inte kan verifieras. Det konstateras också att denna företagsgrupp inte förnekar kvittningsförfarandet, som i sig strider mot internationell redovisningsstandard. Således tillbakavisas argumentet. |
| --- | --- |

(26)

Dessutom uppfyllde två (grupper av) företag inte kriterium 2 om räkenskaper, då det konstaterades att ett av dem kvittade skulder mot fordringar och att det andra inte upprättade fullständiga årsbokslut och inte tillämpade periodiseringsprincipen konsekvent. När resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status offentliggjordes, hävdade ett företag att det inte var bundet av internationell redovisningsstandard på grund av att företaget var så litet, att det inte var börsnoterat och att det var beläget på landsbygden. Detta måste dock tillbakavisas, eftersom de avvikelser som upptäcktes var mycket allvarliga, främst i så måtto att de reviderade räkenskaperna var ofullständiga i viktiga delar och att periodiseringsprincipen inte tillämpades. Dessa relativt grundläggande redovisningsprinciper måste följas oberoende av företagets rättsliga ställning, storlek och placering. Den andra företagsgruppen hävdade att revisorn såg till att balansräkningarna i det reviderade årsbokslutet överensstämde med internationell redovisningsstandard och omklassificerade de redan kvittade beloppen som skulder respektive fordringar. Det konstateras att detta inte hävdades förrän efter redovisningen av slutsatserna och i synnerhet inte under kontrollbesöket, vilket gör att det inte kan verifieras. Det konstateras också att denna företagsgrupp inte förnekar kvittningsförfarandet, som i sig strider mot internationell redovisningsstandard. Således tillbakavisas argumentet.

| (27) | De två företagsgrupperna har inte heller visat att beslut rörande deras kostnader och insatsvaror i produktionen fattas som svar på marknadssignaler, utan något betydande statligt inflytande, och har därmed inte visat att kriterium 1 är uppfyllt. När resultaten hade offentliggjorts hävdade ett företag att det inte fanns objektiva skäl för att anse att detta kriterium inte var uppfyllt, eftersom företaget fritt kunde fatta beslut om försäljning och prissättning trots bestämmelsen om prissättningspolicy mellan närstående parter i dess reviderade årsbokslut. Företaget hävdade att detta inte var en begränsning, utan snarare en upplysningsskyldighet gentemot revisorn vid granskning av transaktioner mellan ”närstående parter”. Detta är dock inte en tillräcklig förklaring till det uttryckliga stadgandet i det reviderade årsbokslutet att ”när ett pris fastställs av det statliga varudepartementet ska detta gälla”. Argumentet avvisas således. Det andra företaget hävdade att det visserligen har staten som majoritetsägare, men att det i praktiken främst styrs av ett privat företag utan statlig inblandning. Företaget framlade dock inga nya argument som kunde förändra slutsatsen att statligt inflytande inte kunde uteslutas med tanke på styrelsens aktuella sammansättning, där majoriteten av ledamöterna företräder statliga företag, och att företaget inte har visat att besluten fattas utan betydande statligt inflytande. Således var detta kriterium inte uppfyllt. Det konstateras också att resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status för denna företagsgrupp visade att ett beslut inte hade fattats som svar på marknadssignaler och möjligen med otillbörligt statligt inflytande (gratis nyttjanderätt till mark) och att företaget inte kommenterade detta. |
| --- | --- |

(27)

De två företagsgrupperna har inte heller visat att beslut rörande deras kostnader och insatsvaror i produktionen fattas som svar på marknadssignaler, utan något betydande statligt inflytande, och har därmed inte visat att kriterium 1 är uppfyllt. När resultaten hade offentliggjorts hävdade ett företag att det inte fanns objektiva skäl för att anse att detta kriterium inte var uppfyllt, eftersom företaget fritt kunde fatta beslut om försäljning och prissättning trots bestämmelsen om prissättningspolicy mellan närstående parter i dess reviderade årsbokslut. Företaget hävdade att detta inte var en begränsning, utan snarare en upplysningsskyldighet gentemot revisorn vid granskning av transaktioner mellan ”närstående parter”. Detta är dock inte en tillräcklig förklaring till det uttryckliga stadgandet i det reviderade årsbokslutet att ”när ett pris fastställs av det statliga varudepartementet ska detta gälla”. Argumentet avvisas således. Det andra företaget hävdade att det visserligen har staten som majoritetsägare, men att det i praktiken främst styrs av ett privat företag utan statlig inblandning. Företaget framlade dock inga nya argument som kunde förändra slutsatsen att statligt inflytande inte kunde uteslutas med tanke på styrelsens aktuella sammansättning, där majoriteten av ledamöterna företräder statliga företag, och att företaget inte har visat att besluten fattas utan betydande statligt inflytande. Således var detta kriterium inte uppfyllt. Det konstateras också att resultaten av granskningen av ansökningarna om marknadsekonomisk status för denna företagsgrupp visade att ett beslut inte hade fattats som svar på marknadssignaler och möjligen med otillbörligt statligt inflytande (gratis nyttjanderätt till mark) och att företaget inte kommenterade detta.

2.   Individuell behandling

| (28) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för länder som omfattas av denna artikel, förutom i de fall då företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(28)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen ska en eventuell landsomfattande tull fastställas för länder som omfattas av denna artikel, förutom i de fall då företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen.

| (29) | Alla de tre kinesiska företagen eller grupperna av företag som ansökte om marknadsekonomisk status yrkade också på individuell behandling om de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(29)

Alla de tre kinesiska företagen eller grupperna av företag som ansökte om marknadsekonomisk status yrkade också på individuell behandling om de inte skulle beviljas marknadsekonomisk status.

| (30) | På grundval av den tillgängliga informationen konstaterades att två av de tre företagen eller grupperna av företag kunde visa att de sammantaget uppfyllde alla krav för att tillerkännas individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(30)

På grundval av den tillgängliga informationen konstaterades att två av de tre företagen eller grupperna av företag kunde visa att de sammantaget uppfyllde alla krav för att tillerkännas individuell behandling enligt artikel 9.5 i grundförordningen.

| (31) | I det tredje företaget eller företagsgruppen är staten majoritetsägare. Det går dessutom inte att utesluta kringgående, med tanke på att majoriteten av aktierna tillhör staten, som har ett betydande inflytande på den kinesiska stålindustrin. |
| --- | --- |

(31)

I det tredje företaget eller företagsgruppen är staten majoritetsägare. Det går dessutom inte att utesluta kringgående, med tanke på att majoriteten av aktierna tillhör staten, som har ett betydande inflytande på den kinesiska stålindustrin.

| (32) | Därför beslutades att individuell behandling endast skulle beviljas följande två exporterande tillverkare:






  — | Hubei Xinyegang Steel Co, och |
| --- | --- | --- |

(32)

Därför beslutades att individuell behandling endast skulle beviljas följande två exporterande tillverkare:

—

Hubei Xinyegang Steel Co, och

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

3.   Normalvärde

3.1   Jämförbart land

| (33) | I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen har normalvärdet för företag som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status fastställts på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land. |
| --- | --- |

(33)

I enlighet med artikel 2.7 i grundförordningen har normalvärdet för företag som inte kunde beviljas marknadsekonomisk status fastställts på grundval av priset eller det konstruerade värdet i ett jämförbart land.

| (34) | I tillkännagivandet om inledande av undersökningen uppgav kommissionen att den hade för avsikt att använda Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land i syfte att fastställa ett normalvärde för Kina och uppmanade berörda parter att kommentera detta. |
| --- | --- |

(34)

I tillkännagivandet om inledande av undersökningen uppgav kommissionen att den hade för avsikt att använda Förenta staterna som ett lämpligt jämförbart land i syfte att fastställa ett normalvärde för Kina och uppmanade berörda parter att kommentera detta.

| (35) | En berörd part kommenterade valet av jämförbart land och ansåg att Ukraina eller Indien skulle vara lämpligare för fastställande av normalvärdet. |
| --- | --- |

(35)

En berörd part kommenterade valet av jämförbart land och ansåg att Ukraina eller Indien skulle vara lämpligare för fastställande av normalvärdet.

| (36) | Ukraina ansågs vara ett lämpligare val dels eftersom landet har en marknad med fri konkurrens och dels eftersom produktionsprocessen och tillgången på råvaror liknar situationen i Kina. Det bör noteras att antidumpningstullar sedan den 30 juni 2006 tillämpas på import av sömlösa rör med ursprung i Ukraina med mellan 12,3 % och 25,7 %. Det finns visserligen många tillverkare på den ukrainska marknaden, men det faktum att dumpning konstaterades förekomma 2006 tyder på att marknadsförhållandena kan vara snedvridna, och det är tveksamt om dessa inhemska priser och kostnader bör användas. Hur som helst samarbetade inte någon ukrainsk tillverkare under undersökningen. |
| --- | --- |

(36)

Ukraina ansågs vara ett lämpligare val dels eftersom landet har en marknad med fri konkurrens och dels eftersom produktionsprocessen och tillgången på råvaror liknar situationen i Kina. Det bör noteras att antidumpningstullar sedan den 30 juni 2006 tillämpas på import av sömlösa rör med ursprung i Ukraina med mellan 12,3 % och 25,7 %. Det finns visserligen många tillverkare på den ukrainska marknaden, men det faktum att dumpning konstaterades förekomma 2006 tyder på att marknadsförhållandena kan vara snedvridna, och det är tveksamt om dessa inhemska priser och kostnader bör användas. Hur som helst samarbetade inte någon ukrainsk tillverkare under undersökningen.

| (37) | Samma berörda part ansåg att också Indien skulle vara ett bättre alternativ än Förenta staterna och uppgav namnet på en indisk tillverkare av den likadana produkten. Denna tillverkare var dock inte samarbetsvillig. Med tanke på att inga indiska tillverkare har erbjudit sig att samarbeta kan Indien inte väljas som jämförbart land. |
| --- | --- |

(37)

Samma berörda part ansåg att också Indien skulle vara ett bättre alternativ än Förenta staterna och uppgav namnet på en indisk tillverkare av den likadana produkten. Denna tillverkare var dock inte samarbetsvillig. Med tanke på att inga indiska tillverkare har erbjudit sig att samarbeta kan Indien inte väljas som jämförbart land.

| (38) | Dessutom tyder den amerikanska marknadens storlek, antalet inhemska tillverkare och de betydande importvolymerna på att den amerikanska marknaden är konkurrenskraftig. Förenta staterna har därför preliminärt valts till lämpligaste jämförbara land. Såsom anges i skäl 10 ovan samarbetade en amerikansk tillverkare i undersökningen och tillhandahöll all erforderlig information. En annan amerikansk tillverkare lämnade också en del ofullständiga uppgifter som generellt sett bekräftade den information som den samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren lämnade. |
| --- | --- |

(38)

Dessutom tyder den amerikanska marknadens storlek, antalet inhemska tillverkare och de betydande importvolymerna på att den amerikanska marknaden är konkurrenskraftig. Förenta staterna har därför preliminärt valts till lämpligaste jämförbara land. Såsom anges i skäl 10 ovan samarbetade en amerikansk tillverkare i undersökningen och tillhandahöll all erforderlig information. En annan amerikansk tillverkare lämnade också en del ofullständiga uppgifter som generellt sett bekräftade den information som den samarbetsvilliga amerikanska tillverkaren lämnade.

3.2   Fastställande av normalvärde

| (39) | I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes ett normalvärde för de exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status på grundval av verifierad information från tillverkaren i det jämförbara landet, enligt den ovan beskrivna metoden. |
| --- | --- |

(39)

I enlighet med artikel 2.7 a i grundförordningen fastställdes ett normalvärde för de exporterande tillverkare som inte beviljades marknadsekonomisk status på grundval av verifierad information från tillverkaren i det jämförbara landet, enligt den ovan beskrivna metoden.

| (40) | I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen först för tillverkaren i det jämförbara landet om dess sammanlagda inhemska försäljning av den berörda produkten var representativ under undersökningsperioden, det vill säga om den totala volymen av denna försäljning uppgick till minst 5 % av den kinesiska exportförsäljningen till gemenskapen. |
| --- | --- |

(40)

I enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen fastställde kommissionen först för tillverkaren i det jämförbara landet om dess sammanlagda inhemska försäljning av den berörda produkten var representativ under undersökningsperioden, det vill säga om den totala volymen av denna försäljning uppgick till minst 5 % av den kinesiska exportförsäljningen till gemenskapen.

| (41) | För var och en av produkttyperna i fråga som den amerikanska tillverkaren sålde på sin inhemska marknad och som konstaterats vara direkt jämförbar med den typ av den berörda produkten som såldes på export till gemenskapen, fastställdes det sedan huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om försäljningsvolymen av denna produkttyp på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av volymen av den sammanlagda försäljningen på export till gemenskapen av den jämförbara produkttypen från kinesiska tillverkare. |
| --- | --- |

(41)

För var och en av produkttyperna i fråga som den amerikanska tillverkaren sålde på sin inhemska marknad och som konstaterats vara direkt jämförbar med den typ av den berörda produkten som såldes på export till gemenskapen, fastställdes det sedan huruvida den inhemska försäljningen var tillräckligt representativ enligt artikel 2.2 i grundförordningen. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om försäljningsvolymen av denna produkttyp på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden motsvarade minst 5 % av volymen av den sammanlagda försäljningen på export till gemenskapen av den jämförbara produkttypen från kinesiska tillverkare.

| (42) | Därefter undersökte kommissionen om varje typ av den berörda produkten som såldes i representativa volymer på den inhemska marknaden kunde anses ha sålts vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att en produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(42)

Därefter undersökte kommissionen om varje typ av den berörda produkten som såldes i representativa volymer på den inhemska marknaden kunde anses ha sålts vid normal handel i enlighet med artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjordes genom att en produkttyp fastställde andelen lönsam försäljning på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden.

| (43) | I fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till nettopriser som var lika höga som eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, var minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och där ett vägt genomsnittspris för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av denna typ under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning var lönsam eller ej. |
| --- | --- |

(43)

I fall där försäljningsvolymen för en produkttyp, som såldes till nettopriser som var lika höga som eller högre än den beräknade tillverkningskostnaden, var minst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och där ett vägt genomsnittspris för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Priset beräknades som ett vägt genomsnitt av priserna för all inhemsk försäljning av denna typ under undersökningsperioden, oavsett om denna försäljning var lönsam eller ej.

| (44) | I fall där volymen lönsam försäljning för en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller där det vägda genomsnittspriset för denna typ understeg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart denna typ. |
| --- | --- |

(44)

I fall där volymen lönsam försäljning för en produkttyp utgjorde 80 % eller mindre av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, eller där det vägda genomsnittspriset för denna typ understeg tillverkningskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av enbart denna typ.

4.   Exportpris

| (45) | I samtliga fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i gemenskapen och därför fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas. |
| --- | --- |

(45)

I samtliga fall exporterades den berörda produkten till oberoende kunder i gemenskapen och därför fastställdes exportpriset i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen, det vill säga på grundval av de exportpriser som faktiskt betalades eller skulle betalas.

5.   Jämförelse

| (46) | Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. För att åstadkomma en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till olikheter som påverkade priserna och deras jämförbarhet. Lämpliga justeringar gjordes i alla fall där de befanns vara rimliga, korrekta och underbyggda med verifierade bevis. En justering gjordes för sjöfrakt och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, inspektionskostnader, provisioner och bankavgifter. |
| --- | --- |

(46)

Normalvärdet och exportpriserna jämfördes fritt fabrik. För att åstadkomma en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen hänsyn i form av justeringar till olikheter som påverkade priserna och deras jämförbarhet. Lämpliga justeringar gjordes i alla fall där de befanns vara rimliga, korrekta och underbyggda med verifierade bevis. En justering gjordes för sjöfrakt och försäkring, hantering, lastning och därmed sammanhängande kostnader, inspektionskostnader, provisioner och bankavgifter.

| (47) | Om det fanns fysiska skillnader mellan inhemsk försäljning av den berörda produkten av företagen i det jämförbara landet och exportförsäljning av den berörda produkten till gemenskapen, gjordes en justering i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen. Denna justering motsvarar en skälig uppskattning av skillnadens marknadsvärde. |
| --- | --- |

(47)

Om det fanns fysiska skillnader mellan inhemsk försäljning av den berörda produkten av företagen i det jämförbara landet och exportförsäljning av den berörda produkten till gemenskapen, gjordes en justering i enlighet med artikel 2.10 a i grundförordningen. Denna justering motsvarar en skälig uppskattning av skillnadens marknadsvärde.

6.   Dumpningsmarginaler

| (48) | De preliminära dumpningsmarginalerna uttrycktes i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(48)

De preliminära dumpningsmarginalerna uttrycktes i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull.

| (49) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som kunde beviljas individuell behandling fastställdes dumpningsmarginalerna i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset. |
| --- | --- |

(49)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som kunde beviljas individuell behandling fastställdes dumpningsmarginalerna i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga normalvärdet och det vägda genomsnittliga exportpriset.

| (50) | Dumpningsmarginalen för de företag som ingick i stickprovet och som inte beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling och för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet beräknades som ett genomsnitt av de fyra företag som ingick i stickprovet. |
| --- | --- |

(50)

Dumpningsmarginalen för de företag som ingick i stickprovet och som inte beviljades marknadsekonomisk status eller individuell behandling och för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet beräknades som ett genomsnitt av de fyra företag som ingick i stickprovet.

| (51) | Med tanke på att viljan att samarbeta i undersökningen betraktades som låg – de samarbetsvilliga företagen svarade för omkring 40 % av all import från Kina under undersökningsperioden – fastställdes den landsomfattande marginalen för de icke samarbetsvilliga företagen utifrån den högsta konstaterade marginalen för representativa typer för en samarbetsvillig tillverkare som vare sig beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling. |
| --- | --- |

(51)

Med tanke på att viljan att samarbeta i undersökningen betraktades som låg – de samarbetsvilliga företagen svarade för omkring 40 % av all import från Kina under undersökningsperioden – fastställdes den landsomfattande marginalen för de icke samarbetsvilliga företagen utifrån den högsta konstaterade marginalen för representativa typer för en samarbetsvillig tillverkare som vare sig beviljats marknadsekonomisk status eller individuell behandling.

| (52) | På grundval av detta är de preliminära dumpningsnivåerna följande:






  Företag | Preliminär dumpnings-marginal |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd | 38 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd | 47 % |
| Övriga samarbetsvilliga företag | 35 % |
| Övrig dumpningsmarginal | 51 % |

(52)

På grundval av detta är de preliminära dumpningsnivåerna följande:

Företag

Preliminär dumpnings-marginal

Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd

38 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd

47 %

Övriga samarbetsvilliga företag

35 %

Övrig dumpningsmarginal

51 %

D.   SKADA

1.   Tillverkningen i gemenskapen och gemenskapsindustrin

| (53) | Den likadana produkten tillverkas av tjugotre tillverkare i gemenskapen. Dessa tjugotre gemenskapstillverkares tillverkning anses därför utgöra tillverkningen i gemenskapen i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(53)

Den likadana produkten tillverkas av tjugotre tillverkare i gemenskapen. Dessa tjugotre gemenskapstillverkares tillverkning anses därför utgöra tillverkningen i gemenskapen i enlighet med artikel 4.1 i grundförordningen.

| (54) | Av dessa 23 tillverkare uppgav sammanlagt 15, varav de flesta är medlemmar i den klagande organisationen (ESTA), att de var intresserade av att samarbeta i förfarandet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen, och samarbetade sedan i undersökningen. Dessa 15 tillverkare befanns svara för större delen, i det här fallet över 90 %, av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av likadana produkter. De 15 samarbetsvilliga tillverkarna utgör därför gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen, och kallas hädanefter gemenskapsindustrin. De återstående tillverkarna i gemenskapen kallas hädanefter övriga tillverkare i gemenskapen. Dessa övriga tillverkare i gemenskapen har inte aktivt stött klagomålet, men invänder inte heller mot det. |
| --- | --- |

(54)

Av dessa 23 tillverkare uppgav sammanlagt 15, varav de flesta är medlemmar i den klagande organisationen (ESTA), att de var intresserade av att samarbeta i förfarandet inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande av undersökningen, och samarbetade sedan i undersökningen. Dessa 15 tillverkare befanns svara för större delen, i det här fallet över 90 %, av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen av likadana produkter. De 15 samarbetsvilliga tillverkarna utgör därför gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen, och kallas hädanefter gemenskapsindustrin. De återstående tillverkarna i gemenskapen kallas hädanefter övriga tillverkare i gemenskapen. Dessa övriga tillverkare i gemenskapen har inte aktivt stött klagomålet, men invänder inte heller mot det.

| (55) | Såsom framgår av skäl 12 ovan gjordes ett urval bestående av fem tillverkare, vilka svarar för 62 % av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen. Eftersom dessa tillverkare är grupper av företag bestod urvalet sammantaget av nio enskilda företag. |
| --- | --- |

(55)

Såsom framgår av skäl 12 ovan gjordes ett urval bestående av fem tillverkare, vilka svarar för 62 % av den sammanlagda tillverkningen i gemenskapen. Eftersom dessa tillverkare är grupper av företag bestod urvalet sammantaget av nio enskilda företag.

2.   Förbrukning i gemenskapen

| (56) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolymer i EU, uppgifter om importvolymer på gemenskapsmarknaden från Eurostat och, när det gäller övriga tillverkare i gemenskapen, uppskattningar från klaganden. |
| --- | --- |

(56)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av gemenskapsindustrins försäljningsvolymer i EU, uppgifter om importvolymer på gemenskapsmarknaden från Eurostat och, när det gäller övriga tillverkare i gemenskapen, uppskattningar från klaganden.

| (57) | Gemenskapsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten ökade stadigt med omkring 24 % från 2005 till undersökningsperioden. Den mest betydande ökningen ägde rum under 2006 och 2007, då förbrukningen ökade med 17 procentenheter. | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total förbrukning i gemenskapen (ton) | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 106 | 123 | 124 |

(57)

Gemenskapsmarknaden för den berörda produkten och den likadana produkten ökade stadigt med omkring 24 % från 2005 till undersökningsperioden. Den mest betydande ökningen ägde rum under 2006 och 2007, då förbrukningen ökade med 17 procentenheter.

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Total förbrukning i gemenskapen (ton)

2 565 285

2 706 560

3 150 729

3 172 866

Index (2005 = 100)

100

106

123

124

| (58) | I det här avseendet är det viktigt att notera att gemenskapsmarknaden för den berörda produkten är uppdelad i följande tre huvudsakliga marknadssegment: mekanik och byggnation (omkring 60 %), elproduktion (omkring 10 %), OCTG-rör (omkring 8 %) och ledningsrör (omkring 8 %). Den berörda produkten används således främst inom mekanik och byggnation, och dessa sektorer växte mycket snabbt 2007. |
| --- | --- |

(58)

I det här avseendet är det viktigt att notera att gemenskapsmarknaden för den berörda produkten är uppdelad i följande tre huvudsakliga marknadssegment: mekanik och byggnation (omkring 60 %), elproduktion (omkring 10 %), OCTG-rör (omkring 8 %) och ledningsrör (omkring 8 %). Den berörda produkten används således främst inom mekanik och byggnation, och dessa sektorer växte mycket snabbt 2007.

3.   Import från det berörda landet

a)   Den berörda importens volym

| (59) | Importvolymen till gemenskapen av den berörda produkten från Kina ökade drastiskt under skadeundersökningsperioden. Importen till EU har ökat med mer än 20 gånger sedan 2005.









  Import | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton från Kina | 26 396 | 136 850 | 470 413 | 542 840 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 518 | 1 782 | 2 057 |

(59)

Importvolymen till gemenskapen av den berörda produkten från Kina ökade drastiskt under skadeundersökningsperioden. Importen till EU har ökat med mer än 20 gånger sedan 2005.

Import

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Ton från Kina

26 396

136 850

470 413

542 840

Index (2005 = 100)

100

518

1 782

2 057

| (60) | En uppdelning av importen från Kina på de olika marknadssegmenten visar att den kinesiska importen är särskilt omfattande inom mekanik och byggnation (omkring 65 %) och ledningsrör (omkring 15 %), medan OCTG och elproduktion svarar för mindre än 5 %. |
| --- | --- |

(60)

En uppdelning av importen från Kina på de olika marknadssegmenten visar att den kinesiska importen är särskilt omfattande inom mekanik och byggnation (omkring 65 %) och ledningsrör (omkring 15 %), medan OCTG och elproduktion svarar för mindre än 5 %.

b)   Den berörda importens marknadsandel

| (61) | Marknadsandelen för importen från Kina var 1 % under 2005 och ökade stadigt med nästan 16 procentenheter under hela skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt ökade den med 4 procentenheter under perioden 2005–2006, med ytterligare 10 procentenheter under perioden 2006–2007 och med 2 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden var marknadsandelen för importen från Kina 17,1 %.









  Marknadsandel | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina | 1,0 % | 5,1 % | 14,9 % | 17,1 % |

(61)

Marknadsandelen för importen från Kina var 1 % under 2005 och ökade stadigt med nästan 16 procentenheter under hela skadeundersökningsperioden. Närmare bestämt ökade den med 4 procentenheter under perioden 2005–2006, med ytterligare 10 procentenheter under perioden 2006–2007 och med 2 procentenheter under undersökningsperioden. Under undersökningsperioden var marknadsandelen för importen från Kina 17,1 %.

Marknadsandel

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Kina

1,0 %

5,1 %

14,9 %

17,1 %

| (62) | Importen från Kina är dock inte jämnt fördelad mellan de olika segment som utgör gemenskapsmarknaden. Under undersökningsperioden var marknadsandelen för importen från Kina omkring 38 % i ledningsrörssegmentet, 19 % inom mekanik och byggnation, 9 % inom OCTG och omkring 7 % i elproduktionssegmentet. |
| --- | --- |

(62)

Importen från Kina är dock inte jämnt fördelad mellan de olika segment som utgör gemenskapsmarknaden. Under undersökningsperioden var marknadsandelen för importen från Kina omkring 38 % i ledningsrörssegmentet, 19 % inom mekanik och byggnation, 9 % inom OCTG och omkring 7 % i elproduktionssegmentet.

c)   Priser

i)   Prisutveckling

| (63) | Under perioden 2005–2007 minskade genomsnittspriset för importen av den berörda produkten med ursprung i Kina kraftigt med 9 %, och steg sedan med 2 procentenheter från 2007 till undersökningsperioden. Sammantaget minskade genomsnittspriset för importen av den berörda produkten med ursprung i Kina med 7 % från 2005 till undersökningsperioden.









  Priser per enhet | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kina (EUR/ton) | 766,48 | 699,90 | 699,10 | 715,09 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 91 | 91 | 93 |

(63)

Under perioden 2005–2007 minskade genomsnittspriset för importen av den berörda produkten med ursprung i Kina kraftigt med 9 %, och steg sedan med 2 procentenheter från 2007 till undersökningsperioden. Sammantaget minskade genomsnittspriset för importen av den berörda produkten med ursprung i Kina med 7 % från 2005 till undersökningsperioden.

Priser per enhet

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Kina (EUR/ton)

766,48

699,90

699,10

715,09

Index (2005 = 100)

100

91

91

93

ii)   Prisunderskridande

| (64) | En jämförelse modell för modell gjordes mellan de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser och gemenskapsindustrins försäljningspriser i gemenskapen. I det syftet jämfördes gemenskapsindustrins priser till icke närstående kunder med de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas priser i det berörda landet. Vid behov gjordes justeringar för att ta hänsyn till skillnader i handelsled och kostnader efter importen. |
| --- | --- |

(64)

En jämförelse modell för modell gjordes mellan de kinesiska exporterande tillverkarnas försäljningspriser och gemenskapsindustrins försäljningspriser i gemenskapen. I det syftet jämfördes gemenskapsindustrins priser till icke närstående kunder med de samarbetsvilliga exporterande tillverkarnas priser i det berörda landet. Vid behov gjordes justeringar för att ta hänsyn till skillnader i handelsled och kostnader efter importen.

| (65) | För att beräkna nivån på prisunderskridandet användes information från alla samarbetsvilliga tillverkare i gemenskapen som ingick i stickprovet och som hade lämnat fullständiga och kontrollerbara uppgifter för undersökningsperioden. Jämförelsen visade att den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins försäljningspriser, var 24 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(65)

För att beräkna nivån på prisunderskridandet användes information från alla samarbetsvilliga tillverkare i gemenskapen som ingick i stickprovet och som hade lämnat fullständiga och kontrollerbara uppgifter för undersökningsperioden. Jämförelsen visade att den vägda genomsnittliga prisunderskridandemarginalen, uttryckt i procent av gemenskapsindustrins försäljningspriser, var 24 % under undersökningsperioden.

4.   Gemenskapsindustrins situation

| (66) | I överensstämmelse med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins situation. De uppgifter som redovisas nedan avser hela gemenskapsindustrin i fråga om försäljning och marknadsandelar och de utvalda företagen i fråga om alla övriga indikatorer. Uppgifterna från tre företag som ingick i undersökningen togs inte med av följande skäl: i) ett företag hade ingått i en stor stålkoncern fram till en avknoppning i maj 2007, vilket innebär att uppgifterna från före och efter avknoppningen inte var jämförbara, ii) ett annat företag hade inte lämnat tillräckligt detaljerade uppgifter, och iii) ett företag kunde inte tillhandahålla faktiska siffror för 2008 och en prognos för 2009. För att informationen för analys av skadeindikatorerna och risken för skada skulle bli entydig måste det tredje företaget också undantas från analysen av skadeindikatorerna. Med tanke på att dessa tre företag hade en relativt liten tyngd i urvalet påverkar dock inte detta på något sätt den allmänna bild som indikatorerna ger. |
| --- | --- |

(66)

I överensstämmelse med artikel 3.5 i grundförordningen undersökte kommissionen alla relevanta ekonomiska faktorer och förhållanden som har betydelse för gemenskapsindustrins situation. De uppgifter som redovisas nedan avser hela gemenskapsindustrin i fråga om försäljning och marknadsandelar och de utvalda företagen i fråga om alla övriga indikatorer. Uppgifterna från tre företag som ingick i undersökningen togs inte med av följande skäl: i) ett företag hade ingått i en stor stålkoncern fram till en avknoppning i maj 2007, vilket innebär att uppgifterna från före och efter avknoppningen inte var jämförbara, ii) ett annat företag hade inte lämnat tillräckligt detaljerade uppgifter, och iii) ett företag kunde inte tillhandahålla faktiska siffror för 2008 och en prognos för 2009. För att informationen för analys av skadeindikatorerna och risken för skada skulle bli entydig måste det tredje företaget också undantas från analysen av skadeindikatorerna. Med tanke på att dessa tre företag hade en relativt liten tyngd i urvalet påverkar dock inte detta på något sätt den allmänna bild som indikatorerna ger.

a)   Produktion

| (67) | Från omkring 2 000 000 ton 2005 ökade de i undersökningen ingående tillverkarnas produktion till en högstanivå på över 2 200 000 ton 2007 till följd av ökad efterfrågan (se skäl 57 ovan), och minskade sedan under undersökningsperioden. Sammantaget ökade produktionen under skadeundersökningsperioden med 7 % till omkring 2 150 000 ton under undersökningsperioden.









  Urval | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktion (ton) | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 109 | 109 | 107 |

(67)

Från omkring 2 000 000 ton 2005 ökade de i undersökningen ingående tillverkarnas produktion till en högstanivå på över 2 200 000 ton 2007 till följd av ökad efterfrågan (se skäl 57 ovan), och minskade sedan under undersökningsperioden. Sammantaget ökade produktionen under skadeundersökningsperioden med 7 % till omkring 2 150 000 ton under undersökningsperioden.

Urval

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Produktion (ton)

2 022 596

2 197 964

2 213 956

2 158 096

Index (2005 = 100)

100

109

109

107

b)   Kapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (68) | Produktionskapaciteten fastställdes på grundval av den nominella kapaciteten hos de produktionsenheter som ägdes av de utvalda tillverkarna, med hänsyn tagen till avbrott i produktionen liksom till att delar av kapaciteten i vissa fall hade utnyttjats till andra produkter som tillverkas i samma produktionslinjer. |
| --- | --- |

(68)

Produktionskapaciteten fastställdes på grundval av den nominella kapaciteten hos de produktionsenheter som ägdes av de utvalda tillverkarna, med hänsyn tagen till avbrott i produktionen liksom till att delar av kapaciteten i vissa fall hade utnyttjats till andra produkter som tillverkas i samma produktionslinjer.

| (69) | Produktionskapaciteten för de tillverkare som ingick i undersökningen var stabil, omkring 2 400 000, under hela skadeundersökningsperioden.









  Urval | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet (ton) | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 101 | 100 | 98 |
| Kapacitetsutnyttjande | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 108 | 110 | 109 |

(69)

Produktionskapaciteten för de tillverkare som ingick i undersökningen var stabil, omkring 2 400 000, under hela skadeundersökningsperioden.

Urval

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Produktionskapacitet (ton)

2 451 187

2 469 365

2 446 462

2 398 283

Index (2005 = 100)

100

101

100

98

Kapacitetsutnyttjande

83 %

89 %

90 %

90 %

Index (2005 = 100)

100

108

110

109

| (70) | Kapacitetsutnyttjandet var 83 % under 2005 och ökade till omkring 90 % under återstoden av skadeundersökningsperioden. Detta återspeglar förändringarna i produktionsvolymer, såsom anges i skäl 67 ovan. Sammantaget ökade kapacitetsutnyttjandet med endast 7 procentenheter, vilket är en liten ökning i förhållande till den betydande förbrukningsökning som beskrivs i skäl 57 ovan. |
| --- | --- |

(70)

Kapacitetsutnyttjandet var 83 % under 2005 och ökade till omkring 90 % under återstoden av skadeundersökningsperioden. Detta återspeglar förändringarna i produktionsvolymer, såsom anges i skäl 67 ovan. Sammantaget ökade kapacitetsutnyttjandet med endast 7 procentenheter, vilket är en liten ökning i förhållande till den betydande förbrukningsökning som beskrivs i skäl 57 ovan.

| (71) | Det är dock viktigt att notera att de utvalda tillverkarna arbetade med hög produktionskapacitet till följd av den höga förbrukningen. Möjligheten att nå ett högt kapacitetsutnyttjande betraktas som en viktig faktor när det gäller att uppnå en tillfredsställande lönsamhet för den likadana produkten. Situationen under skadeundersökningsperioden skiljer sig till exempel klart från situationen under perioden 2002–2004, då trycket från dumpad import från bland annat Kroatien, Ryssland och Ukraina gjorde att gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande endast var omkring 66–75 % och gemenskapsindustrin hade förluster på 5–10 %. |
| --- | --- |

(71)

Det är dock viktigt att notera att de utvalda tillverkarna arbetade med hög produktionskapacitet till följd av den höga förbrukningen. Möjligheten att nå ett högt kapacitetsutnyttjande betraktas som en viktig faktor när det gäller att uppnå en tillfredsställande lönsamhet för den likadana produkten. Situationen under skadeundersökningsperioden skiljer sig till exempel klart från situationen under perioden 2002–2004, då trycket från dumpad import från bland annat Kroatien, Ryssland och Ukraina gjorde att gemenskapsindustrins kapacitetsutnyttjande endast var omkring 66–75 % och gemenskapsindustrin hade förluster på 5–10 %.

c)   Lager

| (72) | De utgående lagren hos de tillverkare som ingick i undersökningen ökade med 16 % under 2006 och minskade sedan något med 3 procentenheter 2007 och med ytterligare en procentenhet under undersökningsperioden. Man bör notera att den övervägande delen av tillverkningen görs på order. Därför betraktas denna indikator som mindre relevant i skadeanalysen.









  Urval | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgående lager (ton) | 142 303 | 165 070 | 160 668 | 159 924 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 116 | 113 | 112 |

(72)

De utgående lagren hos de tillverkare som ingick i undersökningen ökade med 16 % under 2006 och minskade sedan något med 3 procentenheter 2007 och med ytterligare en procentenhet under undersökningsperioden. Man bör notera att den övervägande delen av tillverkningen görs på order. Därför betraktas denna indikator som mindre relevant i skadeanalysen.

Urval

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Utgående lager (ton)

142 303

165 070

160 668

159 924

Index (2005 = 100)

100

116

113

112

d)   Försäljningsvolym

| (73) | Gemenskapsindustrins försäljning av den egna tillverkningen till icke närstående kunder på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden var omkring 2 000 000 ton, en ökning med 14 % jämfört med 2005. Denna ökning kan hänföras till den betydande ökning av förbrukningen som beskrivs i skäl 56 ovan, även om den positiva effekten av denna endast delvis återspeglades i gemenskapsindustrins ökade försäljning.









  Gemenskapsindustrin | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljning i EG (ton) | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 108 | 117 | 114 |

(73)

Gemenskapsindustrins försäljning av den egna tillverkningen till icke närstående kunder på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden var omkring 2 000 000 ton, en ökning med 14 % jämfört med 2005. Denna ökning kan hänföras till den betydande ökning av förbrukningen som beskrivs i skäl 56 ovan, även om den positiva effekten av denna endast delvis återspeglades i gemenskapsindustrins ökade försäljning.

Gemenskapsindustrin

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Försäljning i EG (ton)

1 766 197

1 907 126

2 061 033

2 017 525

Index (2005 = 100)

100

108

117

114

| (74) | Det ska noteras att importen från Kina och gemenskapsindustrins försäljning främst konkurrerar i tre marknadssegment: mekanik, byggnation och ledningsrör. 65 % av gemenskapsindustrins försäljning och omkring 80 % av importen från Kina avser dessa tre marknadssegment. |
| --- | --- |

(74)

Det ska noteras att importen från Kina och gemenskapsindustrins försäljning främst konkurrerar i tre marknadssegment: mekanik, byggnation och ledningsrör. 65 % av gemenskapsindustrins försäljning och omkring 80 % av importen från Kina avser dessa tre marknadssegment.

e)   Marknadsandel

| (75) | Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med 5 procentenheter, från 69 % 2005 till 64 % under undersökningsperioden. Denna minskade marknadsandel återspeglar att gemenskapsindustrin endast kunde dra nytta av den betydande ökningen av förbrukningen till en del, eftersom importen från Kina ökade kraftigt. Som nämnts ökade den kinesiska importens marknadsandel från 1 % till 17,1 % under samma period (se skäl 61 ovan). | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gemenskapsindustrins marknadsandel | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 102 | 95 | 92 |

(75)

Under skadeundersökningsperioden minskade gemenskapsindustrins marknadsandel med 5 procentenheter, från 69 % 2005 till 64 % under undersökningsperioden. Denna minskade marknadsandel återspeglar att gemenskapsindustrin endast kunde dra nytta av den betydande ökningen av förbrukningen till en del, eftersom importen från Kina ökade kraftigt. Som nämnts ökade den kinesiska importens marknadsandel från 1 % till 17,1 % under samma period (se skäl 61 ovan).

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Gemenskapsindustrins marknadsandel

68,8 %

70,5 %

65,4 %

63,6 %

Index (2005 = 100)

100

102

95

92

f)   Tillväxt

| (76) | Från 2005 till undersökningsperioden ökade förbrukningen i gemenskapen med 24 %, men gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden ökade bara med 14 %, och gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med 5 procentenheter. Å andra sidan ökade importen från Kina med mer än 20 gånger, och dess marknadsandel ökade med 16 procentenheter under samma period. Således hade gemenskapsindustrin en viss tillväxt, men kunde definitivt inte dra full nytta av den betydligt större efterfrågan på marknaden, vilket den kinesiska importen gjorde i mer än proportionerlig utsträckning. |
| --- | --- |

(76)

Från 2005 till undersökningsperioden ökade förbrukningen i gemenskapen med 24 %, men gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden ökade bara med 14 %, och gemenskapsindustrins marknadsandel minskade med 5 procentenheter. Å andra sidan ökade importen från Kina med mer än 20 gånger, och dess marknadsandel ökade med 16 procentenheter under samma period. Således hade gemenskapsindustrin en viss tillväxt, men kunde definitivt inte dra full nytta av den betydligt större efterfrågan på marknaden, vilket den kinesiska importen gjorde i mer än proportionerlig utsträckning.

g)   Sysselsättning

| (77) | Sysselsättningen hos de tillverkare som ingick i undersökningen ökade stadigt med 6 % under perioden 2005–2007. Den minskade med 6 procentenheter från 2007 till undersökningsperioden. Totalt sett låg sysselsättningen hos de tillverkare som ingick i stickprovet på en stabil nivå, omkring 9 100 anställda, från 2005 till undersökningsperioden. Detta tyder på att de tillverkare som ingick i stickprovet ökade sin effektivitet, eftersom produktionsvolymerna ökade med 7 % under samma period (se skäl 67 ovan).









  Urval | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Antal anställda | 9 119 | 9 444 | 9 644 | 9 151 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 104 | 106 | 100 |

(77)

Sysselsättningen hos de tillverkare som ingick i undersökningen ökade stadigt med 6 % under perioden 2005–2007. Den minskade med 6 procentenheter från 2007 till undersökningsperioden. Totalt sett låg sysselsättningen hos de tillverkare som ingick i stickprovet på en stabil nivå, omkring 9 100 anställda, från 2005 till undersökningsperioden. Detta tyder på att de tillverkare som ingick i stickprovet ökade sin effektivitet, eftersom produktionsvolymerna ökade med 7 % under samma period (se skäl 67 ovan).

Urval

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Antal anställda

9 119

9 444

9 644

9 151

Index (2005 = 100)

100

104

106

100

h)   Produktivitet

| (78) | Produktiviteten hos de tillverkare som ingick i stickprovet, mätt som produktion i ton per anställd och år, ökade stadigt under skadeundersökningsperioden, och under undersökningsperioden var produktiviteten 7 % högre än 2005. Detta visar att antalet anställda var stabilt under skadeundersökningsperioden samtidigt som produktionen ökade med 7 %.









  Urval | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktivitet (t per anställd) | 369 | 387 | 386 | 395 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 105 | 105 | 107 |

(78)

Produktiviteten hos de tillverkare som ingick i stickprovet, mätt som produktion i ton per anställd och år, ökade stadigt under skadeundersökningsperioden, och under undersökningsperioden var produktiviteten 7 % högre än 2005. Detta visar att antalet anställda var stabilt under skadeundersökningsperioden samtidigt som produktionen ökade med 7 %.

Urval

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Produktivitet (t per anställd)

369

387

386

395

Index (2005 = 100)

100

105

105

107

i)   Löner

| (79) | Genomsnittslönen per anställd ökade med 7 % under perioden 2005–2006, med ytterligare 8 procentenheter under perioden 2006–2007 och var sedan nästan oförändrad från 2007 till undersökningsperioden. Totalt sett ökade genomsnittslönen per anställd med 16 % under skadeundersökningsperioden. Den högre genomsnittliga lönekostnaden beror delvis på att nedskärningarna av antalet anställda hos de tillverkare i gemenskapen som hade relativt låga genomsnittslöner uppvägdes av att de tillverkare i gemenskapen som hade relativt höga genomsnittslöner ökade sin personal. Eftersom den genomsnittliga löneökningen delvis uppvägdes av en betydande produktivitetsökning, var den totala inverkan i form av kostnader för arbetskraft inte särskilt stor.









  Urval | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Årlig arbetskostnad per person (EUR) | 46 527 | 49 968 | 53 704 | 54 030 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 107 | 115 | 116 |

(79)

Genomsnittslönen per anställd ökade med 7 % under perioden 2005–2006, med ytterligare 8 procentenheter under perioden 2006–2007 och var sedan nästan oförändrad från 2007 till undersökningsperioden. Totalt sett ökade genomsnittslönen per anställd med 16 % under skadeundersökningsperioden. Den högre genomsnittliga lönekostnaden beror delvis på att nedskärningarna av antalet anställda hos de tillverkare i gemenskapen som hade relativt låga genomsnittslöner uppvägdes av att de tillverkare i gemenskapen som hade relativt höga genomsnittslöner ökade sin personal. Eftersom den genomsnittliga löneökningen delvis uppvägdes av en betydande produktivitetsökning, var den totala inverkan i form av kostnader för arbetskraft inte särskilt stor.

Urval

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Årlig arbetskostnad per person (EUR)

46 527

49 968

53 704

54 030

Index (2005 = 100)

100

107

115

116

j)   Faktorer som påverkar försäljningspriserna

| (80) | Försäljningspriserna hos de tillverkare som ingick i stickprovet ökade betydligt under perioden 2005–2007, med 21 %, och var sedan stabila under undersökningsperioden. Att försäljningspriserna ökade samtidigt som försäljningsvolymerna ökade beror på att kostnaderna också ökade under samma period. Tillverkarna i gemenskapen lyckades låta denna kostnadsökning få genomslag i försäljningspriserna och föra över den på sina kunder. Därför var det inte förrän under undersökningsperioden som det ökande trycket från de kinesiska produkterna började få de första tydliga effekterna på försäljningspriserna, och gemenskapsindustrins priser förblev oförändrade trots att kostnaderna ökade med 4 procentenheter.









  Urval | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris per enhet på gemenskapsmarknaden (EUR/ton) | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 106 | 121 | 121 |

(80)

Försäljningspriserna hos de tillverkare som ingick i stickprovet ökade betydligt under perioden 2005–2007, med 21 %, och var sedan stabila under undersökningsperioden. Att försäljningspriserna ökade samtidigt som försäljningsvolymerna ökade beror på att kostnaderna också ökade under samma period. Tillverkarna i gemenskapen lyckades låta denna kostnadsökning få genomslag i försäljningspriserna och föra över den på sina kunder. Därför var det inte förrän under undersökningsperioden som det ökande trycket från de kinesiska produkterna började få de första tydliga effekterna på försäljningspriserna, och gemenskapsindustrins priser förblev oförändrade trots att kostnaderna ökade med 4 procentenheter.

Urval

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Pris per enhet på gemenskapsmarknaden (EUR/ton)

983

1 047

1 188

1 192

Index (2005 = 100)

100

106

121

121

| (81) | Som framgår av tabellen ovan berodde kostnadsökningen främst på höjda råvarupriser. Gemenskapsindustrin visade sig vara mycket bra på att begränsa ökningarna av arbetskostnader och andra allmänna kostnader. De höjda råvarupriserna kunde dock endast uppvägas av en motsvarande ökning av försäljningspriserna, och detta blev svårare och svårare under skadeundersökningsperioden.









  Urval | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Totala kostnader per ton | 863 | 863 | 974 | 1 007 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 100 | 113 | 117 |
| Råvarukostnader | 498 | 532 | 603 | 622 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 107 | 121 | 125 |

(81)

Som framgår av tabellen ovan berodde kostnadsökningen främst på höjda råvarupriser. Gemenskapsindustrin visade sig vara mycket bra på att begränsa ökningarna av arbetskostnader och andra allmänna kostnader. De höjda råvarupriserna kunde dock endast uppvägas av en motsvarande ökning av försäljningspriserna, och detta blev svårare och svårare under skadeundersökningsperioden.

Urval

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Totala kostnader per ton

863

863

974

1 007

Index (2005 = 100)

100

100

113

117

Råvarukostnader

498

532

603

622

Index (2005 = 100)

100

107

121

125

k)   Lönsamhet och räntabilitet

| (82) | Under skadeundersökningsperioden ökade lönsamheten på försäljning av den likadana produkten, uttryckt i procent av nettoförsäljningen, hos de tillverkare som ingick i stickprovet från 12,1 % 2005 till 17,7 % 2007. Den minskade sedan till 15,4 % under undersökningsperioden. Därmed ökade lönsamheten med 3 procentenheter mellan 2005 och undersökningsperioden.









  Urval | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamheten på gemenskapsindustrins försäljning till icke närstående kunder (% av nettoförsäljningen) | 12,1 % | 17,3 % | 17,9 % | 15,4 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 143 | 147 | 127 |
| Räntabilitet (vinst i % av det bokförda nettovärdet av investeringar) | 47,1 % | 85,1 % | 79,2 % | 51,7 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 181 | 168 | 110 |

(82)

Under skadeundersökningsperioden ökade lönsamheten på försäljning av den likadana produkten, uttryckt i procent av nettoförsäljningen, hos de tillverkare som ingick i stickprovet från 12,1 % 2005 till 17,7 % 2007. Den minskade sedan till 15,4 % under undersökningsperioden. Därmed ökade lönsamheten med 3 procentenheter mellan 2005 och undersökningsperioden.

Urval

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Lönsamheten på gemenskapsindustrins försäljning till icke närstående kunder (% av nettoförsäljningen)

12,1 %

17,3 %

17,9 %

15,4 %

Index (2005 = 100)

100

143

147

127

Räntabilitet (vinst i % av det bokförda nettovärdet av investeringar)

47,1 %

85,1 %

79,2 %

51,7 %

Index (2005 = 100)

100

181

168

110

| (83) | Räntabiliteten, uttryckt som vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, följde i stort lönsamhetstrenden. Den ökade från 47 % 2005 till 85 % 2006. Under 2007 minskade den till 79 % och minskade sedan ytterligare till 52 % under undersökningsperioden. Totalt sett ökade räntabiliteten med 4,6 % under skadeundersökningsperioden. |
| --- | --- |

(83)

Räntabiliteten, uttryckt som vinsten i procent av investeringarnas bokförda nettovärde, följde i stort lönsamhetstrenden. Den ökade från 47 % 2005 till 85 % 2006. Under 2007 minskade den till 79 % och minskade sedan ytterligare till 52 % under undersökningsperioden. Totalt sett ökade räntabiliteten med 4,6 % under skadeundersökningsperioden.

l)   Kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

| (84) | Nettot av in- och utbetalningar från den löpande verksamheten var nästan 367 miljoner EUR 2005. Det ökade till omkring 684 miljoner EUR 2006, till 1 miljard EUR 2007 och minskade sedan till omkring 630 miljoner EUR under undersökningsperioden. Det fanns inga indikationer på att gemenskapsindustrin hade svårigheter att anskaffa kapital.









  Urval | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassaflöde (EUR) | 367 215 052 | 684 541 347 | 1 034 223 612 | 634 658 147 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 186 | 282 | 173 |

(84)

Nettot av in- och utbetalningar från den löpande verksamheten var nästan 367 miljoner EUR 2005. Det ökade till omkring 684 miljoner EUR 2006, till 1 miljard EUR 2007 och minskade sedan till omkring 630 miljoner EUR under undersökningsperioden. Det fanns inga indikationer på att gemenskapsindustrin hade svårigheter att anskaffa kapital.

Urval

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Kassaflöde (EUR)

367 215 052

684 541 347

1 034 223 612

634 658 147

Index (2005 = 100)

100

186

282

173

m)   Investeringar

| (85) | De årliga investeringarna i tillverkning av den likadana produkten i de företag som ingick i stickprovet ökade med 83 % under perioden 2005–2006, med ytterligare 94 procentenheter under perioden 2006–2007 och sedan bara marginellt under undersökningsperioden. Totalt sett ökade investeringarna med omkring 185 % från 2005 till undersökningsperioden. Dessa investeringar i gemenskapsindustrin hade till huvudsyfte att förbättra produktkvaliteten, öka anläggningarnas effektivitet, utveckla nya produkter och processer samt förbättra säkerheten och miljöskyddet. De ledde inte till någon ökad produktionskapacitet.









  Urval | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvesteringar (EUR) | 99 895 036 | 182 508 624 | 276 813 902 | 284 860 412 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 183 | 277 | 285 |

(85)

De årliga investeringarna i tillverkning av den likadana produkten i de företag som ingick i stickprovet ökade med 83 % under perioden 2005–2006, med ytterligare 94 procentenheter under perioden 2006–2007 och sedan bara marginellt under undersökningsperioden. Totalt sett ökade investeringarna med omkring 185 % från 2005 till undersökningsperioden. Dessa investeringar i gemenskapsindustrin hade till huvudsyfte att förbättra produktkvaliteten, öka anläggningarnas effektivitet, utveckla nya produkter och processer samt förbättra säkerheten och miljöskyddet. De ledde inte till någon ökad produktionskapacitet.

Urval

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Nettoinvesteringar (EUR)

99 895 036

182 508 624

276 813 902

284 860 412

Index (2005 = 100)

100

183

277

285

| (86) | Gemenskapsindustrin anses ha spenderat mycket betydande belopp på investeringar under skadeundersökningsperioden. Detta ska ses mot bakgrund av den mycket låga investeringsnivån under tidigare år då lönsamheten i gemenskapsindustrin var oerhört låg eller till och med negativ. Eftersom gemenskapsindustrin under långa perioder bland annat drabbades av dumpad import från Kroatien, Ryssland och Ukraina och var tvungen att minska investeringarna betydligt (4), kunde den erforderliga investeringsnivån inte upprätthållas. Den högre vinstnivån under skadeundersökningsperioden var därför nödvändig för att gemenskapsindustrin skulle kunna göra de investeringar som hade skjutits upp så länge. På grund av en växande oro över möjligheterna att dra nytta av den ökande efterfrågan när importen från Kina ökade kraftigt, gjordes inga investeringar i syfte att öka produktionskapaciteten. |
| --- | --- |

(86)

Gemenskapsindustrin anses ha spenderat mycket betydande belopp på investeringar under skadeundersökningsperioden. Detta ska ses mot bakgrund av den mycket låga investeringsnivån under tidigare år då lönsamheten i gemenskapsindustrin var oerhört låg eller till och med negativ. Eftersom gemenskapsindustrin under långa perioder bland annat drabbades av dumpad import från Kroatien, Ryssland och Ukraina och var tvungen att minska investeringarna betydligt (4), kunde den erforderliga investeringsnivån inte upprätthållas. Den högre vinstnivån under skadeundersökningsperioden var därför nödvändig för att gemenskapsindustrin skulle kunna göra de investeringar som hade skjutits upp så länge. På grund av en växande oro över möjligheterna att dra nytta av den ökande efterfrågan när importen från Kina ökade kraftigt, gjordes inga investeringar i syfte att öka produktionskapaciteten.

n)   Dumpningsmarginalens storlek och återhämtning från tidigare dumpning

| (87) | Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna på importen från det berörda landet kan verkningarna för gemenskapsindustrin av den faktiska nivån på dumpningsmarginalerna anses vara betydande i en situation med minskande efterfrågan. Det är viktigt att minnas att antidumpningsåtgärder infördes 2006 för att motverka skadevållande dumpning genom import från ett antal andra länder. De goda ekonomiska resultat som gemenskapsindustrin uppnådde under skadeundersökningsperioden gjorde förvisso det möjligt för gemenskapsindustrin att i viss utsträckning återhämta sig från den tidigare dumpningen. Man kan emellertid också konstatera att gemenskapsindustrin inte till fullo kunde utnyttja den exceptionella tillväxt av marknaden som ägde rum under analysperioden (se skäl 75 ovan), eftersom de marknadsandelar som importen som omfattades av åtgärder tidigare stod för nu har ersatts av kinesisk lågprisimport, vilken också till en del har minskat gemenskapsindustrins marknadsandelar. Det är ingen tvekan om att detta begränsade gemenskapsindustrins fulla återhämtning och dess benägenhet att investera och bygga ut produktionskapaciteten för att ta till vara expansionen på marknaden (se skäl 86 ovan). Man kan därför dra slutsatsen att gemenskapsindustrins återhämtning från tidigare dumpning inte har kunnat fullföljas och att gemenskapsindustrin fortsätter att vara sårbar för de skadliga verkningarna av de stora mängderna dumpad import på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(87)

Med tanke på volymen, marknadsandelen och priserna på importen från det berörda landet kan verkningarna för gemenskapsindustrin av den faktiska nivån på dumpningsmarginalerna anses vara betydande i en situation med minskande efterfrågan. Det är viktigt att minnas att antidumpningsåtgärder infördes 2006 för att motverka skadevållande dumpning genom import från ett antal andra länder. De goda ekonomiska resultat som gemenskapsindustrin uppnådde under skadeundersökningsperioden gjorde förvisso det möjligt för gemenskapsindustrin att i viss utsträckning återhämta sig från den tidigare dumpningen. Man kan emellertid också konstatera att gemenskapsindustrin inte till fullo kunde utnyttja den exceptionella tillväxt av marknaden som ägde rum under analysperioden (se skäl 75 ovan), eftersom de marknadsandelar som importen som omfattades av åtgärder tidigare stod för nu har ersatts av kinesisk lågprisimport, vilken också till en del har minskat gemenskapsindustrins marknadsandelar. Det är ingen tvekan om att detta begränsade gemenskapsindustrins fulla återhämtning och dess benägenhet att investera och bygga ut produktionskapaciteten för att ta till vara expansionen på marknaden (se skäl 86 ovan). Man kan därför dra slutsatsen att gemenskapsindustrins återhämtning från tidigare dumpning inte har kunnat fullföljas och att gemenskapsindustrin fortsätter att vara sårbar för de skadliga verkningarna av de stora mängderna dumpad import på gemenskapsmarknaden.

5.   Slutsats beträffande skada

| (88) | De uppgifter som kontrollerats visar vissa tecken på skada. På en marknad som ökade betydligt (+ 24 %) kunde gemenskapsindustrin bara delvis öka sin försäljning på gemenskapsmarknaden (+ 14 %), vilket ledde till att dess marknadsandel minskade (från 69 % till 64 %). I det här sammanhanget lyckades dock gemenskapsindustrin hålla kapacitetsutnyttjandet och priserna på en tillräckligt hög nivå, varför dess lönsamhet fortsatt var god (omkring 15 % under undersökningsperioden). Den eventuella skada som gemenskapsindustrin vållades var således begränsad och ledde inte till några betydande ekonomiska problem. |
| --- | --- |

(88)

De uppgifter som kontrollerats visar vissa tecken på skada. På en marknad som ökade betydligt (+ 24 %) kunde gemenskapsindustrin bara delvis öka sin försäljning på gemenskapsmarknaden (+ 14 %), vilket ledde till att dess marknadsandel minskade (från 69 % till 64 %). I det här sammanhanget lyckades dock gemenskapsindustrin hålla kapacitetsutnyttjandet och priserna på en tillräckligt hög nivå, varför dess lönsamhet fortsatt var god (omkring 15 % under undersökningsperioden). Den eventuella skada som gemenskapsindustrin vållades var således begränsad och ledde inte till några betydande ekonomiska problem.

| (89) | Mot bakgrund av det som anges ovan drar kommissionen slutsatsen att gemenskapsindustrin inte har lidit någon väsentlig skada under undersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Det bör emellertid också understrykas att gemenskapsindustrin hade gått igenom en period när den utsatts för skadevållande dumpning, vilket ledde till att antidumpningsåtgärder antogs år 2006. Om gemenskapsindustrin delvis lyckades återhämta sig från en situation där den lidit skada, berodde detta på den mycket kraftiga tillväxten av marknaden som ägde rum mellan 2005 och undersökningsperioden. Även om antagandet av antidumpningsåtgärder i juni 2006 har undanröjt de skadevållande verkningarna av dumpningen från ett antal länder, fanns det på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden en stor mängd dumpade produkter som såldes till mycket låga priser, dvs. den kinesiska importen. Om förhållandena på marknaden skulle ändras och den marknadsexpansion som noterades under skadeundersökningsperioden skulle upphöra och den tidigare tillväxttrenden bytas i motsatsen, skulle gemenskapsindustrin fullt ut drabbas av den dumpade importens skadliga verkningar. Därför dras slutsatsen att även om gemenskapsindustrin inte led någon väsentlig skada under undersökningsperioden, var industrin i ett sårbart skick i slutet av denna period. |
| --- | --- |

(89)

Mot bakgrund av det som anges ovan drar kommissionen slutsatsen att gemenskapsindustrin inte har lidit någon väsentlig skada under undersökningsperioden i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. Det bör emellertid också understrykas att gemenskapsindustrin hade gått igenom en period när den utsatts för skadevållande dumpning, vilket ledde till att antidumpningsåtgärder antogs år 2006. Om gemenskapsindustrin delvis lyckades återhämta sig från en situation där den lidit skada, berodde detta på den mycket kraftiga tillväxten av marknaden som ägde rum mellan 2005 och undersökningsperioden. Även om antagandet av antidumpningsåtgärder i juni 2006 har undanröjt de skadevållande verkningarna av dumpningen från ett antal länder, fanns det på gemenskapsmarknaden under undersökningsperioden en stor mängd dumpade produkter som såldes till mycket låga priser, dvs. den kinesiska importen. Om förhållandena på marknaden skulle ändras och den marknadsexpansion som noterades under skadeundersökningsperioden skulle upphöra och den tidigare tillväxttrenden bytas i motsatsen, skulle gemenskapsindustrin fullt ut drabbas av den dumpade importens skadliga verkningar. Därför dras slutsatsen att även om gemenskapsindustrin inte led någon väsentlig skada under undersökningsperioden, var industrin i ett sårbart skick i slutet av denna period.

E   RISK FÖR SKADA

1.   Sannolik utveckling för förbrukningen i gemenskapen, importen från det berörda landet och gemenskapsindustrins situation efter undersökningsperioden

| (90) | För att kunna bedöma om gemenskapsindustrin har utsatts för skaderisker måste en del av de faktorer som hade fastställts för skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden analyseras ytterligare. Denna analys gjordes på grundval av de uppgifter som samlades in med avseende på de viktigaste skadeindikatorerna för åren 2008 och 2009. I det syftet hade de företag som ingick i undersökningen ombetts lämna information i sina frågeformulär, den statistiska informationen uppdaterades och alla andra uppgifter som lämnats in av parterna analyserades. På grundval av detta fastslogs följande: |
| --- | --- |

(90)

För att kunna bedöma om gemenskapsindustrin har utsatts för skaderisker måste en del av de faktorer som hade fastställts för skadeundersökningsperioden och undersökningsperioden analyseras ytterligare. Denna analys gjordes på grundval av de uppgifter som samlades in med avseende på de viktigaste skadeindikatorerna för åren 2008 och 2009. I det syftet hade de företag som ingick i undersökningen ombetts lämna information i sina frågeformulär, den statistiska informationen uppdaterades och alla andra uppgifter som lämnats in av parterna analyserades. På grundval av detta fastslogs följande:

1.1   Förbrukning i gemenskapen

| (91) | Gemenskapens förbrukning, som ökade fram till undersökningsperioden, uppskattas ha minskat avsevärt, med mer än 30 % mellan slutet av undersökningsperioden och år 2009. Denna uppskattning grundas på tillgänglig offentlig information och stöds också av uppgifter som klaganden lämnat och av prognoser som lagts fram av de utvalda gemenskapstillverkarna. |
| --- | --- |

(91)

Gemenskapens förbrukning, som ökade fram till undersökningsperioden, uppskattas ha minskat avsevärt, med mer än 30 % mellan slutet av undersökningsperioden och år 2009. Denna uppskattning grundas på tillgänglig offentlig information och stöds också av uppgifter som klaganden lämnat och av prognoser som lagts fram av de utvalda gemenskapstillverkarna.

| (92) | Klaganden har dessutom lämnat information uppdelad på marknadssegment som tyder på en omfattande minskning i alla sektorer utom OCTG-segmentet, som anses påverkas mindre av den i övrigt allmänt kraftiga efterfrågeminskningen. |
| --- | --- |

(92)

Klaganden har dessutom lämnat information uppdelad på marknadssegment som tyder på en omfattande minskning i alla sektorer utom OCTG-segmentet, som anses påverkas mindre av den i övrigt allmänt kraftiga efterfrågeminskningen.

1.2   Importen från Kina och därmed förknippad marknadsandel

| (93) | Den dumpade importen från Kina fortsatte att öka kraftigt fram till i slutet av undersökningsperioden. Den uppåtgående trenden på årsbasis kan bekräftas åtminstone fram till i slutet av 2008. Mot bakgrund av den minskande förbrukningen sedan de sista månaderna 2008, räknar man med att deras marknadsandel ökar också under 2009. |
| --- | --- |

(93)

Den dumpade importen från Kina fortsatte att öka kraftigt fram till i slutet av undersökningsperioden. Den uppåtgående trenden på årsbasis kan bekräftas åtminstone fram till i slutet av 2008. Mot bakgrund av den minskande förbrukningen sedan de sista månaderna 2008, räknar man med att deras marknadsandel ökar också under 2009.

| (94) | Importen från Kina förväntas huvudsakligen koncentreras till segmenten mekanik och byggnation samt ledningsrör, såsom framgår av skäl 60 ovan. |
| --- | --- |

(94)

Importen från Kina förväntas huvudsakligen koncentreras till segmenten mekanik och byggnation samt ledningsrör, såsom framgår av skäl 60 ovan.

| (95) | Även om den sammanlagda importvolymen minskar till följd av den minskade marknadsefterfrågan – en minskning som dock inte förväntas bli betydande – kommer importen från Kina proportionellt sett att öka sin marknadsandel i dessa segment där den av tradition har varit stark. Troligen kommer lågprisimporten att bli ännu mer attraktiv på en marknad som i allt större utsträckning strävar efter att reducera kostnaderna. |
| --- | --- |

(95)

Även om den sammanlagda importvolymen minskar till följd av den minskade marknadsefterfrågan – en minskning som dock inte förväntas bli betydande – kommer importen från Kina proportionellt sett att öka sin marknadsandel i dessa segment där den av tradition har varit stark. Troligen kommer lågprisimporten att bli ännu mer attraktiv på en marknad som i allt större utsträckning strävar efter att reducera kostnaderna.

| (96) | Till följd av detta förutspås det att den kinesiska importens marknadsandel kommer att öka. Beroende på hur förbrukningen utvecklar sig, kan den kinesiska importens marknadsandel mycket väl komma att öka med några procentenheter mellan 2008 och 2009, mot bakgrund av det aggressiva sätt som man utvidgat sin marknad på under senare år (se skäl 61 ovan samt skälen 114 och 115 nedan). |
| --- | --- |

(96)

Till följd av detta förutspås det att den kinesiska importens marknadsandel kommer att öka. Beroende på hur förbrukningen utvecklar sig, kan den kinesiska importens marknadsandel mycket väl komma att öka med några procentenheter mellan 2008 och 2009, mot bakgrund av det aggressiva sätt som man utvidgat sin marknad på under senare år (se skäl 61 ovan samt skälen 114 och 115 nedan).

| (97) | När det gäller priserna på den berörda importprodukten har de kinesiska exportörernas intresseorganisation (CISA) hävdat att dessa priser har stigit väsentligt efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(97)

När det gäller priserna på den berörda importprodukten har de kinesiska exportörernas intresseorganisation (CISA) hävdat att dessa priser har stigit väsentligt efter undersökningsperioden.

| (98) | Kommissionen bekräftar att uppgifter från Eurostat visar på en sådan ökning efter undersökningsperioden. I det avseendet kan man konstatera att denna ökning i en del fall är betydande (upp till 33–43 %). Undersökningen har dock visat att denna ökning återspeglar en allmän prisökning på vissa råvaror (stål, järnskrot och tackjärn) och energi som ägde rum i hela världen under perioden april till oktober 2008. Denna ökning har inte undanröjt prisunderskridandet, som fortfarande är betydande. |
| --- | --- |

(98)

Kommissionen bekräftar att uppgifter från Eurostat visar på en sådan ökning efter undersökningsperioden. I det avseendet kan man konstatera att denna ökning i en del fall är betydande (upp till 33–43 %). Undersökningen har dock visat att denna ökning återspeglar en allmän prisökning på vissa råvaror (stål, järnskrot och tackjärn) och energi som ägde rum i hela världen under perioden april till oktober 2008. Denna ökning har inte undanröjt prisunderskridandet, som fortfarande är betydande.

1.3   Gemenskapsindustrins produktion, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande

| (99) | Gemenskapsindustrins tillverkning förväntas minska med mellan 20 och 35 procentenheter mellan undersökningsperioden och 2009. Denna trend bekräftas av de prognoser som lagts fram av de utvalda gemenskapstillverkarna. Av analysen i dessa prognoser kan man sluta sig till att den allmänna minskningen av produktionen också återspeglar det faktum att, mot bakgrund av den allmänna nedgången i förbrukningen, har efterfrågan på vissa produkttyper minskat mindre än efterfrågan på andra, så att en förändring av produktmixen förväntas ske. |
| --- | --- |

(99)

Gemenskapsindustrins tillverkning förväntas minska med mellan 20 och 35 procentenheter mellan undersökningsperioden och 2009. Denna trend bekräftas av de prognoser som lagts fram av de utvalda gemenskapstillverkarna. Av analysen i dessa prognoser kan man sluta sig till att den allmänna minskningen av produktionen också återspeglar det faktum att, mot bakgrund av den allmänna nedgången i förbrukningen, har efterfrågan på vissa produkttyper minskat mindre än efterfrågan på andra, så att en förändring av produktmixen förväntas ske.

| (100) | Uppgifter som lämnats in av de utvalda företagen visar att produktionskapaciteten förväntas vara stabil under 2009, medan kapacitetsutnyttjandet troligen kommer att minska kraftigt till en nivå på nära 70 % för samma år. Detta är i linje med den markanta minskning av förbrukningen som beskrivs i skäl 91. Vid kontrollbesök har det redan framkommit: i) att antalet skift har reducerats (oftast från 18 till 15 per vecka), ii) att man i allt större utsträckning använder sig av permanenta och tillfälliga friställningar, iii) att semesterstängningarna förlängs. Kommissionen påminner om att tidigare undersökningar redan har visat att det är osannolikt att gemenskapsindustrin kan utvecklas på ett hållbart sätt vid ett kapacitetsutnyttjande som understiger 75 % (se skäl 71 ovan). |
| --- | --- |

(100)

Uppgifter som lämnats in av de utvalda företagen visar att produktionskapaciteten förväntas vara stabil under 2009, medan kapacitetsutnyttjandet troligen kommer att minska kraftigt till en nivå på nära 70 % för samma år. Detta är i linje med den markanta minskning av förbrukningen som beskrivs i skäl 91. Vid kontrollbesök har det redan framkommit: i) att antalet skift har reducerats (oftast från 18 till 15 per vecka), ii) att man i allt större utsträckning använder sig av permanenta och tillfälliga friställningar, iii) att semesterstängningarna förlängs. Kommissionen påminner om att tidigare undersökningar redan har visat att det är osannolikt att gemenskapsindustrin kan utvecklas på ett hållbart sätt vid ett kapacitetsutnyttjande som understiger 75 % (se skäl 71 ovan).

1.4   Gemenskapsindustrins försäljning i EG (volymer och priser)

| (101) | Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden förväntas minska avsevärt, av samma orsaker som anges ovan (se skäl 99), i minst lika hög utsträckning som förbrukningen minskar, men förmodligen ännu mer, enligt de utvalda gemenskapstillverkarnas prognoser. |
| --- | --- |

(101)

Gemenskapsindustrins försäljning på gemenskapsmarknaden förväntas minska avsevärt, av samma orsaker som anges ovan (se skäl 99), i minst lika hög utsträckning som förbrukningen minskar, men förmodligen ännu mer, enligt de utvalda gemenskapstillverkarnas prognoser.

| (102) | Eftersom gemenskapsindustrin förutspås förlora ytterligare marknadsandelar på gemenskapsmarknaden till dumpad import från Kina, kommer den i högre grad att tvingas förlita sig på exportmarknaderna. De utvalda företagen har rapporterat en försäljningsminskning som är större än den totala produktionsminskningen, eftersom exporttillverkningen är relativt oförändrad i jämförelse med tillverkningen av varor för gemenskapsmarknaden. Detta beror på att gemenskapsindustrins exportverksamhet är inriktad på OCTG-rör (35 %), ledningsrör (25 %) och elproduktion (13 %), medan rör till mekanik och byggnation bara svarade för 16 % av dess export (jämfört med 60 % av gemenskapsförsäljningen, se skäl 73 ovan). |
| --- | --- |

(102)

Eftersom gemenskapsindustrin förutspås förlora ytterligare marknadsandelar på gemenskapsmarknaden till dumpad import från Kina, kommer den i högre grad att tvingas förlita sig på exportmarknaderna. De utvalda företagen har rapporterat en försäljningsminskning som är större än den totala produktionsminskningen, eftersom exporttillverkningen är relativt oförändrad i jämförelse med tillverkningen av varor för gemenskapsmarknaden. Detta beror på att gemenskapsindustrins exportverksamhet är inriktad på OCTG-rör (35 %), ledningsrör (25 %) och elproduktion (13 %), medan rör till mekanik och byggnation bara svarade för 16 % av dess export (jämfört med 60 % av gemenskapsförsäljningen, se skäl 73 ovan).

| (103) | Gemenskapsindustrin har lämnat uppgifter som visar att försäljningsvolymerna redan har minskat och/eller förväntas minska kraftigt, i synnerhet i vissa marknadssegment där de kinesiska produkterna har lyckats penetrera marknaden bättre (det vill säga mekanik, byggnation och ledningsrör). |
| --- | --- |

(103)

Gemenskapsindustrin har lämnat uppgifter som visar att försäljningsvolymerna redan har minskat och/eller förväntas minska kraftigt, i synnerhet i vissa marknadssegment där de kinesiska produkterna har lyckats penetrera marknaden bättre (det vill säga mekanik, byggnation och ledningsrör).

| (104) | De tillverkare som ingick i stickprovet förväntar sig att de genomsnittliga försäljningspriserna kommer att vara oförändrade i förhållande till priserna under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(104)

De tillverkare som ingick i stickprovet förväntar sig att de genomsnittliga försäljningspriserna kommer att vara oförändrade i förhållande till priserna under undersökningsperioden.

| (105) | Försäljningsprisernas utveckling enligt ovan är dock inte helt representativ för den reella prissänkning som förväntas äga rum för enskilda produkter. Detta beror på att gemenskapsindustrin på grund av prispressen från den kinesiska importen försöker övergå till rör av högre kvalitet. Följden blir att andelen produkter av lägre kvalitet av gemenskapsindustrins sammanlagda försäljning kommer att minska betydligt mer än den genomsnittliga minskningen av den totala försäljningen. Därigenom kommer de produkter som har högre försäljningspris att få en större vikt proportionellt sett. Detta är anledningen till att den genomsnittliga prissänkningen förväntas bli mer begränsad än prissänkningen på de produkter som mer direkt konkurrerar med den dumpade importen från Kina. |
| --- | --- |

(105)

Försäljningsprisernas utveckling enligt ovan är dock inte helt representativ för den reella prissänkning som förväntas äga rum för enskilda produkter. Detta beror på att gemenskapsindustrin på grund av prispressen från den kinesiska importen försöker övergå till rör av högre kvalitet. Följden blir att andelen produkter av lägre kvalitet av gemenskapsindustrins sammanlagda försäljning kommer att minska betydligt mer än den genomsnittliga minskningen av den totala försäljningen. Därigenom kommer de produkter som har högre försäljningspris att få en större vikt proportionellt sett. Detta är anledningen till att den genomsnittliga prissänkningen förväntas bli mer begränsad än prissänkningen på de produkter som mer direkt konkurrerar med den dumpade importen från Kina.

| (106) | Därför inhämtades information från gemenskapsindustrin om prisutvecklingen på ett antal representativa produkttyper som befanns konkurrera direkt med den dumpade importen från Kina under undersökningsperioden. På grundval av denna analys fastställdes det att priserna på viktiga produkttyper som importerades från Kina i betydande mängder under undersökningsperioden steg under andra halvåret 2008, vilket delvis återspeglade den kostnadsökning som också nämns i skäl 98 ovan. |
| --- | --- |

(106)

Därför inhämtades information från gemenskapsindustrin om prisutvecklingen på ett antal representativa produkttyper som befanns konkurrera direkt med den dumpade importen från Kina under undersökningsperioden. På grundval av denna analys fastställdes det att priserna på viktiga produkttyper som importerades från Kina i betydande mängder under undersökningsperioden steg under andra halvåret 2008, vilket delvis återspeglade den kostnadsökning som också nämns i skäl 98 ovan.

1.5   Gemenskapsindustrins priser/kostnader

| (107) | De företag som ingick i stickprovet ombads också att lämna uppgifter om den förväntade kostnadsutvecklingen för den berörda produkten samt om de viktigaste kostnaderna. |
| --- | --- |

(107)

De företag som ingick i stickprovet ombads också att lämna uppgifter om den förväntade kostnadsutvecklingen för den berörda produkten samt om de viktigaste kostnaderna.

| (108) | De inlämnade uppgifterna visar att en generell kostnadsökning är sannolik. Detta beror på två faktorer. För det första förväntas personalminskningen till följd av lägre produktionsvolym och kapacitetsutnyttjande inte leda till motsvarande minskning av arbetskostnaderna, på grund av att man använder sig av tillfälliga friställningar och kortare arbetstider, vilket kan innebära att den genomsnittliga arbetskostnaden ökar. För det andra innebär förskjutningen av produktmixen mot större andel produkter av högre kvalitet (men inte nödvändigtvis högre lönsamhet) att kostnaderna (inklusive råvarukostnaderna) också kommer att stiga i genomsnitt. Dessutom kommer den minskade effektiviteten beroende på de lägre volymerna och det alltför låga kapacitetsutnyttjandet att ge en proportionerlig ökning av de fasta kostnaderna. |
| --- | --- |

(108)

De inlämnade uppgifterna visar att en generell kostnadsökning är sannolik. Detta beror på två faktorer. För det första förväntas personalminskningen till följd av lägre produktionsvolym och kapacitetsutnyttjande inte leda till motsvarande minskning av arbetskostnaderna, på grund av att man använder sig av tillfälliga friställningar och kortare arbetstider, vilket kan innebära att den genomsnittliga arbetskostnaden ökar. För det andra innebär förskjutningen av produktmixen mot större andel produkter av högre kvalitet (men inte nödvändigtvis högre lönsamhet) att kostnaderna (inklusive råvarukostnaderna) också kommer att stiga i genomsnitt. Dessutom kommer den minskade effektiviteten beroende på de lägre volymerna och det alltför låga kapacitetsutnyttjandet att ge en proportionerlig ökning av de fasta kostnaderna.

1.6   Gemenskapsindustrins marknadsandel

| (109) | Gemenskapsindustrins marknadsandel förväntas minska med några procentenheter mellan undersökningsperioden och 2009, till följd av ett ökat tryck från en dumpad import från Kina (se skälen 93 och 101 ovan) på en kraftigt krympande europeisk marknad. |
| --- | --- |

(109)

Gemenskapsindustrins marknadsandel förväntas minska med några procentenheter mellan undersökningsperioden och 2009, till följd av ett ökat tryck från en dumpad import från Kina (se skälen 93 och 101 ovan) på en kraftigt krympande europeisk marknad.

1.7   Gemenskapsindustrins lönsamhet

| (110) | Enligt uppgifter från tillverkarna i gemenskapen har gemenskapsindustrins lönsamhet minskat något, med 0,5 %, från undersökningsperioden till 2008. Lönsamheten rapporteras emellertid ha fallit avsevärt i slutet av 2008 och förväntas sjunka markant till omkring 2 % under 2009. |
| --- | --- |

(110)

Enligt uppgifter från tillverkarna i gemenskapen har gemenskapsindustrins lönsamhet minskat något, med 0,5 %, från undersökningsperioden till 2008. Lönsamheten rapporteras emellertid ha fallit avsevärt i slutet av 2008 och förväntas sjunka markant till omkring 2 % under 2009.

| (111) | Kommissionen påminner om att det redan tidigare har visats att gemenskapsindustrins lönsamhet har varit särskilt låg under perioder då kapacitetsutnyttjandet har understigit 75 %. Så visade det sig vara under den undersökningsperiod som ledde fram till rådets förordning (EG) nr 954/2006 (5), då kapacitetsutnyttjandet hade minskat kraftigt till följd av dumpad import från bland annat Kroatien, Ryssland och Ukraina. |
| --- | --- |

(111)

Kommissionen påminner om att det redan tidigare har visats att gemenskapsindustrins lönsamhet har varit särskilt låg under perioder då kapacitetsutnyttjandet har understigit 75 %. Så visade det sig vara under den undersökningsperiod som ledde fram till rådets förordning (EG) nr 954/2006 (5), då kapacitetsutnyttjandet hade minskat kraftigt till följd av dumpad import från bland annat Kroatien, Ryssland och Ukraina.

1.8   Slutsatser om den sannolika utvecklingen för förbrukningen i gemenskapen, importen från det berörda landet och gemenskapsindustrins situation efter undersökningsperioden

| (112) | Ovanstående analys av den sannolika utvecklingen för förbrukningen, importen av dumpade produkter från Kina och viktiga skadeindikatorer för perioden från undersökningsperioden till 2009 (se skälen 90–111) visar att gemenskapsindustrins ekonomiska situation redan har försämrats betydligt och att denna utveckling kommer att fortsätta om inte förvärras under den närmaste framtiden. Detta framgår tydligt av en uppenbar minskning av produktionen, försäljningsvolymerna i EG, marknadsandelarna och lönsamheten. Denna bedömning gjordes på grundval av uppgifter från prognoser som underbyggs av tillräckligt detaljerad information. De trender som framkommer för perioden efter undersökningsperioden och fram till slutet av 2008 kunde till stor del verifieras redan vid de kontrollbesök som har gjorts. Ytterligare uppgifter (särskilt på sjunkande försäljningspriser och volymer och för år 2009) inkom under undersökningens lopp. Även om man, som med alla prognoser, inte kan vara säker på att dessa trender kommer att utvecklas exakt som förväntat anses det vara mycket troligt att detta blir fallet. Därför drar kommissionen slutsatsen att gemenskapsindustrin har drabbats av väsentlig skada redan under de första månaderna 2009. |
| --- | --- |

(112)

Ovanstående analys av den sannolika utvecklingen för förbrukningen, importen av dumpade produkter från Kina och viktiga skadeindikatorer för perioden från undersökningsperioden till 2009 (se skälen 90–111) visar att gemenskapsindustrins ekonomiska situation redan har försämrats betydligt och att denna utveckling kommer att fortsätta om inte förvärras under den närmaste framtiden. Detta framgår tydligt av en uppenbar minskning av produktionen, försäljningsvolymerna i EG, marknadsandelarna och lönsamheten. Denna bedömning gjordes på grundval av uppgifter från prognoser som underbyggs av tillräckligt detaljerad information. De trender som framkommer för perioden efter undersökningsperioden och fram till slutet av 2008 kunde till stor del verifieras redan vid de kontrollbesök som har gjorts. Ytterligare uppgifter (särskilt på sjunkande försäljningspriser och volymer och för år 2009) inkom under undersökningens lopp. Även om man, som med alla prognoser, inte kan vara säker på att dessa trender kommer att utvecklas exakt som förväntat anses det vara mycket troligt att detta blir fallet. Därför drar kommissionen slutsatsen att gemenskapsindustrin har drabbats av väsentlig skada redan under de första månaderna 2009.

2.   Risk för skada

| (113) | I enlighet med artikel 3.9 i grundförordningen undersöktes om det fanns faktorer som kunde skapa en situation där den dumpade importen skulle vålla gemenskapsindustrin skada. I det sammanhanget uppmärksammades särskilt: i) den dumpade importens utveckling, ii) exportörernas tillgång på ledig kapacitet, iii) prisnivån på den kinesiska importen, och iv) lagerhållningens omfattning. |
| --- | --- |

(113)

I enlighet med artikel 3.9 i grundförordningen undersöktes om det fanns faktorer som kunde skapa en situation där den dumpade importen skulle vålla gemenskapsindustrin skada. I det sammanhanget uppmärksammades särskilt: i) den dumpade importens utveckling, ii) exportörernas tillgång på ledig kapacitet, iii) prisnivån på den kinesiska importen, och iv) lagerhållningens omfattning.

2.1   Ökningstakten för den dumpade importen

| (114) | Importen från Kina har ökat drastiskt, från 26 000 ton 2005 till 543 000 ton under undersökningsperioden, såsom framgår av skäl 59 ovan. Denna import har konsekvent haft mycket låga priser, som avsevärt underskridit andra leverantörers priser på gemenskapsmarknaden. Denna dumpade imports kraftigt ökade marknadsandel (se skäl 61 ovan) bekräftar att denna imports utveckling inte är följden av ökad efterfrågan. Tvärtom tycks denna utveckling till största delen bero på en underliggande strategi som bygger på att ta marknadsandelar från dumpad import med annat ursprung (se skäl 141 nedan), i syfte att aggressivt penetrera en ny marknad. Den importprisökning som kunde observeras under andra halvåret 2008 berodde helt på kraftigt ökade råvarukostnader, som har medfört en kostnadsökning för sömlösa rör i hela världen, och återspeglar inte någon avsikt att minska skillnaderna i förhållande till andra leverantörers priser på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(114)

Importen från Kina har ökat drastiskt, från 26 000 ton 2005 till 543 000 ton under undersökningsperioden, såsom framgår av skäl 59 ovan. Denna import har konsekvent haft mycket låga priser, som avsevärt underskridit andra leverantörers priser på gemenskapsmarknaden. Denna dumpade imports kraftigt ökade marknadsandel (se skäl 61 ovan) bekräftar att denna imports utveckling inte är följden av ökad efterfrågan. Tvärtom tycks denna utveckling till största delen bero på en underliggande strategi som bygger på att ta marknadsandelar från dumpad import med annat ursprung (se skäl 141 nedan), i syfte att aggressivt penetrera en ny marknad. Den importprisökning som kunde observeras under andra halvåret 2008 berodde helt på kraftigt ökade råvarukostnader, som har medfört en kostnadsökning för sömlösa rör i hela världen, och återspeglar inte någon avsikt att minska skillnaderna i förhållande till andra leverantörers priser på gemenskapsmarknaden.

| (115) | Med utgångspunkt från detta anser kommissionen inte att något direkt samband mellan förbrukningens utveckling och mängden dumpad import har kunnat fastställas. I stället anser kommissionen att ökningen av den dumpade importen från 2005 till undersökningsperioden skulle ha ägt rum i alla fall, också om förbrukningen hade varit oförändrad. Den enda skillnaden hade varit en större påverkan på andra leverantörers marknadsandelar. Det kan inte uteslutas att gemenskapsindustrin skulle ha vållats väsentlig skada redan under skadeundersökningsperioden om förbrukningen inte hade ökat i den takt den gjorde. Därför anser inte kommissionen att en sjunkande allmän trend på gemenskapsmarknaden skulle ha någon större inverkan på den dumpade importens utveckling. Med all sannolikhet kommer den aggressiva strategi med vilken importen har penetrerat gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden att bestå, med det övergripande syftet att ta marknadsandelar från övriga ekonomiska aktörer med dumpad lågprisimport. |
| --- | --- |

(115)

Med utgångspunkt från detta anser kommissionen inte att något direkt samband mellan förbrukningens utveckling och mängden dumpad import har kunnat fastställas. I stället anser kommissionen att ökningen av den dumpade importen från 2005 till undersökningsperioden skulle ha ägt rum i alla fall, också om förbrukningen hade varit oförändrad. Den enda skillnaden hade varit en större påverkan på andra leverantörers marknadsandelar. Det kan inte uteslutas att gemenskapsindustrin skulle ha vållats väsentlig skada redan under skadeundersökningsperioden om förbrukningen inte hade ökat i den takt den gjorde. Därför anser inte kommissionen att en sjunkande allmän trend på gemenskapsmarknaden skulle ha någon större inverkan på den dumpade importens utveckling. Med all sannolikhet kommer den aggressiva strategi med vilken importen har penetrerat gemenskapsmarknaden under skadeundersökningsperioden att bestå, med det övergripande syftet att ta marknadsandelar från övriga ekonomiska aktörer med dumpad lågprisimport.

| (116) | De allra senaste siffrorna, som avser helåret 2008, visar på en import på 507 589 ton, det vill säga högre än 2007, men något lägre än under undersökningsperioden. Dessutom visar siffrorna för de två sista månaderna 2008 att importen till och med har ökat jämfört med samma period föregående år (84 000 ton 2008 mot 79 000 ton 2007), trots att undersökningen visar att det redan fanns tydliga tecken på minskad efterfrågan på gemenskapsmarknaden i november 2008. Därför kan man dra slutsatsen att importvolymen från Kina enligt den allra senaste tillgängliga informationen åtminstone kan anses vara stabil. I det avseendet konstaterar kommissionen att denna information alltid bör läsas och analyseras med förbrukningsutvecklingen för ögonen, också när den dumpade importens utveckling på kort sikt uppvisar en annan trend än tidigare, det vill säga är oförändrad eller börjar minska. Med andra ord bör inte resultaten på den här punkten bygga på enbart en iakttagelse av hur den dumpade importen utvecklas i absoluta termer, utan ta lämplig hänsyn till det marknadssammanhang i vilket denna utveckling äger rum och till huruvida det skulle ha resulterat i en ökning eller minskning av den marknadsandel som denna dumpade import har. Den tillgängliga informationen visar att den dumpade importen inte bara har ökat sin marknadsandel betydligt under skadeundersökningsperioden, utan också att det inte har funnits några tecken på att denna trend skulle upphöra eller vändas under en period när efterfrågan redan börjat minska. Således kommer den dumpade importen från Kina sannolikt att fortsätta öka sin marknadsandel (se skäl 96 ovan). Därför drar kommissionen slutsatsen att trycket av denna dumpade import på gemenskapsmarknaden kommer att öka betydligt, med tanke på att förbrukningen förväntas minska kraftigt. |
| --- | --- |

(116)

De allra senaste siffrorna, som avser helåret 2008, visar på en import på 507 589 ton, det vill säga högre än 2007, men något lägre än under undersökningsperioden. Dessutom visar siffrorna för de två sista månaderna 2008 att importen till och med har ökat jämfört med samma period föregående år (84 000 ton 2008 mot 79 000 ton 2007), trots att undersökningen visar att det redan fanns tydliga tecken på minskad efterfrågan på gemenskapsmarknaden i november 2008. Därför kan man dra slutsatsen att importvolymen från Kina enligt den allra senaste tillgängliga informationen åtminstone kan anses vara stabil. I det avseendet konstaterar kommissionen att denna information alltid bör läsas och analyseras med förbrukningsutvecklingen för ögonen, också när den dumpade importens utveckling på kort sikt uppvisar en annan trend än tidigare, det vill säga är oförändrad eller börjar minska. Med andra ord bör inte resultaten på den här punkten bygga på enbart en iakttagelse av hur den dumpade importen utvecklas i absoluta termer, utan ta lämplig hänsyn till det marknadssammanhang i vilket denna utveckling äger rum och till huruvida det skulle ha resulterat i en ökning eller minskning av den marknadsandel som denna dumpade import har. Den tillgängliga informationen visar att den dumpade importen inte bara har ökat sin marknadsandel betydligt under skadeundersökningsperioden, utan också att det inte har funnits några tecken på att denna trend skulle upphöra eller vändas under en period när efterfrågan redan börjat minska. Således kommer den dumpade importen från Kina sannolikt att fortsätta öka sin marknadsandel (se skäl 96 ovan). Därför drar kommissionen slutsatsen att trycket av denna dumpade import på gemenskapsmarknaden kommer att öka betydligt, med tanke på att förbrukningen förväntas minska kraftigt.

2.2   Exportörernas tillgång på ledig kapacitet

| (117) | Analysen av de uppgifter som de exporttillverkarna lämnade visade att en ökning av kapaciteten på minst 740 000 ton förväntades äga rum enbart i dessa företag under 2008. Dessutom hävdas det från gemenskapsindustrins sida att två företag som ingick i stickprovet planerar att bygga anläggningar för tillverkning av sömlösa rör med kapacitet på 500 000 ton i mitten av 2009. Det går naturligtvis bara att kontrollera om prognostiserade kapacitetsökningar kommer till stånd när denna kapacitet är tillgänglig. Därför är det svårt att bedöma den framtida tillgången på ledig kapacitet i Kina. Också om man enbart ser till svaren från de utvalda kinesiska exportörerna, kan man dock dra slutsatsen att det, mot bakgrund av att gemenskapens sammanlagda förbrukning beräknades till 3 300 000 ton under undersökningsperioden, finns en betydande tillgång på produktionskapacitet i Kina. Dessutom har klaganden lämnat trovärdiga uppgifter om att två nya anläggningar för tillverkning av sömlösa rör beställdes i Kina i januari 2009. Dessa båda fabriker, med en kapacitet på omkring 400 000 ton vardera, har ensamma kapacitet att försörja en fjärdedel av gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(117)

Analysen av de uppgifter som de exporttillverkarna lämnade visade att en ökning av kapaciteten på minst 740 000 ton förväntades äga rum enbart i dessa företag under 2008. Dessutom hävdas det från gemenskapsindustrins sida att två företag som ingick i stickprovet planerar att bygga anläggningar för tillverkning av sömlösa rör med kapacitet på 500 000 ton i mitten av 2009. Det går naturligtvis bara att kontrollera om prognostiserade kapacitetsökningar kommer till stånd när denna kapacitet är tillgänglig. Därför är det svårt att bedöma den framtida tillgången på ledig kapacitet i Kina. Också om man enbart ser till svaren från de utvalda kinesiska exportörerna, kan man dock dra slutsatsen att det, mot bakgrund av att gemenskapens sammanlagda förbrukning beräknades till 3 300 000 ton under undersökningsperioden, finns en betydande tillgång på produktionskapacitet i Kina. Dessutom har klaganden lämnat trovärdiga uppgifter om att två nya anläggningar för tillverkning av sömlösa rör beställdes i Kina i januari 2009. Dessa båda fabriker, med en kapacitet på omkring 400 000 ton vardera, har ensamma kapacitet att försörja en fjärdedel av gemenskapsmarknaden.

| (118) | Enligt uppgifter från den kinesiska tillverkarorganisationen (CISA) är den totala kinesiska produktionskapaciteten omkring 20 miljoner ton. De utvalda kinesiska tillverkarna har rapporterat att deras export i genomsnitt utgjorde 27 % av deras totala försäljning under undersökningsperioden, en ökning från 17 %, som var deras exportandel 2005. Slutsatsen är därför att de kinesiska exportörerna under undersökningsperioden blev avsevärt mer benägna att exportera, vilket tog sig uttryck i en mycket kraftig ökning av exporten i absoluta tal, eftersom de utvalda tillverkarnas försäljning ökade med mer än 56 % under skadeundersökningsperioden. Det finns inget som tyder på att denna trend, som är en kombinerad effekt av en produktionsökning och en ökning av exportens andel, skulle komma att vända inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

(118)

Enligt uppgifter från den kinesiska tillverkarorganisationen (CISA) är den totala kinesiska produktionskapaciteten omkring 20 miljoner ton. De utvalda kinesiska tillverkarna har rapporterat att deras export i genomsnitt utgjorde 27 % av deras totala försäljning under undersökningsperioden, en ökning från 17 %, som var deras exportandel 2005. Slutsatsen är därför att de kinesiska exportörerna under undersökningsperioden blev avsevärt mer benägna att exportera, vilket tog sig uttryck i en mycket kraftig ökning av exporten i absoluta tal, eftersom de utvalda tillverkarnas försäljning ökade med mer än 56 % under skadeundersökningsperioden. Det finns inget som tyder på att denna trend, som är en kombinerad effekt av en produktionsökning och en ökning av exportens andel, skulle komma att vända inom den närmaste framtiden.

| (119) | Andelen kinesisk export till gemenskapen (i förhållande till den totala kinesiska exporten) ökade markant under skadeundersökningsperioden, från 1 % 2005 till 9 % under undersökningsperioden. Detta bekräftar att en betydande förskjutning av exportverksamheten ägde rum redan under skadeundersökningsperioden och att gemenskapen har fått större betydelse i de kinesiska exportörernas övergripande marknadsstrategi. Övriga viktiga marknader är Förenta staterna med 36 % (mot 31 % 2007), Algeriet (6 %, mot 2 % 2006) och Sydkorea (6 %, mot 3 % 2005). På grundval av detta kan det förväntas att en stor del av den nyligen skapade överskottskapaciteten kommer att riktas mot gemenskapsmarknaden. Dessutom kan man förvänta sig att en del av dessa marknader, och i synnerhet den amerikanska, inom kort krymper betydligt, så att de volymer som då frigörs lätt kan omfördelas till gemenskapen. Att denna omfördelning inte har haft någon större omfattning förrän nu kan bero på att priserna på gemenskapsmarknaden enligt kinesisk statistik och information från de kinesiska tillverkare som ingick i stickprovet hittills har varit något lägre än på andra marknader. Man kan emellertid förvänta sig att prisöverväganden lätt sätts åt sidan om en betydande minskning av de sålda volymerna på andra marknader gör att tillverkningsvolymerna och kapacitetsutnyttjandet behöver hållas uppe. Dessutom förväntas det att marknader som gemenskapen, som det har visat sig vara relativt lätt att penetrera framgångsrikt, kommer att bli det främsta målet för en sådan omfördelningspolicy. |
| --- | --- |

(119)

Andelen kinesisk export till gemenskapen (i förhållande till den totala kinesiska exporten) ökade markant under skadeundersökningsperioden, från 1 % 2005 till 9 % under undersökningsperioden. Detta bekräftar att en betydande förskjutning av exportverksamheten ägde rum redan under skadeundersökningsperioden och att gemenskapen har fått större betydelse i de kinesiska exportörernas övergripande marknadsstrategi. Övriga viktiga marknader är Förenta staterna med 36 % (mot 31 % 2007), Algeriet (6 %, mot 2 % 2006) och Sydkorea (6 %, mot 3 % 2005). På grundval av detta kan det förväntas att en stor del av den nyligen skapade överskottskapaciteten kommer att riktas mot gemenskapsmarknaden. Dessutom kan man förvänta sig att en del av dessa marknader, och i synnerhet den amerikanska, inom kort krymper betydligt, så att de volymer som då frigörs lätt kan omfördelas till gemenskapen. Att denna omfördelning inte har haft någon större omfattning förrän nu kan bero på att priserna på gemenskapsmarknaden enligt kinesisk statistik och information från de kinesiska tillverkare som ingick i stickprovet hittills har varit något lägre än på andra marknader. Man kan emellertid förvänta sig att prisöverväganden lätt sätts åt sidan om en betydande minskning av de sålda volymerna på andra marknader gör att tillverkningsvolymerna och kapacitetsutnyttjandet behöver hållas uppe. Dessutom förväntas det att marknader som gemenskapen, som det har visat sig vara relativt lätt att penetrera framgångsrikt, kommer att bli det främsta målet för en sådan omfördelningspolicy.

2.3   Priserna på import från Kina

| (120) | Priserna på kinesisk import var under skadeundersökningsperioden betydligt lägre än både gemenskapsindustrins priser och priserna på import från andra länder. Detta bekräftas av den analys av prisunderskridande som nämns i skälen 65 ovan och 142 nedan. Det mycket omfattande och systematiska (det vill säga relativt likartade för olika typer) prisunderskridande som konstaterades ledde till att den dumpade importens marknadsandel oavbrutet ökade under skadeundersökningsperioden. Således fanns det under skadeundersökningsperioden ett klart samband mellan den dumpade importens ökade marknadsandel och minskningen av marknadsandelar för andra produkter, däribland produkter från gemenskapsindustrin, och detta var resultatet av det övertag som den stora skillnaden i försäljningspris gav. Om detta inte vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada under skadeundersökningsperioden, är det enda skälet till det att gemenskapsmarknadens expansion gav den tillräckligt underlag för att upprätthålla sin produktion, produktionskapacitet, försäljning och lönsamhet. |
| --- | --- |

(120)

Priserna på kinesisk import var under skadeundersökningsperioden betydligt lägre än både gemenskapsindustrins priser och priserna på import från andra länder. Detta bekräftas av den analys av prisunderskridande som nämns i skälen 65 ovan och 142 nedan. Det mycket omfattande och systematiska (det vill säga relativt likartade för olika typer) prisunderskridande som konstaterades ledde till att den dumpade importens marknadsandel oavbrutet ökade under skadeundersökningsperioden. Således fanns det under skadeundersökningsperioden ett klart samband mellan den dumpade importens ökade marknadsandel och minskningen av marknadsandelar för andra produkter, däribland produkter från gemenskapsindustrin, och detta var resultatet av det övertag som den stora skillnaden i försäljningspris gav. Om detta inte vållade gemenskapsindustrin väsentlig skada under skadeundersökningsperioden, är det enda skälet till det att gemenskapsmarknadens expansion gav den tillräckligt underlag för att upprätthålla sin produktion, produktionskapacitet, försäljning och lönsamhet.

| (121) | Det finns ingen anledning att tro att det kan finnas en tendens att låga priser stiger i en ekonomisk miljö som kännetecknas av en kraftig efterfrågeminskning. Tvärtom kan man vid minskande förbrukning förvänta sig att säljarna håller priserna låga i syfte att öka sina marknadsandelar eller åtminstone bibehålla och konsolidera de befintliga. Samtidigt kommer de produkttillverkare som använder sig av den berörda produkten och som redan köper lågprisvaror att utöva påtryckningar för att bibehålla dessa priser eller till och med få dem sänkta så att de kan hålla sina kostnader nere. Tillverkare som tidigare har föredragit produkter med högre pris kommer att tendera att sänka sina tillverkningskostnader när så är möjligt, och därför föredra insatsvaror med lägre priser även om detta kräver att de måste göra avkall på till exempel produktkvalitet och tillförlitliga leveranser. |
| --- | --- |

(121)

Det finns ingen anledning att tro att det kan finnas en tendens att låga priser stiger i en ekonomisk miljö som kännetecknas av en kraftig efterfrågeminskning. Tvärtom kan man vid minskande förbrukning förvänta sig att säljarna håller priserna låga i syfte att öka sina marknadsandelar eller åtminstone bibehålla och konsolidera de befintliga. Samtidigt kommer de produkttillverkare som använder sig av den berörda produkten och som redan köper lågprisvaror att utöva påtryckningar för att bibehålla dessa priser eller till och med få dem sänkta så att de kan hålla sina kostnader nere. Tillverkare som tidigare har föredragit produkter med högre pris kommer att tendera att sänka sina tillverkningskostnader när så är möjligt, och därför föredra insatsvaror med lägre priser även om detta kräver att de måste göra avkall på till exempel produktkvalitet och tillförlitliga leveranser.

| (122) | I skäl 98 ovan nämndes att priserna på import från Kina har stigit något efter undersökningsperioden. Eftersom denna ökning framför allt återspeglar en prishöjning på en del viktiga råvaror i hela världen, kan man inte utesluta att den bara är tillfällig och att priserna kommer att sjunka igen så snart priserna på dessa råvaror sjunker. Med tanke på att dessa råvaror också är handelsvaror har alla tillverkare så långt möjligt låtit den konstaterade prisökningen på dem återspeglas i det slutliga priset på sömlösa rör. Gemenskapsindustrin har också tvingats låta dessa ökade kostnader få genomslag i försäljningspriserna, som därför har stigit. Eftersom alla priser på marknaden har stigit, har således priserna på den dumpade importen varit betydligt lägre än gemenskapsindustrins försäljningspriser också efter undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(122)

I skäl 98 ovan nämndes att priserna på import från Kina har stigit något efter undersökningsperioden. Eftersom denna ökning framför allt återspeglar en prishöjning på en del viktiga råvaror i hela världen, kan man inte utesluta att den bara är tillfällig och att priserna kommer att sjunka igen så snart priserna på dessa råvaror sjunker. Med tanke på att dessa råvaror också är handelsvaror har alla tillverkare så långt möjligt låtit den konstaterade prisökningen på dem återspeglas i det slutliga priset på sömlösa rör. Gemenskapsindustrin har också tvingats låta dessa ökade kostnader få genomslag i försäljningspriserna, som därför har stigit. Eftersom alla priser på marknaden har stigit, har således priserna på den dumpade importen varit betydligt lägre än gemenskapsindustrins försäljningspriser också efter undersökningsperioden.

| (123) | Sammanfattningsvis kan den negativa effekten av de mycket låga priserna på dumpad import konstateras vara av två slag: i) å ena sidan kommer den betydande prisskillnaden troligen att orsaka en förskjutning mot den dumpade importen, eftersom det är mer sannolikt att användarna köper större mängder av varor som säljs till låga priser, ii) å andra sidan kommer köparna troligen att använda förekomsten av dessa låga priser på marknaden för att försöka förhandla ned de priser som tillverkarna i gemenskapen och i andra länder erbjuder, och därigenom skapa ett nedåttryck för både volymer och priser. Man kan ifrågasätta om dessa effekter uppstår i situationer där prisskillnaden inte är omfattande, men i detta fall, och med tanke på det mycket stora prisunderskridande som har konstaterats, kan den resulterande skadan förväntas bli stor. |
| --- | --- |

(123)

Sammanfattningsvis kan den negativa effekten av de mycket låga priserna på dumpad import konstateras vara av två slag: i) å ena sidan kommer den betydande prisskillnaden troligen att orsaka en förskjutning mot den dumpade importen, eftersom det är mer sannolikt att användarna köper större mängder av varor som säljs till låga priser, ii) å andra sidan kommer köparna troligen att använda förekomsten av dessa låga priser på marknaden för att försöka förhandla ned de priser som tillverkarna i gemenskapen och i andra länder erbjuder, och därigenom skapa ett nedåttryck för både volymer och priser. Man kan ifrågasätta om dessa effekter uppstår i situationer där prisskillnaden inte är omfattande, men i detta fall, och med tanke på det mycket stora prisunderskridande som har konstaterats, kan den resulterande skadan förväntas bli stor.

2.4   Lagerhållningens omfattning

| (124) | Denna faktor är inte särskilt signifikant för analysen, eftersom det normalt sett är handlarna (lagerhållarna) som håller lager och inte tillverkarna. Vissa påpekanden har gjorts från gemenskapsindustrins sida, men det har inte kunnat konstateras att upplagring har skett i en omfattning som skulle kunna påverka marknaden väsentligt under den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

(124)

Denna faktor är inte särskilt signifikant för analysen, eftersom det normalt sett är handlarna (lagerhållarna) som håller lager och inte tillverkarna. Vissa påpekanden har gjorts från gemenskapsindustrins sida, men det har inte kunnat konstateras att upplagring har skett i en omfattning som skulle kunna påverka marknaden väsentligt under den närmaste framtiden.

2.5   Andra faktorer

| (125) | Det bör också framhållas att ingen av de kinesiska tillverkare som ingick i stickprovet uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status, bland annat för att alla dessa företag fortfarande anses verka under statligt inflytande (samtliga föll på antingen kriterium 1 eller 3). I en situation med en världsomspännande ekonomisk kris kommer den kinesiska regeringen sannolikt frestas att ingripa ytterligare till stöd för dessa företag (eller deras leverantörer) och därmed hjälpa dem att hålla kostnaderna nere och att bibehålla eller till och med öka sin prisfördel, på gemenskapsmarknaden. Sammanfattningsvis anses de kinesiska exportörerna verka i en miljö som lätt kan ge dem möjligheter att bibehålla sin prisfördel även om andra leverantörer på gemenskapsmarknaden skulle sänka sina priser i syfte att minska klyftan till priserna på den dumpade importen under skadeundersökningsperioden. Även om trycket från det omfattande prisunderskridandet från den dumpade importen som har påvisats under undersökningsperioden skulle leda till att gemenskapsindustrins prisnivå sänks, kan man inte utesluta att de kinesiska exportörerna sänker sina priser ytterligare i syfte att bibehålla den skillnad som observerades under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(125)

Det bör också framhållas att ingen av de kinesiska tillverkare som ingick i stickprovet uppfyllde kriterierna för marknadsekonomisk status, bland annat för att alla dessa företag fortfarande anses verka under statligt inflytande (samtliga föll på antingen kriterium 1 eller 3). I en situation med en världsomspännande ekonomisk kris kommer den kinesiska regeringen sannolikt frestas att ingripa ytterligare till stöd för dessa företag (eller deras leverantörer) och därmed hjälpa dem att hålla kostnaderna nere och att bibehålla eller till och med öka sin prisfördel, på gemenskapsmarknaden. Sammanfattningsvis anses de kinesiska exportörerna verka i en miljö som lätt kan ge dem möjligheter att bibehålla sin prisfördel även om andra leverantörer på gemenskapsmarknaden skulle sänka sina priser i syfte att minska klyftan till priserna på den dumpade importen under skadeundersökningsperioden. Även om trycket från det omfattande prisunderskridandet från den dumpade importen som har påvisats under undersökningsperioden skulle leda till att gemenskapsindustrins prisnivå sänks, kan man inte utesluta att de kinesiska exportörerna sänker sina priser ytterligare i syfte att bibehålla den skillnad som observerades under undersökningsperioden.

3.   Slutsats om risk för skada

| (126) | De faktorer för bedömning av skaderisk som analyseras i skälen 113–125 ovan ska ses mot bakgrund av den specifika marknadssituationen som ändrades efter undersökningsperioden och som sannolikt kommer att bestå på gemenskapsmarknaden under den närmaste framtiden. Med tanke på den omfattande minskning av förbrukningen som nämns i skäl 91 ovan utgör den kinesiska importen en väsentlig risk för skada eftersom






  i) | dess historiska volymer på gemenskapsmarknaden ökar absolut och relativt sett, vilket tydligt visar på en strategi för marknadspenetration, tillsammans med en stabil utveckling efter undersökningsperioden, trots minskande efterfrågan, |
| --- | --- | --- |

(126)

De faktorer för bedömning av skaderisk som analyseras i skälen 113–125 ovan ska ses mot bakgrund av den specifika marknadssituationen som ändrades efter undersökningsperioden och som sannolikt kommer att bestå på gemenskapsmarknaden under den närmaste framtiden. Med tanke på den omfattande minskning av förbrukningen som nämns i skäl 91 ovan utgör den kinesiska importen en väsentlig risk för skada eftersom

i)

dess historiska volymer på gemenskapsmarknaden ökar absolut och relativt sett, vilket tydligt visar på en strategi för marknadspenetration, tillsammans med en stabil utveckling efter undersökningsperioden, trots minskande efterfrågan,

| ii) | den har en potential för framtida ökningar i absoluta och/eller relativa tal till följd av att det finns en stor outnyttjad produktionskapacitet i Kina och att andra marknader troligen kommer att minska och frigöra ytterligare volymer som kan omfördelas till Europa, och |
| --- | --- |

ii)

den har en potential för framtida ökningar i absoluta och/eller relativa tal till följd av att det finns en stor outnyttjad produktionskapacitet i Kina och att andra marknader troligen kommer att minska och frigöra ytterligare volymer som kan omfördelas till Europa, och

| iii) | det finns en betydande prisskillnad jämfört med den likadana produkten i gemenskapen eller från andra länder, vilket sannolikt både kommer att främja en förskjutning till förmån för den kinesiska dumpade importen och utöva pristryck på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

iii)

det finns en betydande prisskillnad jämfört med den likadana produkten i gemenskapen eller från andra länder, vilket sannolikt både kommer att främja en förskjutning till förmån för den kinesiska dumpade importen och utöva pristryck på gemenskapsmarknaden.

Den preliminära slutsatsen är därför att den kinesiska dumpade importen, i avsaknad av åtgärder, omedelbart skulle vålla den sårbara gemenskapsindustrin väsentlig skada, och att detta särskilt skulle ta sig uttryck i en minskning av försäljning, marknadsandel, produktion och lönsamhet.

F.   ORSAKSSAMBAND

1.   Inledning

| (127) | I enlighet med artiklarna 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen hade vållat eller riskerar att vålla gemenskapsindustrin skada i en sådan omfattning att den kan betecknas som väsentlig. Undersökningen omfattade även andra kända faktorer utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade eller riskerade att skada gemenskapsindustrin samtidigt med denna, för att säkerställa att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(127)

I enlighet med artiklarna 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersökte kommissionen om den dumpade importen hade vållat eller riskerar att vålla gemenskapsindustrin skada i en sådan omfattning att den kan betecknas som väsentlig. Undersökningen omfattade även andra kända faktorer utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade eller riskerade att skada gemenskapsindustrin samtidigt med denna, för att säkerställa att den eventuella skada som vållats av dessa faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

2.   Den dumpade importens inverkan

| (128) | Från 2005 till undersökningsperioden ökade med mer än 20 gånger volymen dumpad import av den berörda produkten med ursprung i Kina, från 26 273 till 542 840 ton, och dess andel av gemenskapsmarknaden ökade med över 16 procentenheter (från 1 % till 17,1 %). Genomsnittspriset på denna import sjönk från 2005 till undersökningsperioden och var betydligt lägre än genomsnittspriset på alla andra leverantörers produkter. |
| --- | --- |

(128)

Från 2005 till undersökningsperioden ökade med mer än 20 gånger volymen dumpad import av den berörda produkten med ursprung i Kina, från 26 273 till 542 840 ton, och dess andel av gemenskapsmarknaden ökade med över 16 procentenheter (från 1 % till 17,1 %). Genomsnittspriset på denna import sjönk från 2005 till undersökningsperioden och var betydligt lägre än genomsnittspriset på alla andra leverantörers produkter.

| (129) | Som framgår av skäl 65 ovan var den kinesiska importens prisunderskridande sammantaget 24 % på basis av ett viktat genomsnitt. Det bör också framhållas att samma dumpade import under samma period såldes till betydligt lägre priser än import med annat ursprung (se skäl 143 nedan). |
| --- | --- |

(129)

Som framgår av skäl 65 ovan var den kinesiska importens prisunderskridande sammantaget 24 % på basis av ett viktat genomsnitt. Det bör också framhållas att samma dumpade import under samma period såldes till betydligt lägre priser än import med annat ursprung (se skäl 143 nedan).

| (130) | Importen från Kina har inte vållat någon skada som kan betraktas som väsentlig under perioden från 2005 till undersökningsperioden. Den omfattande ökningen av den kinesiska importen sammanfaller dock klart i tiden med den nedåtgående trenden för vissa skadeindikatorer, såsom gemenskapsindustrins minskade marknadsandel som föll med 5 procentenheter samtidigt som förbrukningen ökade. På grund av ökningen av den dumpade importen från Kina har därför gemenskapsindustrin inte fullt ut kunnat dra nytta av den efterfrågeökning som ägde rum på gemenskapsmarknaden. I det avseendet bör man också notera att den snabba ökningen av de kinesiska produkternas marknadsandel klart sammanföll i tiden med att marknadsandelarna för import från Ryssland och Ukraina, som var den import som närmast konkurrerade med den kinesiska i fråga om pris, urholkades väsentligt. |
| --- | --- |

(130)

Importen från Kina har inte vållat någon skada som kan betraktas som väsentlig under perioden från 2005 till undersökningsperioden. Den omfattande ökningen av den kinesiska importen sammanfaller dock klart i tiden med den nedåtgående trenden för vissa skadeindikatorer, såsom gemenskapsindustrins minskade marknadsandel som föll med 5 procentenheter samtidigt som förbrukningen ökade. På grund av ökningen av den dumpade importen från Kina har därför gemenskapsindustrin inte fullt ut kunnat dra nytta av den efterfrågeökning som ägde rum på gemenskapsmarknaden. I det avseendet bör man också notera att den snabba ökningen av de kinesiska produkternas marknadsandel klart sammanföll i tiden med att marknadsandelarna för import från Ryssland och Ukraina, som var den import som närmast konkurrerade med den kinesiska i fråga om pris, urholkades väsentligt.

| (131) | Mot bakgrund av den kinesiska importens omfattande underskridande av gemenskapsindustrins priser, anses denna dumpade import ha utövat ett generellt pristryck på gemenskapsmarknaden, med början under undersökningsperioden, och därigenom ha gjort det omöjligt för gemenskapsindustrin att höja sina försäljningspriser i den utsträckning som behövdes för att bibehålla lönsamheten. |
| --- | --- |

(131)

Mot bakgrund av den kinesiska importens omfattande underskridande av gemenskapsindustrins priser, anses denna dumpade import ha utövat ett generellt pristryck på gemenskapsmarknaden, med början under undersökningsperioden, och därigenom ha gjort det omöjligt för gemenskapsindustrin att höja sina försäljningspriser i den utsträckning som behövdes för att bibehålla lönsamheten.

| (132) | Som nämns i skäl 89 ovan drog kommissionen slutsatsen att den skada som gemenskapsindustrin vållades generellt sett inte var väsentlig, trots den nedåtgående trenden för vissa skadeindikatorer till följd av importen från Kina. Dessa resultat ska dock ses mot bakgrund av den framtidsanalys av utvecklingen för förbrukningen, importen och vissa skadeindikatorer som har gjorts för perioden efter undersökningsperioden och som nämns i skälen 91–112 ovan. |
| --- | --- |

(132)

Som nämns i skäl 89 ovan drog kommissionen slutsatsen att den skada som gemenskapsindustrin vållades generellt sett inte var väsentlig, trots den nedåtgående trenden för vissa skadeindikatorer till följd av importen från Kina. Dessa resultat ska dock ses mot bakgrund av den framtidsanalys av utvecklingen för förbrukningen, importen och vissa skadeindikatorer som har gjorts för perioden efter undersökningsperioden och som nämns i skälen 91–112 ovan.

| (133) | Såsom förklaras i skäl 93 ovan visar uppgifter om den senaste perioden – från undersökningsperioden till december 2008 – att mängden dumpad import inte minskade under årets sista två månader i jämförelse med 2007, trots att det fanns tydliga tecken på att förbrukningen i gemenskapen minskade redan under november och december 2008. Detta visar att den begynnande minskningen av förbrukningen inte hade någon inverkan på importen, som i stället ökade sin marknadsandel. Det finns ingen anledning att tro att denna trend kommer att vända i ett liknande, eller värre, kortsiktigt scenario. |
| --- | --- |

(133)

Såsom förklaras i skäl 93 ovan visar uppgifter om den senaste perioden – från undersökningsperioden till december 2008 – att mängden dumpad import inte minskade under årets sista två månader i jämförelse med 2007, trots att det fanns tydliga tecken på att förbrukningen i gemenskapen minskade redan under november och december 2008. Detta visar att den begynnande minskningen av förbrukningen inte hade någon inverkan på importen, som i stället ökade sin marknadsandel. Det finns ingen anledning att tro att denna trend kommer att vända i ett liknande, eller värre, kortsiktigt scenario.

| (134) | Även om den dumpade importen skulle minska i viss omfattning i absoluta tal, kommer dess marknadsandel emellertid att förbli oförändrad eller öka på en marknad som förutspås krympa relativt snabbt. Även om den kinesiska importen skulle börja minska mer än förbrukningen proportionellt sett, anser kommissionen att själva förekomsten av stora mängder lågprisvaror från Kina är att betrakta som skadevållande i ett läge där förbrukningen minskar, eftersom den leder till ett kraftigt nedåttryck på den allmänna prisnivån på marknaden. I en situation med överutbud, och där kunderna försöker minska sina tillverkningskostnader för att behålla sin konkurrenskraft, är det mer sannolikt att priserna på insatsvaror justeras ned mot den lägsta nivån (som är det kinesiska priset). Hänsyn till kvalitet och leveranssäkerhet som hittills kan ha inverkat till förmån för gemenskapsindustrin kommer troligen att spela mindre roll, och gemenskapsindustrin kommer att tvingas sänka sina priser till följd av det tryck de kinesiska lågprisprodukterna utövar på marknaden. |
| --- | --- |

(134)

Även om den dumpade importen skulle minska i viss omfattning i absoluta tal, kommer dess marknadsandel emellertid att förbli oförändrad eller öka på en marknad som förutspås krympa relativt snabbt. Även om den kinesiska importen skulle börja minska mer än förbrukningen proportionellt sett, anser kommissionen att själva förekomsten av stora mängder lågprisvaror från Kina är att betrakta som skadevållande i ett läge där förbrukningen minskar, eftersom den leder till ett kraftigt nedåttryck på den allmänna prisnivån på marknaden. I en situation med överutbud, och där kunderna försöker minska sina tillverkningskostnader för att behålla sin konkurrenskraft, är det mer sannolikt att priserna på insatsvaror justeras ned mot den lägsta nivån (som är det kinesiska priset). Hänsyn till kvalitet och leveranssäkerhet som hittills kan ha inverkat till förmån för gemenskapsindustrin kommer troligen att spela mindre roll, och gemenskapsindustrin kommer att tvingas sänka sina priser till följd av det tryck de kinesiska lågprisprodukterna utövar på marknaden.

| (135) | Sammanfattningsvis drar kommissionen slutsatsen att gemenskapsindustrin visserligen inte har vållats väsentlig skada under skadeundersökningsperioden, men att den i slutet av undersökningsperioden var i en sårbar situation (se skäl 89). Vidare konstaterar kommissionen att alla villkor för att skada ska uppstå efter undersökningsperioden är uppfyllda (se skäl 112 ovan) och att villkoret för skaderisk också är uppfyllt (se skäl 126 ovan), och att det därför finns ett orsakssamband mellan det överhängande hot som den dumpade importen från Kina utgör och den skada som gemenskapsindustrin förväntas vållas. |
| --- | --- |

(135)

Sammanfattningsvis drar kommissionen slutsatsen att gemenskapsindustrin visserligen inte har vållats väsentlig skada under skadeundersökningsperioden, men att den i slutet av undersökningsperioden var i en sårbar situation (se skäl 89). Vidare konstaterar kommissionen att alla villkor för att skada ska uppstå efter undersökningsperioden är uppfyllda (se skäl 112 ovan) och att villkoret för skaderisk också är uppfyllt (se skäl 126 ovan), och att det därför finns ett orsakssamband mellan det överhängande hot som den dumpade importen från Kina utgör och den skada som gemenskapsindustrin förväntas vållas.

3.   Verkningar av andra faktorer

3.1   Gemenskapsindustrins import- och exportverksamhet

| (136) | Det har konstaterats att en del företag i gemenskapsindustrin importerade begränsade mängder av den berörda produkten från Kina och från andra länder. Denna import (som beräknades utgöra mindre än 2 % av den totala importen från Kina) skedde för att möta särskilda behov hos kunder som antingen söker produkter med specifikationer som dessa tillverkare i gemenskapen inte producerar eller produkter med extremt låga priser. Med tanke på de mycket ringa importerade mängderna, anser inte kommissionen att denna import bryter orsakssambandet. |
| --- | --- |

(136)

Det har konstaterats att en del företag i gemenskapsindustrin importerade begränsade mängder av den berörda produkten från Kina och från andra länder. Denna import (som beräknades utgöra mindre än 2 % av den totala importen från Kina) skedde för att möta särskilda behov hos kunder som antingen söker produkter med specifikationer som dessa tillverkare i gemenskapen inte producerar eller produkter med extremt låga priser. Med tanke på de mycket ringa importerade mängderna, anser inte kommissionen att denna import bryter orsakssambandet.

| (137) | Vidare är en grupp tillverkare i gemenskapen närstående en kinesisk exporterande tillverkare genom ett minoritetsägande. Det har dock fastslagits att denne kinesiske exporterande tillverkare inte har någon exportförsäljning till företag i gemenskapen som är närstående denna gemenskapstillverkare. Därför har kommissionen dragit slutsatsen att detta minoritetsägande inte påverkar gemenskapsindustrins situation och att det inte är sannolikt att det kommer att göra det i framtiden. |
| --- | --- |

(137)

Vidare är en grupp tillverkare i gemenskapen närstående en kinesisk exporterande tillverkare genom ett minoritetsägande. Det har dock fastslagits att denne kinesiske exporterande tillverkare inte har någon exportförsäljning till företag i gemenskapen som är närstående denna gemenskapstillverkare. Därför har kommissionen dragit slutsatsen att detta minoritetsägande inte påverkar gemenskapsindustrins situation och att det inte är sannolikt att det kommer att göra det i framtiden.

| (138) | En grupp tillverkare i gemenskapen har importerat betydande mängder stålrör med ursprung i Argentina och Mexiko från närstående företag. Dessa produkter var främst produkter med hög kvalitet såsom ledningsrör och OCTG-rör, och svarade för mindre än 10 % av denna grupps tillverkning i gemenskapen. Dessutom visade en jämförelse modell för modell att denna import inte innebar att gemenskapsindustrins försäljningspriser underskreds. Därför har kommissionen dragit slutsatsen att denna import inte har vållat gemenskapsindustrin någon skada och inte kommer att vålla den någon skada i framtiden. |
| --- | --- |

(138)

En grupp tillverkare i gemenskapen har importerat betydande mängder stålrör med ursprung i Argentina och Mexiko från närstående företag. Dessa produkter var främst produkter med hög kvalitet såsom ledningsrör och OCTG-rör, och svarade för mindre än 10 % av denna grupps tillverkning i gemenskapen. Dessutom visade en jämförelse modell för modell att denna import inte innebar att gemenskapsindustrins försäljningspriser underskreds. Därför har kommissionen dragit slutsatsen att denna import inte har vållat gemenskapsindustrin någon skada och inte kommer att vålla den någon skada i framtiden.

| (139) | Som framgår av tabellen nedan var exportförsäljningen stabil under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins exportverksamhet granskades också, och det kan uteslutas att denna skulle bidra till att skada gemenskapsindustrin. För det första har de möjliga effekterna av denna verksamhet isolerats ordentligt och granskats under undersökningen. För det andra förväntas gemenskapsindustrins export, såsom nämns i skäl 102 ovan förbli oförändrad när tillverkningen och försäljningen på gemenskapsmarknaden minskar, eftersom exporten inriktas på andra marknadssegment, som förklaras i skäl 102 ovan.









  Gemenskapsindustrin | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportförsäljning (ton) | 1 651 514 | 1 825 543 | 1 711 165 | 1 646 927 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 111 | 104 | 100 |

(139)

Som framgår av tabellen nedan var exportförsäljningen stabil under skadeundersökningsperioden. Gemenskapsindustrins exportverksamhet granskades också, och det kan uteslutas att denna skulle bidra till att skada gemenskapsindustrin. För det första har de möjliga effekterna av denna verksamhet isolerats ordentligt och granskats under undersökningen. För det andra förväntas gemenskapsindustrins export, såsom nämns i skäl 102 ovan förbli oförändrad när tillverkningen och försäljningen på gemenskapsmarknaden minskar, eftersom exporten inriktas på andra marknadssegment, som förklaras i skäl 102 ovan.

Gemenskapsindustrin

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Exportförsäljning (ton)

1 651 514

1 825 543

1 711 165

1 646 927

Index (2005 = 100)

100

111

104

100

3.2   Import från tredjeländer (Ryssland och Ukraina)

| (140) | Importen från både Ryssland och Ukraina har minskat betydligt i volym under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabellen nedan. Ländernas sammanlagda marknadsandel sjönk från 15,4 % 2005 till 4,4 % under undersökningsperioden. Samtidigt steg genomsnittspriset på dessa produkter med 33 %. Det är viktigt att notera att importen från både Ryssland och Ukraina har varit föremål för antidumpningåtgärder sedan 2006 (se också skäl 86 ovan). Därför är de priser som anges i tabellerna nedan inte desamma som när varorna kom in på gemenskapsmarknaden. Om den tillämpningsbara antidumpningstullen läggs till dessa priser stiger genomsnittspriset på import från Ryssland och Ukraina till 860 euro/ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Importen från både Ryssland och Ukraina har minskat betydligt i volym under skadeundersökningsperioden, vilket framgår av tabellen nedan. Ländernas sammanlagda marknadsandel sjönk från 15,4 % 2005 till 4,4 % under undersökningsperioden. Samtidigt steg genomsnittspriset på dessa produkter med 33 %. Det är viktigt att notera att importen från både Ryssland och Ukraina har varit föremål för antidumpningåtgärder sedan 2006 (se också skäl 86 ovan). Därför är de priser som anges i tabellerna nedan inte desamma som när varorna kom in på gemenskapsmarknaden. Om den tillämpningsbara antidumpningstullen läggs till dessa priser stiger genomsnittspriset på import från Ryssland och Ukraina till 860 euro/ton under undersökningsperioden.

| (141) | Med tanke på den betydande skillnaden mellan det genomsnittspris till vilket import från Kina respektive import från Ryssland och Ukraina kom in på gemenskapsmarknaden och att importerade produkter från Ryssland och Ukraina var självklara konkurrenter till den kinesiska importen i den närmaste marknadspriskategorin, drar kommissionen slutsatsen att den dramatiska minskningen av dessa båda länders marknadsandelar beror på att antidumpningstullarna gjorde denna import mindre konkurrenskraftig än den dumpade kinesiska importen, vilket följaktligen undergrävde den marknadsandel som importen från Ryssland och Ukraina tidigare hade. Det kan också konstateras att detta fenomen redan har fått en sådan omfattning att en ytterligare ökning av den kinesiska importens marknadsandel kommer att komma till stånd på bekostnad av dess mest uppenbara konkurrent i den närmaste marknadspriskategorin, det vill säga gemenskapsindustrin.









  Ryssland och Ukraina | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolym (ton) | 395 926 | 255 394 | 172 155 | 140 910 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 65 | 43 | 36 |
| Importens marknadsandel | 15,4 % | 9,4 % | 5,5 % | 4,4 % |
| Importpris (EUR/ton) | 613 | 672 | 777 | 814 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 110 | 127 | 133 |
| Källa: Eurostat. |

(141)

Med tanke på den betydande skillnaden mellan det genomsnittspris till vilket import från Kina respektive import från Ryssland och Ukraina kom in på gemenskapsmarknaden och att importerade produkter från Ryssland och Ukraina var självklara konkurrenter till den kinesiska importen i den närmaste marknadspriskategorin, drar kommissionen slutsatsen att den dramatiska minskningen av dessa båda länders marknadsandelar beror på att antidumpningstullarna gjorde denna import mindre konkurrenskraftig än den dumpade kinesiska importen, vilket följaktligen undergrävde den marknadsandel som importen från Ryssland och Ukraina tidigare hade. Det kan också konstateras att detta fenomen redan har fått en sådan omfattning att en ytterligare ökning av den kinesiska importens marknadsandel kommer att komma till stånd på bekostnad av dess mest uppenbara konkurrent i den närmaste marknadspriskategorin, det vill säga gemenskapsindustrin.

Ryssland och Ukraina

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Importvolym (ton)

395 926

255 394

172 155

140 910

Index (2005 = 100)

100

65

43

36

Importens marknadsandel

15,4 %

9,4 %

5,5 %

4,4 %

Importpris (EUR/ton)

613

672

777

814

Index (2005 = 100)

100

110

127

133

Källa: Eurostat.

3.3   Import från övriga tredjeländer

| (142) | Importen från andra länder har ökat betydligt sett till volym och marknadspriser från 2005 till undersökningsperioden. Dess marknadsandel har dock i allt väsentligt varit oförändrad under perioden. Analysen av marknadspriserna visar att produkter med ursprung i dessa länder har mycket höga priser i jämförelse med produkter som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin och den dumpade importen från Kina.









  Övriga tredje länder | 2005 | 2006 | 2007 | Undersöknings-perioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina |
| Importvolym (ton) | 54 082 | 53 423 | 60 556 | 70 804 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 99 | 112 | 131 |
| Importens marknadsandel | 2,1 % | 2,0 % | 1,9 % | 2,2 % |
| Japan |
| Importvolym (ton) | 40 686 | 61 807 | 45 719 | 41 028 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 152 | 112 | 101 |
| Importens marknadsandel | 1,6 % | 2,3 % | 1,5 % | 1,3 % |
| Förenta staterna |
| Importvolym (ton) | 25 866 | 18 006 | 26 875 | 41 226 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 70 | 104 | 159 |
| Importens marknadsandel | 1,0 % | 0,7 % | 0,9 % | 1,3 % |
| Mexiko |
| Importvolym (ton) | 16 211 | 18 412 | 30 001 | 25 771 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 114 | 185 | 159 |
| Importens marknadsandel | 0,6 % | 0,7 % | 1,0 % | 0,8 % |
| Alla övriga |
| Importvolym (ton) | 63 107 | 64 620 | 77 647 | 90 788 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 102 | 123 | 144 |
| Importens marknadsandel | 2,5 % | 2,4 % | 2,5 % | 2,9 % |
| Övriga tredjeländer totalt |
| Importvolym (ton) | 199 952 | 216 268 | 240 798 | 269 617 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 108 | 120 | 135 |
| Importens marknadsandel | 7,8 % | 8,0 % | 7,6 % | 8,5 % |
| Importpris (EUR/ton) | 1 332 | 1 911 | 1 875 | 1 709 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 143 | 141 | 128 |
| Källa: Eurostat. |

(142)

Importen från andra länder har ökat betydligt sett till volym och marknadspriser från 2005 till undersökningsperioden. Dess marknadsandel har dock i allt väsentligt varit oförändrad under perioden. Analysen av marknadspriserna visar att produkter med ursprung i dessa länder har mycket höga priser i jämförelse med produkter som tillverkas och säljs av gemenskapsindustrin och den dumpade importen från Kina.

Övriga tredje länder

2005

2006

2007

Undersöknings-perioden

Argentina

Importvolym (ton)

54 082

53 423

60 556

70 804

Index (2005 = 100)

100

99

112

131

Importens marknadsandel

2,1 %

2,0 %

1,9 %

2,2 %

Japan

Importvolym (ton)

40 686

61 807

45 719

41 028

Index (2005 = 100)

100

152

112

101

Importens marknadsandel

1,6 %

2,3 %

1,5 %

1,3 %

Förenta staterna

Importvolym (ton)

25 866

18 006

26 875

41 226

Index (2005 = 100)

100

70

104

159

Importens marknadsandel

1,0 %

0,7 %

0,9 %

1,3 %

Mexiko

Importvolym (ton)

16 211

18 412

30 001

25 771

Index (2005 = 100)

100

114

185

159

Importens marknadsandel

0,6 %

0,7 %

1,0 %

0,8 %

Alla övriga

Importvolym (ton)

63 107

64 620

77 647

90 788

Index (2005 = 100)

100

102

123

144

Importens marknadsandel

2,5 %

2,4 %

2,5 %

2,9 %

Övriga tredjeländer totalt

Importvolym (ton)

199 952

216 268

240 798

269 617

Index (2005 = 100)

100

108

120

135

Importens marknadsandel

7,8 %

8,0 %

7,6 %

8,5 %

Importpris (EUR/ton)

1 332

1 911

1 875

1 709

Index (2005 = 100)

100

143

141

128

Källa: Eurostat.

| (143) | Priserna på import från Argentina och Mexiko har i genomsnitt varit betydligt högre än gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. Såsom framgår av skäl 138 ovan underskred inte priserna från Argentina och Mexiko gemenskapsindustrins priser. |
| --- | --- |

(143)

Priserna på import från Argentina och Mexiko har i genomsnitt varit betydligt högre än gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. Såsom framgår av skäl 138 ovan underskred inte priserna från Argentina och Mexiko gemenskapsindustrins priser.

| (144) | Importerade produkter från Japan och Förenta staterna hade också i genomsnitt betydligt högre priser än gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. Dessutom har denna import inte ökat sin marknadsandel alls. Därför anses inte heller denna import vara en möjlig källa till skada för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(144)

Importerade produkter från Japan och Förenta staterna hade också i genomsnitt betydligt högre priser än gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser. Dessutom har denna import inte ökat sin marknadsandel alls. Därför anses inte heller denna import vara en möjlig källa till skada för gemenskapsindustrin.

| (145) | Importen från alla övriga länder är så liten att den inte kan anses vålla någon skada. Således drar kommissionen slutsatsen att import med annat ursprung än Kina inte har vållat gemenskapsindustrin någon skada och att det inte finns någon grund för att anse att den kan bidra till att vålla skada inom den närmaste framtiden. |
| --- | --- |

(145)

Importen från alla övriga länder är så liten att den inte kan anses vålla någon skada. Således drar kommissionen slutsatsen att import med annat ursprung än Kina inte har vållat gemenskapsindustrin någon skada och att det inte finns någon grund för att anse att den kan bidra till att vålla skada inom den närmaste framtiden.

3.4   Konkurrens från andra tillverkare i gemenskapen

| (146) | Det finns ingen anledning att tro att de övriga tillverkare i gemenskapen som inte aktivt stöder klagomålet har haft en situation som markant skiljer sig från gemenskapsindustrins under undersökningsperioden eller att den kommer att vara annorlunda under den närmaste framtiden. Det finns ingenting som tyder på att dessa tillverkares agerande kan vålla gemenskapsindustrin skada under överskådlig framtid. |
| --- | --- |

(146)

Det finns ingen anledning att tro att de övriga tillverkare i gemenskapen som inte aktivt stöder klagomålet har haft en situation som markant skiljer sig från gemenskapsindustrins under undersökningsperioden eller att den kommer att vara annorlunda under den närmaste framtiden. Det finns ingenting som tyder på att dessa tillverkares agerande kan vålla gemenskapsindustrin skada under överskådlig framtid.

3.5   Tillverkningskostnad (råvaror)

| (147) | Såsom nämndes i skäl 80 ovan har gemenskapsindustrin lyckats föra över den kostnadsökning som ägde rum under skadeundersökningsperioden till en tillräcklig ökning av försäljningspriserna. Följaktligen kan man säga att gemenskapsindustrin under perioden från 2005 till undersökningsperioden har visat att den under normala förhållanden kan verka effektivt och reagera på ändrade inköpspriser på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

(147)

Såsom nämndes i skäl 80 ovan har gemenskapsindustrin lyckats föra över den kostnadsökning som ägde rum under skadeundersökningsperioden till en tillräcklig ökning av försäljningspriserna. Följaktligen kan man säga att gemenskapsindustrin under perioden från 2005 till undersökningsperioden har visat att den under normala förhållanden kan verka effektivt och reagera på ändrade inköpspriser på lämpligt sätt.

| (148) | Såsom anges i skäl 107 ovan har kostnaderna stigit betydligt under tiden efter undersökningsperioden och förväntas fortsätta att stiga framöver. Detta beror främst på att de fasta kostnaderna relativt sett förväntas öka på grund av det minskade kapacitetsutnyttjandet. Man bör i alla händelser beakta att en ökning av gemenskapsindustrins genomsnittskostnader överlag också kan bero på att gemenskapsindustrin tvingas till en ändring av produktmixen till följd av det kraftiga nedåttryck som vissa dumpade kinesiska produkttyper utövar. |
| --- | --- |

(148)

Såsom anges i skäl 107 ovan har kostnaderna stigit betydligt under tiden efter undersökningsperioden och förväntas fortsätta att stiga framöver. Detta beror främst på att de fasta kostnaderna relativt sett förväntas öka på grund av det minskade kapacitetsutnyttjandet. Man bör i alla händelser beakta att en ökning av gemenskapsindustrins genomsnittskostnader överlag också kan bero på att gemenskapsindustrin tvingas till en ändring av produktmixen till följd av det kraftiga nedåttryck som vissa dumpade kinesiska produkttyper utövar.

| (149) | Såsom anges i skäl 105 ovan kan marknaden för vissa produkttyper reduceras betydligt eller helt stängas för gemenskapsindustrin till följd av den höga graden av prisunderskridande, och därigenom tvinga den att övergå till att producera produkttyper som har högre försäljningspriser, men också högre produktionskostnader proportionellt sett. Trots det som har inträffat under analysperioden, tycks dock inte gemenskapsindustrin – på grund av det tryck som den kinesiska importen utövar i form av förlorade marknadsandelar och lägre försäljningspriser – ha några fler möjligheter att i tillräcklig omfattning låta ökade kostnader återspeglas i motsvarande höjningar av försäljningspriserna. |
| --- | --- |

(149)

Såsom anges i skäl 105 ovan kan marknaden för vissa produkttyper reduceras betydligt eller helt stängas för gemenskapsindustrin till följd av den höga graden av prisunderskridande, och därigenom tvinga den att övergå till att producera produkttyper som har högre försäljningspriser, men också högre produktionskostnader proportionellt sett. Trots det som har inträffat under analysperioden, tycks dock inte gemenskapsindustrin – på grund av det tryck som den kinesiska importen utövar i form av förlorade marknadsandelar och lägre försäljningspriser – ha några fler möjligheter att i tillräcklig omfattning låta ökade kostnader återspeglas i motsvarande höjningar av försäljningspriserna.

3.6   Nedgång på gemenskapsmarknaden för sömlösa rör till följd av den ekonomiska nedgången

| (150) | Den minskade förbrukningen och efterfrågan kommer säkerligen att påverka gemenskapsindustrins allmänna utveckling. Denna sannolika negativa effekt kommer dock att bli mer eller mindre signifikant beroende på hur den kinesiska importens marknadsandel utvecklas. Även om den ekonomiska nedgången således kan anses vara en möjlig orsak till skada under perioden från november 2008 och framåt, minskar inte detta på något sätt de skadliga effekter som kommer att uppstå på grund av att det finns stora mängder dumpad kinesisk import med mycket låga priser på gemenskapsmarknaden. Också i en situation med minskande volymer skulle gemenskapsindustrin kanske kunna upprätthålla en godtagbar prisnivå och därigenom begränsa de negativa effekterna av en minskad förbrukning, om det inte fanns någon orättvis konkurrens från dumpade kinesiska importvaror med mycket låga priser som sänker den allmänna prisnivån på marknaden. Därför kan den ekonomiska nedgången inte anses vara en möjlig anledning till att orsakssambandet mellan risken för skada och den dumpade kinesiska importen bryts. |
| --- | --- |

(150)

Den minskade förbrukningen och efterfrågan kommer säkerligen att påverka gemenskapsindustrins allmänna utveckling. Denna sannolika negativa effekt kommer dock att bli mer eller mindre signifikant beroende på hur den kinesiska importens marknadsandel utvecklas. Även om den ekonomiska nedgången således kan anses vara en möjlig orsak till skada under perioden från november 2008 och framåt, minskar inte detta på något sätt de skadliga effekter som kommer att uppstå på grund av att det finns stora mängder dumpad kinesisk import med mycket låga priser på gemenskapsmarknaden. Också i en situation med minskande volymer skulle gemenskapsindustrin kanske kunna upprätthålla en godtagbar prisnivå och därigenom begränsa de negativa effekterna av en minskad förbrukning, om det inte fanns någon orättvis konkurrens från dumpade kinesiska importvaror med mycket låga priser som sänker den allmänna prisnivån på marknaden. Därför kan den ekonomiska nedgången inte anses vara en möjlig anledning till att orsakssambandet mellan risken för skada och den dumpade kinesiska importen bryts.

4.   Slutsats om orsakssamband

| (151) | Det tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan en ökning av den dumpade importen från Kina, marknadsandelen och ett konstaterat prisunderskridande å den andra sidan alla faktorer som tyder på en klar eller överhängande risk för skada som skulle medföra en betydande försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation gör att man kan dra slutsatsen att den dumpade importen kommer att vålla gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen om inga skyddsåtgärder vidtas mot denna import. |
| --- | --- |

(151)

Det tidsmässiga sambandet mellan å ena sidan en ökning av den dumpade importen från Kina, marknadsandelen och ett konstaterat prisunderskridande å den andra sidan alla faktorer som tyder på en klar eller överhängande risk för skada som skulle medföra en betydande försämring av gemenskapsindustrins ekonomiska situation gör att man kan dra slutsatsen att den dumpade importen kommer att vålla gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen om inga skyddsåtgärder vidtas mot denna import.

| (152) | Andra faktorer har analyserats, men ansågs inte vara avgörande orsaker till den skada som sannolikt kommer att vållas. Vare sig import från andra länder eller kostnader eller en allmän minskning av efterfrågan på den berörda produkten till följd av den ekonomiska nedgången kan på något sätt minska den potentiellt snedvridande effekt den kinesiska importen har på situationen i gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(152)

Andra faktorer har analyserats, men ansågs inte vara avgörande orsaker till den skada som sannolikt kommer att vållas. Vare sig import från andra länder eller kostnader eller en allmän minskning av efterfrågan på den berörda produkten till följd av den ekonomiska nedgången kan på något sätt minska den potentiellt snedvridande effekt den kinesiska importen har på situationen i gemenskapsindustrin.

| (153) | På grundval av ovanstående analys, i vilken man noggrant har gjort åtskillnad mellan, och avskilt, den inverkan som alla kända faktorer kan ha haft, eller troligen kommer att ha, på gemenskapsindustrins situation och den dumpade importens sannolikt skadevållande verkningar, drar kommissionen slutsatsen att importen från Kina utgör ett överhängande hot för gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 3.6 och 3.9 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(153)

På grundval av ovanstående analys, i vilken man noggrant har gjort åtskillnad mellan, och avskilt, den inverkan som alla kända faktorer kan ha haft, eller troligen kommer att ha, på gemenskapsindustrins situation och den dumpade importens sannolikt skadevållande verkningar, drar kommissionen slutsatsen att importen från Kina utgör ett överhängande hot för gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 3.6 och 3.9 i grundförordningen.

G.   GEMENSKAPENS INTRESSE

| (154) | Kommissionen har undersökt om det, trots slutsatserna om dumpning, skada, risk för skada och orsakssamband, finns tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att åtgärder införs i detta fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen beaktade kommissionen de troliga verkningarna för alla berörda parter av att åtgärder införs respektive inte införs. |
| --- | --- |

(154)

Kommissionen har undersökt om det, trots slutsatserna om dumpning, skada, risk för skada och orsakssamband, finns tvingande skäl som skulle leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att åtgärder införs i detta fall. I detta syfte och i enlighet med artikel 21.1 i grundförordningen beaktade kommissionen de troliga verkningarna för alla berörda parter av att åtgärder införs respektive inte införs.

1.   Gemenskapsindustrins intresse

| (155) | Mot bakgrund av ovanstående bör åtgärder införas på import från Kina. Genom att dessa åtgärder införs förväntas priserna på produkter från detta land öka och gemenskapsindustrin få möjlighet att förbättra sin situation genom att upprätthålla en tillräcklig produktionsvolym, försäljning och därmed marknadsandel. Om inga åtgärder införs, förväntas importen från Kina vid minskande förbrukning fortsätta till mycket låga priser och därigenom öka sin marknadsandel och utöva ett nedåttryck på den allmänna prisnivån på marknaden. I detta läge finns det en överhängande risk att gemenskapsindustrin skadas till följd av de volymförluster som den kinesiska importen ger upphov till och en möjlig prissänkning på grund av nedåttrycket på marknadspriserna av den ökande förekomsten av kinesisk import på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(155)

Mot bakgrund av ovanstående bör åtgärder införas på import från Kina. Genom att dessa åtgärder införs förväntas priserna på produkter från detta land öka och gemenskapsindustrin få möjlighet att förbättra sin situation genom att upprätthålla en tillräcklig produktionsvolym, försäljning och därmed marknadsandel. Om inga åtgärder införs, förväntas importen från Kina vid minskande förbrukning fortsätta till mycket låga priser och därigenom öka sin marknadsandel och utöva ett nedåttryck på den allmänna prisnivån på marknaden. I detta läge finns det en överhängande risk att gemenskapsindustrin skadas till följd av de volymförluster som den kinesiska importen ger upphov till och en möjlig prissänkning på grund av nedåttrycket på marknadspriserna av den ökande förekomsten av kinesisk import på gemenskapsmarknaden.

2.   Övriga gemenskapstillverkares intresse

| (156) | Det finns ingenting som tyder på att de övriga tillverkare i gemenskapen som inte aktivt har stött klagomålet har andra intressen än de som anges för gemenskapsindustrin. Tillgänglig information visar att det inte finns någonting som säger att den analys som har gjorts för gemenskapsindustrin inte skulle vara tillämplig på dessa andra företag i samma utsträckning. |
| --- | --- |

(156)

Det finns ingenting som tyder på att de övriga tillverkare i gemenskapen som inte aktivt har stött klagomålet har andra intressen än de som anges för gemenskapsindustrin. Tillgänglig information visar att det inte finns någonting som säger att den analys som har gjorts för gemenskapsindustrin inte skulle vara tillämplig på dessa andra företag i samma utsträckning.

3.   Icke närstående gemenskapsimportörers intresse

| (157) | Endast sex importörer har samarbetat i den här undersökningen. Av dessa är det bara en importör, som svarar för omkring 1,5 % av den totala kinesiska importen till EG, som enbart köper från Kina. Denna importör har en lönsamhet på under 5 % och är den enda som klart har motsatt sig att åtgärder införs. Det är emellertid värt att notera att den berörda produkten svarade för mindre än 10 % av företagets omsättning under undersökningsperioden. Dessutom är det troligt att denna importör kommer att kunna föra över kostnadsökningen på sina kunder, eftersom antidumpningstullar införs för alla kinesiska tillverkare och hans direkta konkurrenter påverkas på samma sätt. Alla andra samarbetsvilliga importörer köper också in från andra leverantörer, däribland gemenskapsindustrin (deras inköp från gemenskapsindustrin varierar mellan 25 % och 95 % av deras behov) och har en mycket högre lönsamhet. |
| --- | --- |

(157)

Endast sex importörer har samarbetat i den här undersökningen. Av dessa är det bara en importör, som svarar för omkring 1,5 % av den totala kinesiska importen till EG, som enbart köper från Kina. Denna importör har en lönsamhet på under 5 % och är den enda som klart har motsatt sig att åtgärder införs. Det är emellertid värt att notera att den berörda produkten svarade för mindre än 10 % av företagets omsättning under undersökningsperioden. Dessutom är det troligt att denna importör kommer att kunna föra över kostnadsökningen på sina kunder, eftersom antidumpningstullar införs för alla kinesiska tillverkare och hans direkta konkurrenter påverkas på samma sätt. Alla andra samarbetsvilliga importörer köper också in från andra leverantörer, däribland gemenskapsindustrin (deras inköp från gemenskapsindustrin varierar mellan 25 % och 95 % av deras behov) och har en mycket högre lönsamhet.

4.   Användarnas intresse

| (158) | Endast en av de blott fem samarbetsvilliga användarna köper in från Kina (omkring 20 % av inköpen sett till volym, resten köps främst in från gemenskapsindustrin) och denna användare hävdar att införandet av åtgärder skulle ha en stor inverkan på verksamheten. Detta företag har dock en mycket hög lönsamhet på de produkter som den berörda produkten är mer än 10 %. En beräkning har visat att inverkan på denna användares lönsamhet skulle vara liten (omkring 1 % av omsättningen) också i värsta fall, det vill säga om allt kinesiskt material köps in till gemenskapsindustrins priser och ingen del av prisökningen kan föras över på kunderna. Därför anser kommissionen att ett eventuellt införande av åtgärder inte på något sätt allvarligt skulle skada denna användares intressen. |
| --- | --- |

(158)

Endast en av de blott fem samarbetsvilliga användarna köper in från Kina (omkring 20 % av inköpen sett till volym, resten köps främst in från gemenskapsindustrin) och denna användare hävdar att införandet av åtgärder skulle ha en stor inverkan på verksamheten. Detta företag har dock en mycket hög lönsamhet på de produkter som den berörda produkten är mer än 10 %. En beräkning har visat att inverkan på denna användares lönsamhet skulle vara liten (omkring 1 % av omsättningen) också i värsta fall, det vill säga om allt kinesiskt material köps in till gemenskapsindustrins priser och ingen del av prisökningen kan föras över på kunderna. Därför anser kommissionen att ett eventuellt införande av åtgärder inte på något sätt allvarligt skulle skada denna användares intressen.

5.   Slutsats beträffande gemenskapens intresse

| (159) | Avslutningsvis förväntas införandet av åtgärder på importen från Kina vid minskande förbrukning inte ha några effekter på de volymer som bjuds ut på gemenskapsmarknaden som gemenskapsindustrin har tillräcklig tillgänglig produktionskapacitet för. Inga negativa effekter på leveranssäkerheten kan därför förväntas (man bör minnas att de importerade produkttyperna också tillverkas av gemenskapsindustrin). Analysen visar också att inga betydande importörs- eller användarintressen skulle sättas på spel om åtgärder införs, och den relativt låga samarbetsviljan från importörer och användare i detta fall stöder detta argument. |
| --- | --- |

(159)

Avslutningsvis förväntas införandet av åtgärder på importen från Kina vid minskande förbrukning inte ha några effekter på de volymer som bjuds ut på gemenskapsmarknaden som gemenskapsindustrin har tillräcklig tillgänglig produktionskapacitet för. Inga negativa effekter på leveranssäkerheten kan därför förväntas (man bör minnas att de importerade produkttyperna också tillverkas av gemenskapsindustrin). Analysen visar också att inga betydande importörs- eller användarintressen skulle sättas på spel om åtgärder införs, och den relativt låga samarbetsviljan från importörer och användare i detta fall stöder detta argument.

H.   FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

| (160) | Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, risk för skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas väsentlig skada genom dumpad import, vilket det annars finns en överhängande risk för. |
| --- | --- |

(160)

Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, risk för skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska åtgärder införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas väsentlig skada genom dumpad import, vilket det annars finns en överhängande risk för.

1.   Nivå för undanröjande av skada

| (161) | De provisoriska åtgärderna på import med ursprung i Kina bör fastställas till en nivå som är tillräcklig för att undanröja risken för att gemenskapsindustrin vållas skada genom dumpad import, utan att överskrida den konstaterade dumpningsmarginalen. Vid beräkningen av vilken tull som krävs för att verkningarna av den skadevållande dumpningen ska kunna undanröjas anses det vanligen att eventuella åtgärder bör göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och att sammantaget uppnå en vinst före skatt som hade varit rimlig för försäljningen av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, det vill säga när det inte förekommer någon dumpad import. |
| --- | --- |

(161)

De provisoriska åtgärderna på import med ursprung i Kina bör fastställas till en nivå som är tillräcklig för att undanröja risken för att gemenskapsindustrin vållas skada genom dumpad import, utan att överskrida den konstaterade dumpningsmarginalen. Vid beräkningen av vilken tull som krävs för att verkningarna av den skadevållande dumpningen ska kunna undanröjas anses det vanligen att eventuella åtgärder bör göra det möjligt för gemenskapsindustrin att täcka sina kostnader och att sammantaget uppnå en vinst före skatt som hade varit rimlig för försäljningen av den likadana produkten i gemenskapen under normala konkurrensförhållanden, det vill säga när det inte förekommer någon dumpad import.

| (162) | Gemenskapsindustrin har hävdat att det skulle fordras en vinstmarginal på 12 % för att säkerställa normala konkurrensförhållanden på gemenskapsmarknaden när det inte förekommer någon dumpad import. De kinesiska exportörernas intresseorganisation har medgivit att en vinst på 8 % under vissa omständigheter kan betraktas som en lämplig vinstmarginal. |
| --- | --- |

(162)

Gemenskapsindustrin har hävdat att det skulle fordras en vinstmarginal på 12 % för att säkerställa normala konkurrensförhållanden på gemenskapsmarknaden när det inte förekommer någon dumpad import. De kinesiska exportörernas intresseorganisation har medgivit att en vinst på 8 % under vissa omständigheter kan betraktas som en lämplig vinstmarginal.

| (163) | En undersökning av risken för skada nödvändiggör emellertid ett större antal bedömningar och antaganden än bara en undersökning av väsentlig skada under undersökningsperioden. Detta beror på att begreppet risk för skada med nödvändighet innebär att prognoser måste göras om uppkomsten av framtida skada som inte fanns under undersökningsperioden. I detta osäkra scenario anses det vara ett försiktigt tillvägagångssätt att preliminärt använda den vinstmarginal som fastställdes under det senaste förfarandet för samma produkt (6), det vill säga 3 %. Denna fråga måste dock undersökas närmare i det slutgiltiga skedet, då det kommer att bli möjligt att skaffa sig ett större underlag för en bedömning av den förväntade skadan. |
| --- | --- |

(163)

En undersökning av risken för skada nödvändiggör emellertid ett större antal bedömningar och antaganden än bara en undersökning av väsentlig skada under undersökningsperioden. Detta beror på att begreppet risk för skada med nödvändighet innebär att prognoser måste göras om uppkomsten av framtida skada som inte fanns under undersökningsperioden. I detta osäkra scenario anses det vara ett försiktigt tillvägagångssätt att preliminärt använda den vinstmarginal som fastställdes under det senaste förfarandet för samma produkt (6), det vill säga 3 %. Denna fråga måste dock undersökas närmare i det slutgiltiga skedet, då det kommer att bli möjligt att skaffa sig ett större underlag för en bedömning av den förväntade skadan.

| (164) | Mot bakgrund av detta fastställdes den nödvändiga prishöjningen på grundval av en jämförelse i samma handelsled mellan det vägda genomsnittliga importpriset, fastställt för beräkningen av prisunderskridande, och det icke-skadevållande priset på produkter som säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad, fastställt i enlighet med skäl 162 ovan. |
| --- | --- |

(164)

Mot bakgrund av detta fastställdes den nödvändiga prishöjningen på grundval av en jämförelse i samma handelsled mellan det vägda genomsnittliga importpriset, fastställt för beräkningen av prisunderskridande, och det icke-skadevållande priset på produkter som säljs av gemenskapsindustrin på gemenskapens marknad, fastställt i enlighet med skäl 162 ovan.

| (165) | Eventuella skillnader som framkom vid den jämförelse som nämns i skäl 163 ovan uttrycktes sedan i procent av det sammanlagda importvärdet cif som fastställts för undersökningsperioden. Eftersom två av de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna beviljades individuell behandling, och med tanke på den låga samarbetsgraden, beräknades den preliminära enhetliga landsomfattande nivån för undanröjande av skada som den högsta skademarginal som konstaterats för representativa produkttyper sålda av exporterande tillverkare i länder utan marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(165)

Eventuella skillnader som framkom vid den jämförelse som nämns i skäl 163 ovan uttrycktes sedan i procent av det sammanlagda importvärdet cif som fastställts för undersökningsperioden. Eftersom två av de samarbetsvilliga kinesiska tillverkarna beviljades individuell behandling, och med tanke på den låga samarbetsgraden, beräknades den preliminära enhetliga landsomfattande nivån för undanröjande av skada som den högsta skademarginal som konstaterats för representativa produkttyper sålda av exporterande tillverkare i länder utan marknadsekonomi.

| (166) | Den skademarginal som på så sätt fastställdes för Kina var betydligt lägre än den konstaterade dumpningsmarginalen.






  Företag | Skademarginal |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 22,3 % |
| Alla övriga företag | 24,2 % |

(166)

Den skademarginal som på så sätt fastställdes för Kina var betydligt lägre än den konstaterade dumpningsmarginalen.

Företag

Skademarginal

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

Andra samarbetsvilliga företag

22,3 %

Alla övriga företag

24,2 %

2.   Provisoriska åtgärder

| (167) | Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina på en nivå som motsvarar den lägsta av de konstaterade dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken i samtliga fall är skademarginalen. |
| --- | --- |

(167)

Mot bakgrund av ovanstående och i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen anser kommissionen att en preliminär antidumpningstull bör införas på import av den berörda produkten med ursprung i Kina på en nivå som motsvarar den lägsta av de konstaterade dumpnings- och skademarginalerna, i enlighet med regeln om lägsta tull, vilken i samtliga fall är skademarginalen.

| (168) | På denna grundval uppgår de föreslagna tullarna till:






  Företag | Antidumpningstull (%) |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| Andra samarbetsvilliga företag | 22,3 % |
| Alla övriga företag | 24,2 % |

(168)

På denna grundval uppgår de föreslagna tullarna till:

Företag

Antidumpningstull (%)

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

Andra samarbetsvilliga företag

22,3 %

Alla övriga företag

24,2 %

| (169) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av slutsatserna i den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som vid undersökningen konstaterats för företagen i fråga. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla övriga företag”) gäller således enbart import av sådana produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings föreskrivande del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats, som gäller ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(169)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av slutsatserna i den nuvarande undersökningen. De återspeglar således den situation som vid undersökningen konstaterats för företagen i fråga. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfattande tull som gäller ”alla övriga företag”) gäller således enbart import av sådana produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av de företag, dvs. de specifika rättsliga enheter, som nämns. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings föreskrivande del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående dem som uttryckligen nämns, omfattas inte av dessa tullsatser utan av den tullsats, som gäller ”alla övriga företag”.

| (170) | Varje begäran om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (till exempel till följd av att enheten bytt namn eller att nya tillverknings- eller försäljningsenheter etablerats) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (7) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt om eventuella förändringar av företagets verksamhet avseende tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som till exempel hänger samman med namnbytet eller förändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. |
| --- | --- |

(170)

Varje begäran om tillämpning av dessa individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (till exempel till följd av att enheten bytt namn eller att nya tillverknings- eller försäljningsenheter etablerats) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (7) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt om eventuella förändringar av företagets verksamhet avseende tillverkning, inhemsk försäljning eller exportförsäljning som till exempel hänger samman med namnbytet eller förändringen av tillverknings- eller försäljningsenheterna. Förordningen kommer därefter, vid behov, att ändras i enlighet därmed genom en uppdatering av förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser.

| (171) | För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag inte bara tillämpas på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till gemenskapen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(171)

För att säkra en korrekt tillämpning av antidumpningstullen ska tullsatsen för övriga företag inte bara tillämpas på de icke samarbetsvilliga exporterande tillverkarna, utan också på de tillverkare som inte hade någon export till gemenskapen under undersökningsperioden.

I.   SLUTBESTÄMMELSER

| (172) | Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledandet av undersökningen kan framföra sina åsikter skriftligt och begära att bli hörda. Vidare bör det slås fast att avgörandena om införande av tullar i detta dokument är preliminära och kan behöva omprövas innan några slutgiltiga åtgärder införs. |
| --- | --- |

(172)

Enligt god förvaltningspraxis bör det fastställas en period inom vilken de berörda parter som gav sig till känna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledandet av undersökningen kan framföra sina åsikter skriftligt och begära att bli hörda. Vidare bör det slås fast att avgörandena om införande av tullar i detta dokument är preliminära och kan behöva omprövas innan några slutgiltiga åtgärder införs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av sömlösa rör av stål eller järn med runt tvärsnitt, med en ytterdiameter på högst 406,4 mm och med ett högsta motsvarande kolvärde (CEV) på 0,86 enligt formel från International Institute of Welding (IIW) och kemisk analys (8), enligt KN-nummer ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 och ex 7304 59 93 (9) (Taric-nummer 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391020, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 och 7304599320) med ursprung i Folkrepubliken Kina.

2.   Följande preliminära antidumpningstullar ska tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull, för de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkas av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstull (%) | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 | A948 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 | A949 |
| Företag som förtecknas i bilaga | 22,3 | A950 |
| Alla övriga företag | 24,2 | A999 |

Företag

Antidumpningstull (%)

Taric-tilläggsnummer

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6

A948

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1

A949

Företag som förtecknas i bilaga

22,3

A950

Alla övriga företag

24,2

A999

3.   Övergång till fri omsättning av den produkt som avses i punkt 1 i gemenskapen får ske under förutsättning att en säkerhet som motsvarar den preliminära tullens belopp ställs.

4.   Såvida inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96, kan berörda parter begära att få detaljerad information om de viktigaste omständigheter och överväganden som legat till grund för antagandet av denna förordning, skriftligen lämna sina synpunkter och begära att få höras muntligt av kommissionen inom en månad efter det datum då denna förordning träder i kraft.

Enligt artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 har de berörda parterna möjlighet att yttra sig om tillämpningen av denna förordning inom en månad efter det datum då den träder i kraft.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas under en period om sex månader.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 7 april 2009.

På kommissionens vägnar

Catherine ASHTON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT C 174, 9.7.2008, s. 7.

2

(3)  CEV-värdet ska fastställas i enlighet med den tekniska rapporten, 1967, IIW dok. IX-535–67, som publicerats av International Institute of Welding (IIW).

3

(4)  Se rådets förordning (EG) nr 954/2006 av den 27 juni 2006, EUT L 175, 29.6.2006, s. 4, skälen 160 och 168. Under 2001, det enda lönsamma året under den föregående undersökningsperioden, uppgick investeringarna till 65 miljoner EUR. 2004 (ett år då gemenskapsindustrin hade stora förluster) måste detta belopp sänkas till 26 miljoner EUR.

4

(5)  EUT L 175, 29.6.2006, s. 4.

5

(6)  Se rådets förordning (EG) nr 954/2006 av den 27 juni 2006, EUT L 175, 29.6.2006, s. 4, skäl 233.

6

(7)

7

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv-105 |
| 1049 Bryssel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Trade

Direction H

Office Nerv-105

1049 Bryssel

BELGIEN

(8)  CEV-värdet ska fastställas i enlighet med den tekniska rapporten, 1967, IIW dok. IX-535–67, som publicerats av International Institute of Welding (IIW).

8

(9)  Enligt kommissionens förordning (EG) nr 1031/2008 av den 19 september 2008 om ändring av bilaga I till rådets förordning (EEG) nr 2658/87 om tulltaxe- och statistiknomenklaturen och om Gemensamma tulltaxan (EUT L 291, 31.10.2008, s. 1). Vilka produkter som omfattas har fastställts utifrån produktbeskrivningen i artikel 1.1 i kombination med produktbeskrivningen för motsvarande KN-nummer.

9

---

BILAGA

Förteckning över de samarbetsvilliga tillverkare som avses i artikel 1.2 enligt Taric-tilläggsnummer 950

| Företag | Ort |
| --- | --- |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | Hengyang |
| Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd | Hengyang |
| Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd | Handan |
| Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Jiangyin Metal Tube Making Factory | Jiangyin |
| Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory | Jiangyin |
| Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd | Chengdu |
| Shenyang Xinda Co., Ltd | Shenyang |
| Suzhou Seamless Steel Tube Works | Suzhou |
| Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO) | Tianjin |
| Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd | Wuxi |
| Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd | Zhangjiagang |

Företag

Ort

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

Hengyang

Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

Hengyang

Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd

Handan

Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

Zhangjiagang

Jiangyin Metal Tube Making Factory

Jiangyin

Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

Jiangyin

Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

Chengdu

Shenyang Xinda Co., Ltd

Shenyang

Suzhou Seamless Steel Tube Works

Suzhou

Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

Tianjin

Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

Wuxi

Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

Zhangjiagang

Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

Zhangjiagang

---

| 8.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 94/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 94/75

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EG) nr 290/2009

av den 31 mars 2009

om ändring av förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag

(ECB/2009/7)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artiklarna 5.1 och 6.4, och

av följande skäl:

| (1) | Sedan ECB:s förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) av den 20 december 2001 om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag (2) trädde i kraft har ett antal aspekter identifierats i rapporteringssystemet för ny utlåning till hushåll och icke-finansiella företag som bör förbättras. De nuvarande rapporteringskraven behöver därför ändras. |
| --- | --- |

(1)

Sedan ECB:s förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) av den 20 december 2001 om statistik över räntesatser som tillämpas av monetära finansinstitut på inlåning och utlåning i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag (2) trädde i kraft har ett antal aspekter identifierats i rapporteringssystemet för ny utlåning till hushåll och icke-finansiella företag som bör förbättras. De nuvarande rapporteringskraven behöver därför ändras.

| (2) | Genom att inkludera en allmän uppdelning av ny utlåning, där man separat identifierar den aktuella räntesatsen samt volymerna på de lån som skett mot säkerhet och/eller garantier, underlättas sammanställningen av mer harmoniserade uppgifter för euroområdet och jämförelser mellan olika länder. |
| --- | --- |

(2)

Genom att inkludera en allmän uppdelning av ny utlåning, där man separat identifierar den aktuella räntesatsen samt volymerna på de lån som skett mot säkerhet och/eller garantier, underlättas sammanställningen av mer harmoniserade uppgifter för euroområdet och jämförelser mellan olika länder.

| (3) | Genom att inkludera en uppdelning efter storleken på ny utlåning till icke-finansiella företag uppnås ytterligare förståelse för finansieringen av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(3)

Genom att inkludera en uppdelning efter storleken på ny utlåning till icke-finansiella företag uppnås ytterligare förståelse för finansieringen av små och medelstora företag.

| (4) | Genom att inkludera en uppdelning efter tidsperiod för första räntebestämning för ny utlåning erhåller man mer homogena uppgifter om räntesatserna eftersom antalet kategorier av tidsperioder för räntebestämning ökar vilket i sin tur gör varje kategori mer homogen. |
| --- | --- |

(4)

Genom att inkludera en uppdelning efter tidsperiod för första räntebestämning för ny utlåning erhåller man mer homogena uppgifter om räntesatserna eftersom antalet kategorier av tidsperioder för räntebestämning ökar vilket i sin tur gör varje kategori mer homogen.

| (5) | Genom att rapportera räntesatser avseende kreditkortsfordringar (även kallade krediter relaterade till kreditkort) separat ökar möjligheterna att bevaka räntesatserna och säkerställa en konsekvent behandling av detta instrument i alla länder i euroområdet. |
| --- | --- |

(5)

Genom att rapportera räntesatser avseende kreditkortsfordringar (även kallade krediter relaterade till kreditkort) separat ökar möjligheterna att bevaka räntesatserna och säkerställa en konsekvent behandling av detta instrument i alla länder i euroområdet.

| (6) | En ny kategori avseende ny utlåning till enmansföretagare inom kategorin ”utlåning till hushåll för andra ändamål” kommer att ge ytterligare information om hur ej registrerade företag finansieras samt stödja analysen av den allmänna utvecklingen av utlåningen till hushåll. |
| --- | --- |

(6)

En ny kategori avseende ny utlåning till enmansföretagare inom kategorin ”utlåning till hushåll för andra ändamål” kommer att ge ytterligare information om hur ej registrerade företag finansieras samt stödja analysen av den allmänna utvecklingen av utlåningen till hushåll.

| (7) | Den extra rapporteringen av ny utlåning till icke-finansiella företag efter löptid kommer att göra det lättare att urskilja de räntesatser som tillämpats på kort- och långfristig finansiering. |
| --- | --- |

(7)

Den extra rapporteringen av ny utlåning till icke-finansiella företag efter löptid kommer att göra det lättare att urskilja de räntesatser som tillämpats på kort- och långfristig finansiering.

| (8) | När det gäller revolverande lån och checkräkningskrediter behöver man förtydliga, omdefiniera och skapa en mer direkt koppling till Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) av den 19 december 2008 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (3). |
| --- | --- |

(8)

När det gäller revolverande lån och checkräkningskrediter behöver man förtydliga, omdefiniera och skapa en mer direkt koppling till Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) av den 19 december 2008 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (3).

| (9) | Det är också nödvändigt att anta tydligare regler för de nationella centralbankernas stratifiering och urval av uppgiftslämnare och specificera ECB-rådets rätt att kontrollera dessa rutiner. |
| --- | --- |

(9)

Det är också nödvändigt att anta tydligare regler för de nationella centralbankernas stratifiering och urval av uppgiftslämnare och specificera ECB-rådets rätt att kontrollera dessa rutiner.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 2.3 ska ersättas med följande:
  ”3.   ECB-rådet får kontrollera efterlevnaden av bilaga I.” |
| --- | --- |

1.

Artikel 2.3 ska ersättas med följande:

”3.   ECB-rådet får kontrollera efterlevnaden av bilaga I.”

| 2. | Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till denna förordning. |
| --- | --- |

2.

Bilaga I ska ändras i enlighet med bilaga I till denna förordning.

| 3. | Bilaga II ska ersättas med bilaga II till denna förordning. |
| --- | --- |

3.

Bilaga II ska ersättas med bilaga II till denna förordning.

| 4. | Bilaga IV ska ersättas med bilaga III till denna förordning. |
| --- | --- |

4.

Bilaga IV ska ersättas med bilaga III till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 1.3 ska gälla från den 1 juni 2010.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 31 mars 2009.

På ECB-rådets vägnar

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  EGT L 10, 12.1.2002, s. 24.

2

(3)  EUT L 15, 20.1.2009, s. 14.

3

---

BILAGA I

Bilaga I till förordning (EG) nr 63/2002 (ECB/2001/18) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Punkt 7 i del 1 avsnitt III ska ersättas med följande:






  ”7. | De nationella centralbankerna definierar stratifieringskriterier som möjliggör indelning av den potentiella rapporterande populationen i homogena strata. Strata anses vara homogena om summan av variationen inom strata av urvalsvariablerna är betydligt lägre än den totala variationen i hela den faktiska rapporterande populationen (1). Stratifieringskriterierna är kopplade till statistiken över MFI:s räntesatser, dvs. det finns ett förhållande mellan stratifieringskriterierna och de räntesatser och belopp som ska skattas utifrån urvalet. |
| --- | --- | --- |

1.

Punkt 7 i del 1 avsnitt III ska ersättas med följande:

”7.

De nationella centralbankerna definierar stratifieringskriterier som möjliggör indelning av den potentiella rapporterande populationen i homogena strata. Strata anses vara homogena om summan av variationen inom strata av urvalsvariablerna är betydligt lägre än den totala variationen i hela den faktiska rapporterande populationen (1). Stratifieringskriterierna är kopplade till statistiken över MFI:s räntesatser, dvs. det finns ett förhållande mellan stratifieringskriterierna och de räntesatser och belopp som ska skattas utifrån urvalet.

| 2. | Punkt 16 i del 1 avsnitt V ska ersättas med följande:






  ”16. | Varje nationell centralbank väljer den lämpligaste fördelningen av den nationella urvalsstorleken n bland strata. Varje nationell centralbank definierar följaktligen hur många uppgiftslämnare nh som kommer från det totala antalet kreditinstitut och andra institut Nh i varje stratum. Urvalsprocenten nh/Nh för varje stratum h möjliggör en skattning av variationen för varje stratum. Detta innebär att minst två uppgiftslämnare väljs ut från varje stratum.” |
| --- | --- | --- |

2.

Punkt 16 i del 1 avsnitt V ska ersättas med följande:

”16.

Varje nationell centralbank väljer den lämpligaste fördelningen av den nationella urvalsstorleken n bland strata. Varje nationell centralbank definierar följaktligen hur många uppgiftslämnare nh som kommer från det totala antalet kreditinstitut och andra institut Nh i varje stratum. Urvalsprocenten nh/Nh för varje stratum h möjliggör en skattning av variationen för varje stratum. Detta innebär att minst två uppgiftslämnare väljs ut från varje stratum.”

| 3. | Punkt 20 i del 1 avsnitt V ska ersättas med följande:






  ”20. | Om en nationell centralbank beslutar sig för census av alla kreditinstitut och andra institut i ett stratum kan den göra ett urval inom detta stratum på nivån filialer. Förutsättningen är att den nationella centralbanken har en fullständig lista över filialer som täcker hela verksamheten inom kreditinstituten och de andra instituten i detta stratum, samt nödvändiga uppgifter för att kunna bedöma variationen mellan filialerna vad gäller räntesatser för nya avtal med hushållen och de icke-finansiella företagen. För urvalet och upprätthållande av filialer gäller samtliga förutsättningar i den här bilagan. De utvalda filialerna blir nominella uppgiftslämnare, underkastade samtliga krav på uppgiftslämnande som anges i bilaga II. Detta förfarande påverkar inte rapporteringsskyldigheten för kreditinstitut eller andra institut till vilka filialerna hör.” |
| --- | --- | --- |

3.

Punkt 20 i del 1 avsnitt V ska ersättas med följande:

”20.

Om en nationell centralbank beslutar sig för census av alla kreditinstitut och andra institut i ett stratum kan den göra ett urval inom detta stratum på nivån filialer. Förutsättningen är att den nationella centralbanken har en fullständig lista över filialer som täcker hela verksamheten inom kreditinstituten och de andra instituten i detta stratum, samt nödvändiga uppgifter för att kunna bedöma variationen mellan filialerna vad gäller räntesatser för nya avtal med hushållen och de icke-finansiella företagen. För urvalet och upprätthållande av filialer gäller samtliga förutsättningar i den här bilagan. De utvalda filialerna blir nominella uppgiftslämnare, underkastade samtliga krav på uppgiftslämnande som anges i bilaga II. Detta förfarande påverkar inte rapporteringsskyldigheten för kreditinstitut eller andra institut till vilka filialerna hör.”

---

(1)  Summan av variationen inom strata definieras somFormula och ska vara avsevärt lägre än den sammanlagda variationen för den rapporterande populationen definierad som Formula, där h anger varje strata, xi räntesatsen för institut i, Formula ett enkelt medelvärde för räntesatsen i strata h, n det sammanlagda antalet institut i urvalet och Formula det enkla medelvärdet för räntesatsen för alla institut i urvalet.”

---

BILAGA II

BILAGA II

RAPPORTERINGSSYSTEM FÖR STATISTIK ÖVER MONETÄRA FINANSINSTITUTS RÄNTESATSER

DEL 1

TYP AV RÄNTA

I.   Överenskommen årlig ränta

Allmän princip

| 1. | Den typ av ränta som uppgiftslämnare tillhandahåller för alla instrumentkategorier för inlåning och utlåning som avser nya avtal och utestående belopp är den överenskomna årliga räntan (AAR). Den definieras som den räntesats som har avtalats individuellt mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke-finansiella företaget för en in- eller utlåning, omräknad till årlig basis och noterad i procent per år. Den överenskomna årliga räntan omfattar alla räntebetalningar på inlåning och utlåning, men inga andra avgifter som eventuellt tillämpas. Underkurs, definierad som skillnaden mellan det nominella beloppet på lånet och det belopp som erhålls av kunden, betraktas som en räntebetalning vid avtalets början (tid t0) och återspeglas därför i den överenskomna årliga räntan. |
| --- | --- |

1.

Den typ av ränta som uppgiftslämnare tillhandahåller för alla instrumentkategorier för inlåning och utlåning som avser nya avtal och utestående belopp är den överenskomna årliga räntan (AAR). Den definieras som den räntesats som har avtalats individuellt mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke-finansiella företaget för en in- eller utlåning, omräknad till årlig basis och noterad i procent per år. Den överenskomna årliga räntan omfattar alla räntebetalningar på inlåning och utlåning, men inga andra avgifter som eventuellt tillämpas. Underkurs, definierad som skillnaden mellan det nominella beloppet på lånet och det belopp som erhålls av kunden, betraktas som en räntebetalning vid avtalets början (tid t0) och återspeglas därför i den överenskomna årliga räntan.

| 2. | Om räntebetalningar som avtalats mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke-finansiella företaget kapitaliseras vid regelbundna intervall under ett år, till exempel per månad eller kvartal snarare än per år, annualiseras den överenskomna räntan med hjälp av följande formel för att erhålla överenskommen årlig ränta:



  med:






  x | som den överenskomna årliga räntan, |
| --- | --- | --- |
| rag | som den årliga ränta som avtalats mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke finansiella företaget för en in- eller utlåning, där datum för räntekapitaliseringen av inlåningen och alla betalningar och återbetalningar av lånet är vid regelbundna intervall under året, och |
| n | som antalet räntekapitaliseringsperioder för inlåningen och (åter)betalningsperioder för utlåningen per år, dvs. 1 för årliga betalningar, 2 för halvårsbetalningar, 4 för kvartalsbetalningar och 12 för månadsbetalningar. |

2.

Om räntebetalningar som avtalats mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke-finansiella företaget kapitaliseras vid regelbundna intervall under ett år, till exempel per månad eller kvartal snarare än per år, annualiseras den överenskomna räntan med hjälp av följande formel för att erhålla överenskommen årlig ränta:

Formula

med:

x

som den överenskomna årliga räntan,

rag

som den årliga ränta som avtalats mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke finansiella företaget för en in- eller utlåning, där datum för räntekapitaliseringen av inlåningen och alla betalningar och återbetalningar av lånet är vid regelbundna intervall under året, och

n

som antalet räntekapitaliseringsperioder för inlåningen och (åter)betalningsperioder för utlåningen per år, dvs. 1 för årliga betalningar, 2 för halvårsbetalningar, 4 för kvartalsbetalningar och 12 för månadsbetalningar.

| 3. | En nationell centralbank får begära att dess uppgiftslämnare tillhandahåller en snävt definierad effektiv ränta (narrowly defined effective rate, NDER) för alla eller vissa kategorier av instrument för inlåning och utlåning som avser nya avtal och utestående belopp, i stället för överenskommen årlig ränta. NDER definieras som den ränta, på årlig basis, som motsvarar nuvärdet av alla åtaganden, framtida eller befintliga (inlåning och utlåning, ut- eller återbetalningar, räntebetalningar), exklusive avgifter, som överenskommits mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke-finansiella företaget. NDER motsvarar räntekomponenten effektiv ränta (annual percentage rate of charge, APRC) som denna definieras i artikel 3 i i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/48/EG av den 23 april 2008 om konsumentkreditavtal och om upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG (1). Den enda skillnaden mellan NDER och överenskommen årlig ränta är den underliggande metoden för annualisering av räntebetalningarna. NDER använder successiv approximation och kan därför tillämpas på alla typer av in- eller utlåning, medan den överenskomna årliga räntan använder den algebraiska formel som definieras i punkt 2 och är därför endast tillämplig på inlåning och utlåning med regelbunden kapitalisering av räntebetalningar. Alla övriga krav är identiska, vilket betyder att hänvisningar i återstoden av denna bilaga till den överenskomna årliga räntan (AAR) även gäller för den snävt definierade effektiva räntan (NDER). |
| --- | --- |

3.

En nationell centralbank får begära att dess uppgiftslämnare tillhandahåller en snävt definierad effektiv ränta (narrowly defined effective rate, NDER) för alla eller vissa kategorier av instrument för inlåning och utlåning som avser nya avtal och utestående belopp, i stället för överenskommen årlig ränta. NDER definieras som den ränta, på årlig basis, som motsvarar nuvärdet av alla åtaganden, framtida eller befintliga (inlåning och utlåning, ut- eller återbetalningar, räntebetalningar), exklusive avgifter, som överenskommits mellan uppgiftslämnaren och hushållet eller det icke-finansiella företaget. NDER motsvarar räntekomponenten effektiv ränta (annual percentage rate of charge, APRC) som denna definieras i artikel 3 i i Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/48/EG av den 23 april 2008 om konsumentkreditavtal och om upphävande av rådets direktiv 87/102/EEG (1). Den enda skillnaden mellan NDER och överenskommen årlig ränta är den underliggande metoden för annualisering av räntebetalningarna. NDER använder successiv approximation och kan därför tillämpas på alla typer av in- eller utlåning, medan den överenskomna årliga räntan använder den algebraiska formel som definieras i punkt 2 och är därför endast tillämplig på inlåning och utlåning med regelbunden kapitalisering av räntebetalningar. Alla övriga krav är identiska, vilket betyder att hänvisningar i återstoden av denna bilaga till den överenskomna årliga räntan (AAR) även gäller för den snävt definierade effektiva räntan (NDER).

Behandling av skatter, bidrag och reglerande åtgärder

| 4. | Räntebetalningar som omfattas av överenskommen årlig ränta återspeglar vad uppgiftslämnaren erlägger för inlåning och erhåller för utlåning. I fall då beloppet som erlagts av ena parten och som erhållits av den andra skiljer sig, avgör uppgiftslämnarens synpunkt vilken räntebetalning som omfattas av statistik över de monetära finansinstitutens (MFI) räntesatser. |
| --- | --- |

4.

Räntebetalningar som omfattas av överenskommen årlig ränta återspeglar vad uppgiftslämnaren erlägger för inlåning och erhåller för utlåning. I fall då beloppet som erlagts av ena parten och som erhållits av den andra skiljer sig, avgör uppgiftslämnarens synpunkt vilken räntebetalning som omfattas av statistik över de monetära finansinstitutens (MFI) räntesatser.

| 5. | Till följd av denna princip, registreras räntor brutto före skatt, eftersom räntor före skatt återspeglar vad uppgiftslämnarna erlägger för inlåning och erhåller för utlåning. |
| --- | --- |

5.

Till följd av denna princip, registreras räntor brutto före skatt, eftersom räntor före skatt återspeglar vad uppgiftslämnarna erlägger för inlåning och erhåller för utlåning.

| 6. | Bidrag som beviljats hushåll eller icke-finansiella företag av tredje part tas inte med i beräkningen vid fastställandet av räntebetalningen, eftersom bidragen inte erläggs eller erhålls av uppgiftslämnaren. |
| --- | --- |

6.

Bidrag som beviljats hushåll eller icke-finansiella företag av tredje part tas inte med i beräkningen vid fastställandet av räntebetalningen, eftersom bidragen inte erläggs eller erhålls av uppgiftslämnaren.

| 7. | Förmånliga räntor som uppgiftslämnare tillämpar för sina anställda omfattas av statistiken över MFI:s räntesatser. |
| --- | --- |

7.

Förmånliga räntor som uppgiftslämnare tillämpar för sina anställda omfattas av statistiken över MFI:s räntesatser.

| 8. | När reglerande åtgärder påverkar räntebetalningar, till exempel räntetak eller förbud mot ersättning vid inlåning över natten, återspeglas dessa i statistiken över MFI:s räntesatser. Alla förändringar av regler som fastställer reglerande åtgärder, till exempel nivån på administrativt satta räntor eller räntetak, framgår av statistiken över MFI:s räntesatser som en förändring av räntan. |
| --- | --- |

8.

När reglerande åtgärder påverkar räntebetalningar, till exempel räntetak eller förbud mot ersättning vid inlåning över natten, återspeglas dessa i statistiken över MFI:s räntesatser. Alla förändringar av regler som fastställer reglerande åtgärder, till exempel nivån på administrativt satta räntor eller räntetak, framgår av statistiken över MFI:s räntesatser som en förändring av räntan.

II.   Effektiv ränta

| 9. | Utöver överenskommen årlig ränta ska uppgiftslämnare för nya avtal ange den effektiva räntan (APRC) för konsumentkrediter och bostadslån till hushåll dvs.






  — | en effektiv ränta för nya konsumentkrediter (se indikator 30 i tillägg 2), och |
| --- | --- | --- |

9.

Utöver överenskommen årlig ränta ska uppgiftslämnare för nya avtal ange den effektiva räntan (APRC) för konsumentkrediter och bostadslån till hushåll dvs.

—

en effektiv ränta för nya konsumentkrediter (se indikator 30 i tillägg 2), och

| — | en effektiv ränta för nya bostadslån till hushåll (se indikator 31 i tillägg 2) (2). |
| --- | --- |

—

en effektiv ränta för nya bostadslån till hushåll (se indikator 31 i tillägg 2) (2).

| 10. | Den effektiva räntan täcker ”konsumentens sammanlagda kreditkostnad”, enligt definitionen i artikel 3 g i direktiv 2008/48/EG. Dessa sammanlagda kostnader inkluderar en komponent ränta och en komponent andra (relaterade) avgifter, till exempel kostnader för undersökningar, administration, förberedelse av dokument, garantier, kreditförsäkring, etc. |
| --- | --- |

10.

Den effektiva räntan täcker ”konsumentens sammanlagda kreditkostnad”, enligt definitionen i artikel 3 g i direktiv 2008/48/EG. Dessa sammanlagda kostnader inkluderar en komponent ränta och en komponent andra (relaterade) avgifter, till exempel kostnader för undersökningar, administration, förberedelse av dokument, garantier, kreditförsäkring, etc.

| 11. | Sammansättningen av komponenten andra avgifter kan variera mellan de olika länderna, eftersom definitionerna i direktiv 2008/48/EG tillämpas olika och eftersom nationella finansiella system och förfaranden för kreditsäkerhet är olika. |
| --- | --- |

11.

Sammansättningen av komponenten andra avgifter kan variera mellan de olika länderna, eftersom definitionerna i direktiv 2008/48/EG tillämpas olika och eftersom nationella finansiella system och förfaranden för kreditsäkerhet är olika.

III.   Konvention

| 12. | Uppgiftslämnarna tillämpar ett standardår på 365 dagar för sammanställningen av överenskommen årlig ränta, dvs. skottår lämnas utan avseende. |
| --- | --- |

12.

Uppgiftslämnarna tillämpar ett standardår på 365 dagar för sammanställningen av överenskommen årlig ränta, dvs. skottår lämnas utan avseende.

DEL 2

TÄCKNING

| 13. | Uppgiftslämnarna tillhandahåller MFI:s räntestatistik avseende utestående belopp och nya avtal. |
| --- | --- |

13.

Uppgiftslämnarna tillhandahåller MFI:s räntestatistik avseende utestående belopp och nya avtal.

IV.   Räntor på utestående belopp

| 14. | Utestående belopp definieras som stockarna av all inlåning som hushåll och icke-finansiella företag placerat hos uppgiftslämnaren och stockarna av all utlåning som uppgiftslämnaren beviljat hushåll och icke-finansiella företag. |
| --- | --- |

14.

Utestående belopp definieras som stockarna av all inlåning som hushåll och icke-finansiella företag placerat hos uppgiftslämnaren och stockarna av all utlåning som uppgiftslämnaren beviljat hushåll och icke-finansiella företag.

| 15. | En ränta på utestående belopp återspeglar den viktade genomsnittliga räntenivån som tillämpas på stockarna av inlåning och utlåning i den relevanta instrumentkategorin vid referenstidpunkten enligt punkt 26. Den viktade genomsnittliga räntenivån är summan av den överenskomna årliga räntan multiplicerad med motsvarande utestående belopp, dividerat med de totala utestående beloppen. Den täcker alla utestående avtal som ingåtts under alla perioder före rapporteringsdagen. |
| --- | --- |

15.

En ränta på utestående belopp återspeglar den viktade genomsnittliga räntenivån som tillämpas på stockarna av inlåning och utlåning i den relevanta instrumentkategorin vid referenstidpunkten enligt punkt 26. Den viktade genomsnittliga räntenivån är summan av den överenskomna årliga räntan multiplicerad med motsvarande utestående belopp, dividerat med de totala utestående beloppen. Den täcker alla utestående avtal som ingåtts under alla perioder före rapporteringsdagen.

| 16. | Nödlidande lån är inte inräknade i de viktade genomsnittliga räntenivåerna. Nödlidande lån definieras i enlighet med bilaga II till Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) av den 19 december 2008 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (3). Den totala summan av ett lån som helt eller delvis klassificeras som ett nödlidande lån räknas inte med i räntestatistiken. Lån för omstrukturering av lånefordran till räntor som understiger marknadsvillkoren, dvs. en omstrukturering av lånen hos en låntagare som har betalningssvårigheter, räknas inte heller med i räntestatistiken. |
| --- | --- |

16.

Nödlidande lån är inte inräknade i de viktade genomsnittliga räntenivåerna. Nödlidande lån definieras i enlighet med bilaga II till Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) av den 19 december 2008 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (3). Den totala summan av ett lån som helt eller delvis klassificeras som ett nödlidande lån räknas inte med i räntestatistiken. Lån för omstrukturering av lånefordran till räntor som understiger marknadsvillkoren, dvs. en omstrukturering av lånen hos en låntagare som har betalningssvårigheter, räknas inte heller med i räntestatistiken.

V.   Nya avtal avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter

| 17. | För inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar (utökade och komfort, även kallade krediter relaterade till kreditkort) och revolverande lån samt checkräkningskrediter enligt definitionerna i punkterna 42–45 och 51 omfattar begreppet nya avtal hela stockarna. Följaktligen används debet- eller kreditsaldot, dvs. utestående belopp, vid den referenstidpunkt som definieras i punkt 29 som indikator för nya avtal avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter. |
| --- | --- |

17.

För inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar (utökade och komfort, även kallade krediter relaterade till kreditkort) och revolverande lån samt checkräkningskrediter enligt definitionerna i punkterna 42–45 och 51 omfattar begreppet nya avtal hela stockarna. Följaktligen används debet- eller kreditsaldot, dvs. utestående belopp, vid den referenstidpunkt som definieras i punkt 29 som indikator för nya avtal avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter.

| 18. | Räntorna för inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter speglar den viktade genomsnittliga räntenivå som tillämpas på stockarna för dessa konton vid referenstidpunkten enligt definitionen i punkt 29. De omfattar de aktuella balansräknings-uppgifterna avseende alla utestående avtal som ingåtts under alla perioder som föregår referensdagen. |
| --- | --- |

18.

Räntorna för inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter speglar den viktade genomsnittliga räntenivå som tillämpas på stockarna för dessa konton vid referenstidpunkten enligt definitionen i punkt 29. De omfattar de aktuella balansräknings-uppgifterna avseende alla utestående avtal som ingåtts under alla perioder som föregår referensdagen.

| 19. | I syfte att beräkna MFI:s räntesatser på konton som, beroende på saldot, antingen kan vara en in- eller utlåning, skiljer uppgiftslämnarna mellan perioder med kreditsaldo och perioder med debetsaldo. Uppgiftslämnarna rapporterar viktade genomsnittliga räntor som avser kreditsaldon som inlåning över natten och viktade genomsnittliga räntor som avser debetsaldon som checkräkningskrediter. De rapporterar inte viktade genomsnittliga räntor som kombinerar (låga) räntor för inlåning över natten och (höga) checkräkningskrediträntor. |
| --- | --- |

19.

I syfte att beräkna MFI:s räntesatser på konton som, beroende på saldot, antingen kan vara en in- eller utlåning, skiljer uppgiftslämnarna mellan perioder med kreditsaldo och perioder med debetsaldo. Uppgiftslämnarna rapporterar viktade genomsnittliga räntor som avser kreditsaldon som inlåning över natten och viktade genomsnittliga räntor som avser debetsaldon som checkräkningskrediter. De rapporterar inte viktade genomsnittliga räntor som kombinerar (låga) räntor för inlåning över natten och (höga) checkräkningskrediträntor.

VI.   Nya avtal avseende andra instrumentkategorier än inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter

| 20. | De nedanstående punkterna 21–25 avser inlåning med överenskommen löptid, repoavtal och alla andra lån än revolverande lån, checkräkningskrediter och kreditkortsfordringar enligt definitionerna i punkterna 42–45 och 51. |
| --- | --- |

20.

De nedanstående punkterna 21–25 avser inlåning med överenskommen löptid, repoavtal och alla andra lån än revolverande lån, checkräkningskrediter och kreditkortsfordringar enligt definitionerna i punkterna 42–45 och 51.

| 21. | Nya avtal definieras som alla nya avtal mellan hushåll eller icke-finansiella företag och uppgiftslämnaren. Nya avtal innefattar






  — | alla finansiella avtal, som för första gången specificerar räntan på in- eller utlåningen, och |
| --- | --- | --- |

21.

Nya avtal definieras som alla nya avtal mellan hushåll eller icke-finansiella företag och uppgiftslämnaren. Nya avtal innefattar

—

alla finansiella avtal, som för första gången specificerar räntan på in- eller utlåningen, och

| — | alla nya förhandlingar rörande existerande inlåning och utlåning. |
| --- | --- |

—

alla nya förhandlingar rörande existerande inlåning och utlåning.

Förlängningar av existerande avtal avseende inlåning och utlåning som sker automatiskt, dvs. utan någon aktiv inblandning från hushållet eller det icke-finansiella företaget, och som inte innebär några omförhandlingar av villkor och förutsättningar i avtalet, inklusive räntan, betraktas inte som nya avtal.

| 22. | Räntan för nya avtal återspeglar den viktade genomsnittliga räntan som tillämpas på inlåning och utlåning i den relevanta instrumentkategori som avser nya avtal som ingåtts mellan hushåll eller icke-finansiella företag och uppgiftslämnaren under den referenstidsperiod som avses i punkt 32. |
| --- | --- |

22.

Räntan för nya avtal återspeglar den viktade genomsnittliga räntan som tillämpas på inlåning och utlåning i den relevanta instrumentkategori som avser nya avtal som ingåtts mellan hushåll eller icke-finansiella företag och uppgiftslämnaren under den referenstidsperiod som avses i punkt 32.

| 23. | Förändringar i rörlig ränta i betydelsen automatiska justeringar av räntan som utförs av uppgiftslämnaren utgör inte nya avtal och betraktas därför inte som nya avtal. För existerande avtal tas dessa förändringar i rörlig ränta därför inte med i räntorna för nya avtal utan endast i de genomsnittliga räntorna på utestående belopp. |
| --- | --- |

23.

Förändringar i rörlig ränta i betydelsen automatiska justeringar av räntan som utförs av uppgiftslämnaren utgör inte nya avtal och betraktas därför inte som nya avtal. För existerande avtal tas dessa förändringar i rörlig ränta därför inte med i räntorna för nya avtal utan endast i de genomsnittliga räntorna på utestående belopp.

| 24. | Ett byte från fast till rörlig ränta eller vice versa (vid tiden t1) under avtalets löptid, som har avtalats vid avtalets början (tiden t0), är inte ett nytt avtal utan en del av villkoren och förutsättningarna för utlåningen som fastställts vid tiden t0. Det betraktas därför inte som ett nytt avtal. |
| --- | --- |

24.

Ett byte från fast till rörlig ränta eller vice versa (vid tiden t1) under avtalets löptid, som har avtalats vid avtalets början (tiden t0), är inte ett nytt avtal utan en del av villkoren och förutsättningarna för utlåningen som fastställts vid tiden t0. Det betraktas därför inte som ett nytt avtal.

| 25. | Ett hushåll eller ett icke-finansiellt företag förväntas vanligen ta ut hela lånet vid avtalets början (med undantag för checkräkningskrediter). Det finns emellertid möjlighet att ta ut ett lån i delar vid olika tider, t1, t2, t3, etc. i stället för att göra ett uttag av hela beloppet vid avtalets början (tiden t0). Att ett lån tas ut i delar är irrelevant för statistiken över MFI:s räntesatser. Avtalet mellan hushållet eller det icke-finansiella företaget och uppgiftslämnaren vid tiden t0, som inkluderar räntan och hela lånebeloppet, innefattas i statistiken över MFI:s räntesatser på nya avtal. |
| --- | --- |

25.

Ett hushåll eller ett icke-finansiellt företag förväntas vanligen ta ut hela lånet vid avtalets början (med undantag för checkräkningskrediter). Det finns emellertid möjlighet att ta ut ett lån i delar vid olika tider, t1, t2, t3, etc. i stället för att göra ett uttag av hela beloppet vid avtalets början (tiden t0). Att ett lån tas ut i delar är irrelevant för statistiken över MFI:s räntesatser. Avtalet mellan hushållet eller det icke-finansiella företaget och uppgiftslämnaren vid tiden t0, som inkluderar räntan och hela lånebeloppet, innefattas i statistiken över MFI:s räntesatser på nya avtal.

DEL 3

REFERENSTIDPUNKT

VII.   Referenstidpunkt för MFI:s räntesatser på utestående belopp

| 26. | De nationella centralbankerna bestämmer huruvida MFI:s räntesatser på utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–14 i tillägg 1, ska sammanställas som observationer vid periodens slut eller som implicit ränta som avser periodens medeltal. Den period som omfattas är en månad. |
| --- | --- |

26.

De nationella centralbankerna bestämmer huruvida MFI:s räntesatser på utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–14 i tillägg 1, ska sammanställas som observationer vid periodens slut eller som implicit ränta som avser periodens medeltal. Den period som omfattas är en månad.

| 27. | Räntor på utestående belopp i form av observationer vid månadens slut beräknas som viktade medeltal av räntor tillämpade på stockarna av inlåning och utlåning vid en viss tidpunkt den sista dagen i månaden. Vid den tidpunkten samlar uppgiftslämnaren in de berörda räntorna och beloppen för all utestående inlåning och utlåning som avser hushåll och icke-finansiella företag och utarbeta en viktad genomsnittlig ränta för varje instrumentkategori. I motsats till medeltal per månad omfattar MFI:s räntesatser på utestående belopp som sammanställs i form av observationer vid månadens slut, endast sådana avtal som fortfarande gäller vid tiden för insamlandet av uppgifter. |
| --- | --- |

27.

Räntor på utestående belopp i form av observationer vid månadens slut beräknas som viktade medeltal av räntor tillämpade på stockarna av inlåning och utlåning vid en viss tidpunkt den sista dagen i månaden. Vid den tidpunkten samlar uppgiftslämnaren in de berörda räntorna och beloppen för all utestående inlåning och utlåning som avser hushåll och icke-finansiella företag och utarbeta en viktad genomsnittlig ränta för varje instrumentkategori. I motsats till medeltal per månad omfattar MFI:s räntesatser på utestående belopp som sammanställs i form av observationer vid månadens slut, endast sådana avtal som fortfarande gäller vid tiden för insamlandet av uppgifter.

| 28. | Räntor på utestående belopp i form av implicita räntor som avser medeltalen för månaden beräknas som kvoter, med täljaren som det ackumulerade ränteflödet under referensmånaden, dvs. upplupen ränta att erlägga för inlåning och att erhålla för utlåning, och nämnaren som medeltalet av stockarna för månaden. Vid slutet av referensmånaden rapporterar uppgiftslämnaren för varje instrumentkategori den upplupna räntan att erlägga eller att erhålla under månaden och stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad. I motsats till observationer vid månadens slut, inkluderar MFI:s räntor på utestående belopp, sammanställda som medeltal per månad, även avtal som var gällande vid någon tid under månaden, men som inte längre är det vid slutet av månaden. Medeltalet av stockarna av inlåning och utlåning under referensmånaden ska helst sammanställas av medeltalet av de dagliga stockarna under månaden. Åtminstone för lättrörliga instrumentkategorier, dvs. inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter, ska medeltalet för månadens stockar härröra från dagliga saldon. För alla andra instrumentkategorier härrör medeltalet för stockarna för månaden från saldon som registreras varje vecka eller oftare. Under en övergångstid på högst två år godtas observationer vid månadens slut för utlåning med överenskommen löptid över fem år. |
| --- | --- |

28.

Räntor på utestående belopp i form av implicita räntor som avser medeltalen för månaden beräknas som kvoter, med täljaren som det ackumulerade ränteflödet under referensmånaden, dvs. upplupen ränta att erlägga för inlåning och att erhålla för utlåning, och nämnaren som medeltalet av stockarna för månaden. Vid slutet av referensmånaden rapporterar uppgiftslämnaren för varje instrumentkategori den upplupna räntan att erlägga eller att erhålla under månaden och stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad. I motsats till observationer vid månadens slut, inkluderar MFI:s räntor på utestående belopp, sammanställda som medeltal per månad, även avtal som var gällande vid någon tid under månaden, men som inte längre är det vid slutet av månaden. Medeltalet av stockarna av inlåning och utlåning under referensmånaden ska helst sammanställas av medeltalet av de dagliga stockarna under månaden. Åtminstone för lättrörliga instrumentkategorier, dvs. inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter, ska medeltalet för månadens stockar härröra från dagliga saldon. För alla andra instrumentkategorier härrör medeltalet för stockarna för månaden från saldon som registreras varje vecka eller oftare. Under en övergångstid på högst två år godtas observationer vid månadens slut för utlåning med överenskommen löptid över fem år.

VIII.   Referenstidpunkt för nya avtal avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar samt revolverande lån och checkräkningskrediter

| 29. | De nationella centralbankerna bestämmer huruvida MFI:s nationella räntesatsnivåer på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräknings-krediter, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 som beskrivs i tillägg 2, sammanställs som observationer vid periodens slut eller som implicit ränta som anger periodens medeltal. Den period som omfattas är en månad. |
| --- | --- |

29.

De nationella centralbankerna bestämmer huruvida MFI:s nationella räntesatsnivåer på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräknings-krediter, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 som beskrivs i tillägg 2, sammanställs som observationer vid periodens slut eller som implicit ränta som anger periodens medeltal. Den period som omfattas är en månad.

| 30. | I analogi med sammanställningen av räntor på utestående belopp som finns i tillägg 1, sammanställs räntesatser avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter på något av följande sätt:






  a) | observationer vid månadens slut beräknas, dvs. viktade medeltal av de räntesatser som tillämpas på stockarna av denna inlåning och utlåning vid en viss tidpunkt den sista dagen i månaden. Vid denna tidpunkt samlar uppgiftslämnarna in de berörda räntorna och beloppen för all inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter som avser hushåll och icke-finansiella företag och sammanställer en viktad genomsnittlig ränta för varje instrumentkategori. I motsats till medeltal per månad omfattar MFI:s räntesatser på utestående belopp som sammanställs i form av observationer vid månadens slut endast sådana avtal som fortfarande gäller vid tiden för insamlandet av uppgifter. |
| --- | --- | --- |

30.

I analogi med sammanställningen av räntor på utestående belopp som finns i tillägg 1, sammanställs räntesatser avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter på något av följande sätt:

a)

observationer vid månadens slut beräknas, dvs. viktade medeltal av de räntesatser som tillämpas på stockarna av denna inlåning och utlåning vid en viss tidpunkt den sista dagen i månaden. Vid denna tidpunkt samlar uppgiftslämnarna in de berörda räntorna och beloppen för all inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter som avser hushåll och icke-finansiella företag och sammanställer en viktad genomsnittlig ränta för varje instrumentkategori. I motsats till medeltal per månad omfattar MFI:s räntesatser på utestående belopp som sammanställs i form av observationer vid månadens slut endast sådana avtal som fortfarande gäller vid tiden för insamlandet av uppgifter.

| b) | implicita räntor som avser medeltal per månad ska beräknas, dvs. kvoter, med täljaren som upplupen ränta som ska erläggas för inlåning och utlåning, och nämnaren som ett dagligt medeltal av stockarna. Vid slutet av månaden rapporterar uppgiftslämnaren, för inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter, det upplupna räntebeloppet att erlägga eller att erhålla under månaden och stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad. För inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter härrör månadens medeltal av stockarna från dagliga saldon. I motsats till observationer vid månadens slut, inkluderar MFI:s räntor på utestående belopp, sammanställda som medeltal per månad, även avtal som var gällande vid någon tid under månaden, men som inte längre är det vid slutet av månaden. |
| --- | --- |

b)

implicita räntor som avser medeltal per månad ska beräknas, dvs. kvoter, med täljaren som upplupen ränta som ska erläggas för inlåning och utlåning, och nämnaren som ett dagligt medeltal av stockarna. Vid slutet av månaden rapporterar uppgiftslämnaren, för inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter, det upplupna räntebeloppet att erlägga eller att erhålla under månaden och stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad. För inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter härrör månadens medeltal av stockarna från dagliga saldon. I motsats till observationer vid månadens slut, inkluderar MFI:s räntor på utestående belopp, sammanställda som medeltal per månad, även avtal som var gällande vid någon tid under månaden, men som inte längre är det vid slutet av månaden.

| 31. | Avseende konton som, beroende på saldot, kan vara antingen inlåning eller utlåning ska endast saldot vid en viss tidpunkt den sista dagen i månaden avgöra huruvida kontot den månaden är en inlåning över natten eller en checkräkningskredit; detta gäller om MFI:s räntor ställs samman som observationer vid månadens slut. Om MFI:s räntor beräknas som implicita räntor som avser medeltal per månad, görs det en bedömning varje dag huruvida kontot är en inlåning eller en utlåning. Ett medeltal av de dagliga kreditsaldona och de dagliga debetsaldona beräknas sedan för att få fram månadens stock i medeltal för nämnaren i den implicita räntan. Dessutom skiljer flödet i täljaren mellan ränta att erlägga på inlåning och ränta att erhålla på utlåning. Uppgiftslämnare rapporterar inte viktade genomsnittliga räntor som kombinerar (låga) räntor för inlåning över natten och (höga) checkräkningskrediträntor. |
| --- | --- |

31.

Avseende konton som, beroende på saldot, kan vara antingen inlåning eller utlåning ska endast saldot vid en viss tidpunkt den sista dagen i månaden avgöra huruvida kontot den månaden är en inlåning över natten eller en checkräkningskredit; detta gäller om MFI:s räntor ställs samman som observationer vid månadens slut. Om MFI:s räntor beräknas som implicita räntor som avser medeltal per månad, görs det en bedömning varje dag huruvida kontot är en inlåning eller en utlåning. Ett medeltal av de dagliga kreditsaldona och de dagliga debetsaldona beräknas sedan för att få fram månadens stock i medeltal för nämnaren i den implicita räntan. Dessutom skiljer flödet i täljaren mellan ränta att erlägga på inlåning och ränta att erhålla på utlåning. Uppgiftslämnare rapporterar inte viktade genomsnittliga räntor som kombinerar (låga) räntor för inlåning över natten och (höga) checkräkningskrediträntor.

IX.   Referenstidpunkt för nya avtal (utom inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter)

| 32. | MFI:s räntor på nya avtal utom inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter, dvs. alla indikatorer som beskrivs i tillägg 2 med undantag för 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 beräknas som periodens medeltal. Den period som omfattas är en (hel) månad. |
| --- | --- |

32.

MFI:s räntor på nya avtal utom inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter, dvs. alla indikatorer som beskrivs i tillägg 2 med undantag för 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 beräknas som periodens medeltal. Den period som omfattas är en (hel) månad.

| 33. | För varje instrumentkategori beräknar uppgiftslämnarna räntan på nya avtal som ett viktat medeltal för alla räntor på nya avtal i instrumentkategorin under referensmånaden. Dessa räntor avseende medeltalet för månaden vidarebefordras till den nationella centralbanken i den deltagande medlemsstat där uppgiftslämnaren har sin hemvist, tillsammans med viktade uppgifter för varje instrumentkategori om volymen på nya avtal som förvaltats under rapporteringsmånaden. Uppgiftslämnare beaktar de nya avtal som förvaltats under hela månaden. |
| --- | --- |

33.

För varje instrumentkategori beräknar uppgiftslämnarna räntan på nya avtal som ett viktat medeltal för alla räntor på nya avtal i instrumentkategorin under referensmånaden. Dessa räntor avseende medeltalet för månaden vidarebefordras till den nationella centralbanken i den deltagande medlemsstat där uppgiftslämnaren har sin hemvist, tillsammans med viktade uppgifter för varje instrumentkategori om volymen på nya avtal som förvaltats under rapporteringsmånaden. Uppgiftslämnare beaktar de nya avtal som förvaltats under hela månaden.

DEL 4

INSTRUMENTKATEGORIER

X.   Allmänna bestämmelser

| 34. | Uppgiftslämnare tillhandahåller MFI:s räntestatistik på utestående belopp för de instrumentkategorier som specificeras i tillägg 1 och MFI:s räntestatistik på nya avtal för de instrumentkategorier som anges i tillägg 2. Såsom anges i punkt 17 ska räntorna avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, revolverande lån och checkräkningskrediter och utökade kreditkortsfordringar, vara räntor på nya avtal och ingår därför i tillägg 2. Eftersom sammanställningsmetoden och referenstidpunkten för räntor på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter emellertid är desamma som för övriga indikatorer avseende utestående belopp, upprepas indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 i tillägg 2 även i tillägg 1. |
| --- | --- |

34.

Uppgiftslämnare tillhandahåller MFI:s räntestatistik på utestående belopp för de instrumentkategorier som specificeras i tillägg 1 och MFI:s räntestatistik på nya avtal för de instrumentkategorier som anges i tillägg 2. Såsom anges i punkt 17 ska räntorna avseende inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, revolverande lån och checkräkningskrediter och utökade kreditkortsfordringar, vara räntor på nya avtal och ingår därför i tillägg 2. Eftersom sammanställningsmetoden och referenstidpunkten för räntor på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter emellertid är desamma som för övriga indikatorer avseende utestående belopp, upprepas indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 i tillägg 2 även i tillägg 1.

| 35. | En instrumentkategori som framgår av tilläggen 1 och 2 är inte tillämplig på nationell nivå i vissa deltagande medlemsstater och beaktas därför inte om inhemska kreditinstitut och andra institut inte erbjuder någon av de produkter som hör till denna kategori till hushåll och icke-finansiella företag. Uppgifter ska tillhandahållas om några avtal existerar, oavsett hur få dessa avtal är. |
| --- | --- |

35.

En instrumentkategori som framgår av tilläggen 1 och 2 är inte tillämplig på nationell nivå i vissa deltagande medlemsstater och beaktas därför inte om inhemska kreditinstitut och andra institut inte erbjuder någon av de produkter som hör till denna kategori till hushåll och icke-finansiella företag. Uppgifter ska tillhandahållas om några avtal existerar, oavsett hur få dessa avtal är.

| 36. | För varje instrumentkategori som definieras i tilläggen 1 och 2 och som tillämpas i inhemska kreditinstituts och andra instituts bankverksamhet i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag med hemvist i de deltagande medlemsstaterna, baseras MFI:s räntestatistik på alla räntor tillämpade på alla produkter som passar in i denna instrumentkategori. Detta innebär att de nationella centralbankerna inte får definiera en uppsättning nationella produkter inom varje instrumentkategori för vilka MFI:s räntestatistik insamlas. I stället tas räntorna på alla produkter som erbjuds av varje uppgiftslämnare med. Såsom anges i punkt 28 i bilaga I, behöver de nationella centralbankerna inte i urvalet ta med varje produkt som existerar på nationell nivå. De får emellertid inte undanta en hel instrumentkategori på den grunden att de berörda volymerna är mycket små. Om en instrumentkategori enbart erbjuds av ett institut, representeras följaktligen det institutet i urvalet. Om en instrumentkategori inte existerade i en deltagande medlemsstat vid tidpunkten för dragningen av det första urvalet, men en ny produkt inom denna kategori därefter introduceras av ett institut, innefattas detta institut i urvalet vid tiden för nästa kontroll av representativiteten. Om en ny produkt skapas inom en befintlig instrumentkategori på nationell nivå, ska instituten i urvalet ta med den i nästa rapportering, eftersom alla uppgiftslämnare är skyldiga att rapportera om alla sina produkter. |
| --- | --- |

36.

För varje instrumentkategori som definieras i tilläggen 1 och 2 och som tillämpas i inhemska kreditinstituts och andra instituts bankverksamhet i förhållande till hushåll och icke-finansiella företag med hemvist i de deltagande medlemsstaterna, baseras MFI:s räntestatistik på alla räntor tillämpade på alla produkter som passar in i denna instrumentkategori. Detta innebär att de nationella centralbankerna inte får definiera en uppsättning nationella produkter inom varje instrumentkategori för vilka MFI:s räntestatistik insamlas. I stället tas räntorna på alla produkter som erbjuds av varje uppgiftslämnare med. Såsom anges i punkt 28 i bilaga I, behöver de nationella centralbankerna inte i urvalet ta med varje produkt som existerar på nationell nivå. De får emellertid inte undanta en hel instrumentkategori på den grunden att de berörda volymerna är mycket små. Om en instrumentkategori enbart erbjuds av ett institut, representeras följaktligen det institutet i urvalet. Om en instrumentkategori inte existerade i en deltagande medlemsstat vid tidpunkten för dragningen av det första urvalet, men en ny produkt inom denna kategori därefter introduceras av ett institut, innefattas detta institut i urvalet vid tiden för nästa kontroll av representativiteten. Om en ny produkt skapas inom en befintlig instrumentkategori på nationell nivå, ska instituten i urvalet ta med den i nästa rapportering, eftersom alla uppgiftslämnare är skyldiga att rapportera om alla sina produkter.

| 37. | Undantaget från principen att alla räntor tillämpade på alla produkter tas med är räntor på nödlidande lån och lån för omstrukturering av lånefordran. Såsom framgår av punkt 16, ingår inte nödlidande lån och lån för omstrukturering av lånefordran till räntor som understiger marknadsvillkoren, dvs. lån till låntagare med betalningssvårigheter, i statistiken över MFI:s räntesatser. |
| --- | --- |

37.

Undantaget från principen att alla räntor tillämpade på alla produkter tas med är räntor på nödlidande lån och lån för omstrukturering av lånefordran. Såsom framgår av punkt 16, ingår inte nödlidande lån och lån för omstrukturering av lånefordran till räntor som understiger marknadsvillkoren, dvs. lån till låntagare med betalningssvårigheter, i statistiken över MFI:s räntesatser.

XI.   Uppdelning efter valuta

| 38. | Statistiken över MFI:s räntesatser omfattar de räntor som tillämpas av den rapporterande populationen. Uppgifter om inlåning och utlåning i andra valutor än euro ska inte krävas på aggregerad nivå för deltagande medlemsstater. Detta återspeglas i tilläggen 1 och 2, där alla indikatorer hänvisar till utlåning och inlåning denominerad i euro. |
| --- | --- |

38.

Statistiken över MFI:s räntesatser omfattar de räntor som tillämpas av den rapporterande populationen. Uppgifter om inlåning och utlåning i andra valutor än euro ska inte krävas på aggregerad nivå för deltagande medlemsstater. Detta återspeglas i tilläggen 1 och 2, där alla indikatorer hänvisar till utlåning och inlåning denominerad i euro.

XII.   Uppdelning efter sektor

| 39. | Med undantag för repor, ska en sektoriell uppdelning tillämpas på all inlåning och utlåning som erfordras för statistiken över MFI:s räntesatser. Tilläggen 1 och 2 skiljer därför mellan indikatorer som avser hushåll (inklusive hushållens icke vinstdrivande organisationer) (4) och indikatorer som avser icke-finansiella företag (5). Dessutom rapporteras separata uppgifter för enmansföretagare/ej registrerade företag inom ramen för hushållen, men endast med avseende på nya avtal för ”andra ändamål”. De nationella centralbankerna får bortse från kravet om separat identifiering av lån till enmansföretagare när sådana lån utgör mindre än 5 procent av den deltagande medlemsstatens totala utlåning till hushåll i form av utestående belopp, såsom beräknas i enlighet med förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32). |
| --- | --- |

39.

Med undantag för repor, ska en sektoriell uppdelning tillämpas på all inlåning och utlåning som erfordras för statistiken över MFI:s räntesatser. Tilläggen 1 och 2 skiljer därför mellan indikatorer som avser hushåll (inklusive hushållens icke vinstdrivande organisationer) (4) och indikatorer som avser icke-finansiella företag (5). Dessutom rapporteras separata uppgifter för enmansföretagare/ej registrerade företag inom ramen för hushållen, men endast med avseende på nya avtal för ”andra ändamål”. De nationella centralbankerna får bortse från kravet om separat identifiering av lån till enmansföretagare när sådana lån utgör mindre än 5 procent av den deltagande medlemsstatens totala utlåning till hushåll i form av utestående belopp, såsom beräknas i enlighet med förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32).

| 40. | Indikator 5 i tillägg 1 och indikator 11 i tillägg 2 avser repor. Även om ersättning för repor inte i alla deltagande medlemsstater är oberoende av innehavarsektorn, krävs det inte någon uppdelning på hushåll och icke-finansiella företag när det gäller repor för deltagande medlemsstater. Dessutom krävs det inte någon uppdelning efter löptid för deltagande medlemsstater, eftersom repor övervägande förutsätts vara mycket kortfristiga. MFI:s räntesats på repoavtal ska utan åtskillnad hänföras till båda sektorerna. |
| --- | --- |

40.

Indikator 5 i tillägg 1 och indikator 11 i tillägg 2 avser repor. Även om ersättning för repor inte i alla deltagande medlemsstater är oberoende av innehavarsektorn, krävs det inte någon uppdelning på hushåll och icke-finansiella företag när det gäller repor för deltagande medlemsstater. Dessutom krävs det inte någon uppdelning efter löptid för deltagande medlemsstater, eftersom repor övervägande förutsätts vara mycket kortfristiga. MFI:s räntesats på repoavtal ska utan åtskillnad hänföras till båda sektorerna.

| 41. | Indikatorerna 5 och 6 i tillägg 2 avser inlåning med uppsägningstid som innehas av hushåll. Räntorna och vikten för inlåning med uppsägningstid hänvisar emellertid för alla deltagande medlemsstater till inlåning med uppsägningstid som innehas både av hushåll och av icke-finansiella företag, dvs. båda sektorerna slås ihop men hänförs till hushåll. Det krävs inte någon uppdelning efter sektor för deltagande medlemsstater. |
| --- | --- |

41.

Indikatorerna 5 och 6 i tillägg 2 avser inlåning med uppsägningstid som innehas av hushåll. Räntorna och vikten för inlåning med uppsägningstid hänvisar emellertid för alla deltagande medlemsstater till inlåning med uppsägningstid som innehas både av hushåll och av icke-finansiella företag, dvs. båda sektorerna slås ihop men hänförs till hushåll. Det krävs inte någon uppdelning efter sektor för deltagande medlemsstater.

XIII.   Uppdelning efter typ av instrument

| 42. | Såvida inte något annat föreskrivs i punkterna 43–52, följer uppdelningen efter instrument för MFI:s räntor och definitionerna av olika typer av instrument de tillgångs- och skuldkategorier som fastställs i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32). |
| --- | --- |

42.

Såvida inte något annat föreskrivs i punkterna 43–52, följer uppdelningen efter instrument för MFI:s räntor och definitionerna av olika typer av instrument de tillgångs- och skuldkategorier som fastställs i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32).

| 43. | MFI:s räntor på inlåning över natten, dvs. indikatorerna 1 och 7 i tillägg 2, avser all inlåning över natten, oavsett om den är räntebärande eller inte. Noll-ränta på inlåning över natten ingår därför i statistiken över MFI:s räntesatser. |
| --- | --- |

43.

MFI:s räntor på inlåning över natten, dvs. indikatorerna 1 och 7 i tillägg 2, avser all inlåning över natten, oavsett om den är räntebärande eller inte. Noll-ränta på inlåning över natten ingår därför i statistiken över MFI:s räntesatser.

| 44. | För statistiken över MFI:s räntesatser har revolverande lån och checkräkningskrediter, dvs. indikatorerna 12 och 23 i tillägg 2, samma betydelse som framgår i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) oavsett tidsperioden för första räntebestämningen. Straffavgift för övertrassering som tillämpas som en del av övriga avgifter, till exempel i form av speciella avgifter, innefattas inte i överenskommen årlig ränta som definieras i punkt 1, eftersom denna typ av ränta endast innehåller utlåningens räntekomponent. Lån som rapporteras under denna kategori ska inte rapporteras under någon annan kategori avseende nya avtal. |
| --- | --- |

44.

För statistiken över MFI:s räntesatser har revolverande lån och checkräkningskrediter, dvs. indikatorerna 12 och 23 i tillägg 2, samma betydelse som framgår i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) oavsett tidsperioden för första räntebestämningen. Straffavgift för övertrassering som tillämpas som en del av övriga avgifter, till exempel i form av speciella avgifter, innefattas inte i överenskommen årlig ränta som definieras i punkt 1, eftersom denna typ av ränta endast innehåller utlåningens räntekomponent. Lån som rapporteras under denna kategori ska inte rapporteras under någon annan kategori avseende nya avtal.

| 45. | För statistiken över MFI:s räntesatser har kreditkortsfordringar samma betydelse som framgår i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32). Uppgifter om räntan rapporteras endast med avseende på utökade kreditkortsfordringar, i indikatorerna 32 och 36. Räntan på komfortkredit rapporteras inte separat, eftersom den per definition är noll. Det utestående beloppet avseende komfortkrediten ingår dock i MFI:s räntestatistik över utestående belopp, tillsammans med det utestående beloppet avseende de utökade kreditkortsfordringarna. Varken komfortkredit eller utökade kreditkortsfordringar rapporteras under någon annan indikator över nya lån. |
| --- | --- |

45.

För statistiken över MFI:s räntesatser har kreditkortsfordringar samma betydelse som framgår i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32). Uppgifter om räntan rapporteras endast med avseende på utökade kreditkortsfordringar, i indikatorerna 32 och 36. Räntan på komfortkredit rapporteras inte separat, eftersom den per definition är noll. Det utestående beloppet avseende komfortkrediten ingår dock i MFI:s räntestatistik över utestående belopp, tillsammans med det utestående beloppet avseende de utökade kreditkortsfordringarna. Varken komfortkredit eller utökade kreditkortsfordringar rapporteras under någon annan indikator över nya lån.

| 46. | För statistiken över MFI:s räntesatser inkluderar nya lån till icke-finansiella företag (förutom revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar), dvs. indikatorerna 37–54 i tillägg 2, alla lån förutom kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit) och revolverande lån samt checkräkningskrediter till företag, oavsett belopp, medan indikatorerna 62–85 hänför sig till utlåning mot säkerhet enligt punkt 60. Lån till icke-finansiella företag i tillägg 1 som avser utestående belopp följer definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit). |
| --- | --- |

46.

För statistiken över MFI:s räntesatser inkluderar nya lån till icke-finansiella företag (förutom revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar), dvs. indikatorerna 37–54 i tillägg 2, alla lån förutom kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit) och revolverande lån samt checkräkningskrediter till företag, oavsett belopp, medan indikatorerna 62–85 hänför sig till utlåning mot säkerhet enligt punkt 60. Lån till icke-finansiella företag i tillägg 1 som avser utestående belopp följer definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit).

| 47. | För statistiken över MFI:s räntesatser definieras ny utlåning till hushåll för konsumtion, dvs. indikatorerna 13–15, 30 och 55–57 i tillägg 2, som lån, med undantag för kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit) eller revolverande lån och checkräkningskrediter som beviljas för personlig användning till konsumtion av varor och tjänster, medan indikatorerna 55–57 hänför sig till utlåning mot säkerhet enligt punkt 60. Lån för konsumtion i tillägg 1 som avser utestående belopp följer definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit). |
| --- | --- |

47.

För statistiken över MFI:s räntesatser definieras ny utlåning till hushåll för konsumtion, dvs. indikatorerna 13–15, 30 och 55–57 i tillägg 2, som lån, med undantag för kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit) eller revolverande lån och checkräkningskrediter som beviljas för personlig användning till konsumtion av varor och tjänster, medan indikatorerna 55–57 hänför sig till utlåning mot säkerhet enligt punkt 60. Lån för konsumtion i tillägg 1 som avser utestående belopp följer definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit).

| 48. | Bostadslån till hushåll, dvs. indikatorerna 6–8 i tillägg 1 och indikatorerna 16–19 samt 31 i tillägg 2, kan ges med eller utan säkerhet, medan indikatorerna 58–61 hänför sig till utlåning mot säkerhet i enlighet med punkt 60. Statistiken över MFI:s räntesatser innefattar utan åtskillnad bostadslån till hushåll med och utan säkerhet i indikatorerna 16–19 och 31. För statistiken över MFI:s räntesatser definieras nya bostadslån till hushåll, dvs. indikatorerna 16–19, 31 och 58–61 i tillägg 2 som andra krediter än revolverande lån och checkräkningskrediter som beviljas för bostadsförvärv, inbegripet byggnation, garage samt renoveringar. Bostadslån till hushåll i tillägg 1 som avser utestående belopp följer definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar. |
| --- | --- |

48.

Bostadslån till hushåll, dvs. indikatorerna 6–8 i tillägg 1 och indikatorerna 16–19 samt 31 i tillägg 2, kan ges med eller utan säkerhet, medan indikatorerna 58–61 hänför sig till utlåning mot säkerhet i enlighet med punkt 60. Statistiken över MFI:s räntesatser innefattar utan åtskillnad bostadslån till hushåll med och utan säkerhet i indikatorerna 16–19 och 31. För statistiken över MFI:s räntesatser definieras nya bostadslån till hushåll, dvs. indikatorerna 16–19, 31 och 58–61 i tillägg 2 som andra krediter än revolverande lån och checkräkningskrediter som beviljas för bostadsförvärv, inbegripet byggnation, garage samt renoveringar. Bostadslån till hushåll i tillägg 1 som avser utestående belopp följer definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar.

| 49. | För statistiken över MFI:s räntesatser definieras ny utlåning till hushåll för andra ändamål, dvs. indikatorerna 20–22 och 33–35 i tillägg 2, som annan utlåning än revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar som beviljas för sådana ändamål som företagande, omläggning av lån, utbildning, etc. Övrig utlåning till hushåll i tillägg 1 som avser utestående belopp ska följa definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar. |
| --- | --- |

49.

För statistiken över MFI:s räntesatser definieras ny utlåning till hushåll för andra ändamål, dvs. indikatorerna 20–22 och 33–35 i tillägg 2, som annan utlåning än revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar som beviljas för sådana ändamål som företagande, omläggning av lån, utbildning, etc. Övrig utlåning till hushåll i tillägg 1 som avser utestående belopp ska följa definitionen i del 2 av bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) och innefattar revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar.

| 50. | För MFI:s räntor på utestående belopp utgör konsumtionskrediter, utlåning till hushållen för konsumtion, bostadslån till hushåll samt övrig utlåning till hushåll all utlåning som beviljats till hushåll av inhemska kreditinstitut och andra institut, inklusive revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit). |
| --- | --- |

50.

För MFI:s räntor på utestående belopp utgör konsumtionskrediter, utlåning till hushållen för konsumtion, bostadslån till hushåll samt övrig utlåning till hushåll all utlåning som beviljats till hushåll av inhemska kreditinstitut och andra institut, inklusive revolverande lån och checkräkningskrediter samt kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit).

| 51. | För MFI:s räntor på nya avtal omfattar utökade kreditkortsfordringar, revolverande lån och checkräkningskrediter, utlåning till hushåll för konsumtion, bostadslån och lån för andra ändamål all utlåning beviljad till hushåll av inhemska kreditinstitut och andra institut. Kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit) rapporteras inte separat i MFI:s räntestatistik över nya avtal, utan inkluderas som en del av motsvarande poster i utstående belopp. |
| --- | --- |

51.

För MFI:s räntor på nya avtal omfattar utökade kreditkortsfordringar, revolverande lån och checkräkningskrediter, utlåning till hushåll för konsumtion, bostadslån och lån för andra ändamål all utlåning beviljad till hushåll av inhemska kreditinstitut och andra institut. Kreditkortsfordringar (både utökad kredit och komfortkredit) rapporteras inte separat i MFI:s räntestatistik över nya avtal, utan inkluderas som en del av motsvarande poster i utstående belopp.

XIV.   Uppdelning efter belopp

| 52. | För övrig utlåning till icke-finansiella företag, dvs. indikatorerna 37–54 och 62–85 i tillägg 2, urskiljs tre kategorier av belopp, dvs. a) ”upp till 250 000 euro”, b) ”över 250 000 euro och upp till 1 miljon euro” samt c) ”över 1 miljon euro”. Beloppet avser endast det enskilda lån som betraktas som ett nytt avtal, inte övriga affärsrelationer som eventuellt existerar mellan det icke-finansiella företaget och uppgiftslämnaren. |
| --- | --- |

52.

För övrig utlåning till icke-finansiella företag, dvs. indikatorerna 37–54 och 62–85 i tillägg 2, urskiljs tre kategorier av belopp, dvs. a) ”upp till 250 000 euro”, b) ”över 250 000 euro och upp till 1 miljon euro” samt c) ”över 1 miljon euro”. Beloppet avser endast det enskilda lån som betraktas som ett nytt avtal, inte övriga affärsrelationer som eventuellt existerar mellan det icke-finansiella företaget och uppgiftslämnaren.

XV.   Uppdelning efter ursprunglig löptid, uppsägningstid eller första räntebestämning

| 53. | Beroende på typen av instrument och om MFI:s räntor avser utestående belopp eller nya avtal, ska statistiken göra en uppdelning efter ursprunglig löptid, uppsägningstid, och/eller tidsperioden för den första räntebestämningen. Dessa uppdelningar avser tidsperioder eller tidsband – exempelvis avser en ränta på inlåning med ursprunglig överenskommen löptid upp till två år den genomsnittliga räntan på all inlåning med en ursprunglig överenskommen löptid mellan två dagar och upp till två år, viktade med utgångspunkt i de belopp som lånats in. |
| --- | --- |

53.

Beroende på typen av instrument och om MFI:s räntor avser utestående belopp eller nya avtal, ska statistiken göra en uppdelning efter ursprunglig löptid, uppsägningstid, och/eller tidsperioden för den första räntebestämningen. Dessa uppdelningar avser tidsperioder eller tidsband – exempelvis avser en ränta på inlåning med ursprunglig överenskommen löptid upp till två år den genomsnittliga räntan på all inlåning med en ursprunglig överenskommen löptid mellan två dagar och upp till två år, viktade med utgångspunkt i de belopp som lånats in.

| 54. | Uppdelningen efter ursprunglig löptid och uppsägningstid följer de definitioner som anges i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32). En uppdelning efter ursprunglig löptid tillämpas för alla inlåningskategorier avseende utestående belopp, utom repor, och för alla utlåningskategorier avseende utestående belopp såsom anges i tillägg 1. En uppdelning efter ursprunglig löptid tillämpas också på nya inlåningsavtal med överenskommen löptid, samt en uppdelning efter uppsägningstid för nya inlåningsavtal med uppsägningstid såsom anges i tillägg 2. Separata uppgifter om lån till icke-finansiella företag med en tidsperiod för första räntebestämning upp till ett år i kombination med ursprunglig löptid över ett år rapporteras för varje låneintervall som anges i punkt 52, se tillägg 2. |
| --- | --- |

54.

Uppdelningen efter ursprunglig löptid och uppsägningstid följer de definitioner som anges i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32). En uppdelning efter ursprunglig löptid tillämpas för alla inlåningskategorier avseende utestående belopp, utom repor, och för alla utlåningskategorier avseende utestående belopp såsom anges i tillägg 1. En uppdelning efter ursprunglig löptid tillämpas också på nya inlåningsavtal med överenskommen löptid, samt en uppdelning efter uppsägningstid för nya inlåningsavtal med uppsägningstid såsom anges i tillägg 2. Separata uppgifter om lån till icke-finansiella företag med en tidsperiod för första räntebestämning upp till ett år i kombination med ursprunglig löptid över ett år rapporteras för varje låneintervall som anges i punkt 52, se tillägg 2.

| 55. | Utlåningsräntan avseende nya avtal i tillägg 2 delas upp efter tidsperioden för den första räntebestämningen enligt avtalet. För statistiken över MFI:s räntesatser definieras tidsperioden för första räntebestämningen som en i förväg bestämd tidsperiod vid början av ett avtal under vilken räntesatsen inte kommer att ändras. Tidsperioden för första räntebestämningen kan vara kortare än, eller motsvara, utlåningens ursprungliga löptid. Räntesatsen anses endast vara oföränderlig om den anges som en exakt nivå, t.ex. 10 procent, eller som en differens till en referensränta vid en viss tidpunkt, till exempel som 6-månader EURIBOR plus 2 procentenheter på en viss dag och tidpunkt. Om hushållet eller det icke-finansiella företaget och uppgiftslämnaren vid början av avtalet kommer överens om ett förfarande för att beräkna utlåningsräntan för en viss tidsperiod, till exempel 6-månader EURIBOR plus 2 procentenheter för tre år, anses detta inte vara en första räntebestämning, eftersom räntesatsen kan ändras under de tre åren. Statistiken över MFI:s räntesatser på nya utlåningsavtal återspeglar endast den ränta som har avtalats för tidsperioden för första räntebestämningen vid början av avtalet eller efter omförhandling av lånet. Om räntan efter denna första tidsperiod för räntebestämningen ändras automatiskt till en rörlig ränta, ska detta inte återspeglas i MFI:s räntor på nya avtal utan enbart i de som avser utestående belopp. |
| --- | --- |

55.

Utlåningsräntan avseende nya avtal i tillägg 2 delas upp efter tidsperioden för den första räntebestämningen enligt avtalet. För statistiken över MFI:s räntesatser definieras tidsperioden för första räntebestämningen som en i förväg bestämd tidsperiod vid början av ett avtal under vilken räntesatsen inte kommer att ändras. Tidsperioden för första räntebestämningen kan vara kortare än, eller motsvara, utlåningens ursprungliga löptid. Räntesatsen anses endast vara oföränderlig om den anges som en exakt nivå, t.ex. 10 procent, eller som en differens till en referensränta vid en viss tidpunkt, till exempel som 6-månader EURIBOR plus 2 procentenheter på en viss dag och tidpunkt. Om hushållet eller det icke-finansiella företaget och uppgiftslämnaren vid början av avtalet kommer överens om ett förfarande för att beräkna utlåningsräntan för en viss tidsperiod, till exempel 6-månader EURIBOR plus 2 procentenheter för tre år, anses detta inte vara en första räntebestämning, eftersom räntesatsen kan ändras under de tre åren. Statistiken över MFI:s räntesatser på nya utlåningsavtal återspeglar endast den ränta som har avtalats för tidsperioden för första räntebestämningen vid början av avtalet eller efter omförhandling av lånet. Om räntan efter denna första tidsperiod för räntebestämningen ändras automatiskt till en rörlig ränta, ska detta inte återspeglas i MFI:s räntor på nya avtal utan enbart i de som avser utestående belopp.

| 56. | Nedanstående tidsperioder för första räntebestämning ska särskiljas när det gäller utlåning till hushåll:
  För utlåning till hushåll för konsumtion och för andra ändamål:






  — | Rörlig ränta och en tidsperiod för första räntebestämning på upp till (och inklusive) ett år. |
| --- | --- | --- |

56.

Nedanstående tidsperioder för första räntebestämning ska särskiljas när det gäller utlåning till hushåll:

För utlåning till hushåll för konsumtion och för andra ändamål:

—

Rörlig ränta och en tidsperiod för första räntebestämning på upp till (och inklusive) ett år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över ett och upp till (och inklusive) fem år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över ett och upp till (och inklusive) fem år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över fem år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över fem år.

För bostadslån till hushåll:

| — | Rörlig ränta och en tidsperiod för första räntebestämning på upp till (och inklusive) ett år. |
| --- | --- |

—

Rörlig ränta och en tidsperiod för första räntebestämning på upp till (och inklusive) ett år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över ett och upp till (och inklusive) fem år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över ett och upp till (och inklusive) fem år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över fem och upp till (och inklusive) tio år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över fem och upp till (och inklusive) tio år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över tio år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över tio år.

| 57. | Följande tidsperioder för första räntebestämning ska särskiljas för lån till icke-finansiella företag ”upp till 250 000 euro”, ”över 250 000 euro och upp till 1 miljon euro” samt ”över 1 miljon euro”:






  — | Rörlig ränta och en tidsperiod för första räntebestämning på upp till (och inklusive) tre månader. |
| --- | --- | --- |

57.

Följande tidsperioder för första räntebestämning ska särskiljas för lån till icke-finansiella företag ”upp till 250 000 euro”, ”över 250 000 euro och upp till 1 miljon euro” samt ”över 1 miljon euro”:

—

Rörlig ränta och en tidsperiod för första räntebestämning på upp till (och inklusive) tre månader.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över tre månader och upp till (och inklusive) ett år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över tre månader och upp till (och inklusive) ett år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över ett och upp till (och inklusive) tre år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över ett och upp till (och inklusive) tre år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över tre år och upp till (och inklusive) fem år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över tre år och upp till (och inklusive) fem år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över fem och upp till (och inklusive) tio år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över fem och upp till (och inklusive) tio år.

| — | En tidsperiod för första räntebestämning på över 10 år. |
| --- | --- |

—

En tidsperiod för första räntebestämning på över 10 år.

| 58. | För statistiken över MFI:s räntesatser definieras ”rörlig ränta” som den ränta som revideras regelbundet (t.ex. varje dag) eller efter det monetära finansinstitutets egna gottfinnande. |
| --- | --- |

58.

För statistiken över MFI:s räntesatser definieras ”rörlig ränta” som den ränta som revideras regelbundet (t.ex. varje dag) eller efter det monetära finansinstitutets egna gottfinnande.

XVI.   Uppdelning efter utlåning mot säkerhet där säkerhet och/eller garantier ställs

| 59. | Lån till hushåll och icke-finansiella företag som sker mot säkerhet och/eller garantier rapporteras även separat för alla nya lånekategorier inom ramen för statistik över MFI:s räntesatser, förutom kreditkortsfordringar, revolverande lån och checkräkningskrediter samt utlåning för andra ändamål. |
| --- | --- |

59.

Lån till hushåll och icke-finansiella företag som sker mot säkerhet och/eller garantier rapporteras även separat för alla nya lånekategorier inom ramen för statistik över MFI:s räntesatser, förutom kreditkortsfordringar, revolverande lån och checkräkningskrediter samt utlåning för andra ändamål.

| 60. | För statistiken över MFI:s räntesatser inkluderar uppdelningen av lån efter säkerhet/garantier det totala beloppet av nya låneavtal som lånats ut med hjälp av tekniken ”förbetalt kreditriskskydd” enligt artikel 4.31 och avsnitten 6–25 del 1 bilaga VIII till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (6) och/eller med hjälp av tekniken ”obetalt kreditriskskydd” enligt definitionen i artikel 4.32 och avsnitten 26-29 del 1 bilaga VIII till direktiv 2006/48/EG, på ett sådant sätt att värdet på säkerheten och/eller garantin uppgår till minst samma belopp som lånet. Om ett MFI tillämpar ett annat system för tillsynen än ”schablonmetoden” enligt definitionen i direktiv 2006/48/EG, får det behandla rapporteringen av lån som inkluderas i denna uppdelning på samma sätt. |
| --- | --- |

60.

För statistiken över MFI:s räntesatser inkluderar uppdelningen av lån efter säkerhet/garantier det totala beloppet av nya låneavtal som lånats ut med hjälp av tekniken ”förbetalt kreditriskskydd” enligt artikel 4.31 och avsnitten 6–25 del 1 bilaga VIII till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/48/EG av den 14 juni 2006 om rätten att starta och driva verksamhet i kreditinstitut (omarbetning) (6) och/eller med hjälp av tekniken ”obetalt kreditriskskydd” enligt definitionen i artikel 4.32 och avsnitten 26-29 del 1 bilaga VIII till direktiv 2006/48/EG, på ett sådant sätt att värdet på säkerheten och/eller garantin uppgår till minst samma belopp som lånet. Om ett MFI tillämpar ett annat system för tillsynen än ”schablonmetoden” enligt definitionen i direktiv 2006/48/EG, får det behandla rapporteringen av lån som inkluderas i denna uppdelning på samma sätt.

| 61. | De nationella centralbankerna får bevilja undantag avseende rapporteringen av räntesatser avseende, och volymen på, utlåning mot säkerhet/garantier till icke-finansiella företag, indikatorerna 62–85, om den nationella aggregerade affärsvolymen avseende motsvarande post (indikatorerna 37–54) omfattar all utlåning utgör mindre än 10 procent av den nationella aggregerade affärsvolymen av alla lån i samma storlekskategorin och mindre än 2 procent av affärsvolymen för samma belopp och första tidsperiod för räntebestämningen inom euroområdet. Om undantag beviljas ska dessa tröskelvärden kontrolleras varje år. |
| --- | --- |

61.

De nationella centralbankerna får bevilja undantag avseende rapporteringen av räntesatser avseende, och volymen på, utlåning mot säkerhet/garantier till icke-finansiella företag, indikatorerna 62–85, om den nationella aggregerade affärsvolymen avseende motsvarande post (indikatorerna 37–54) omfattar all utlåning utgör mindre än 10 procent av den nationella aggregerade affärsvolymen av alla lån i samma storlekskategorin och mindre än 2 procent av affärsvolymen för samma belopp och första tidsperiod för räntebestämningen inom euroområdet. Om undantag beviljas ska dessa tröskelvärden kontrolleras varje år.

DEL 5

RAPPORTERINGSSKYLDIGHETER

| 62. | I syfte att erhålla aggregat som avser alla deltagande medlemsstater för varje instrumentkategori som anges i tilläggen 1 och 2, tillämpas tre nivåer av aggregering. |
| --- | --- |

62.

I syfte att erhålla aggregat som avser alla deltagande medlemsstater för varje instrumentkategori som anges i tilläggen 1 och 2, tillämpas tre nivåer av aggregering.

XVII.   Uppgiftslämnarnas statistiska uppgifter

| 63. | Uppgiftslämnarna svarar för den första aggregeringsnivån i enlighet med punkterna 64–69. De nationella centralbankerna får emellertid också begära uppgifter från uppgiftslämnarna om enskilda inlåningar och utlåningar. Uppgifterna rapporteras till den nationella centralbanken i den deltagande medlemsstaten där uppgiftslämnaren har sin hemvist. |
| --- | --- |

63.

Uppgiftslämnarna svarar för den första aggregeringsnivån i enlighet med punkterna 64–69. De nationella centralbankerna får emellertid också begära uppgifter från uppgiftslämnarna om enskilda inlåningar och utlåningar. Uppgifterna rapporteras till den nationella centralbanken i den deltagande medlemsstaten där uppgiftslämnaren har sin hemvist.

| 64. | Om räntan på utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–14 i tillägg 1, sammanställs som observationer vid månadens slut, ska uppgiftslämnarna tillhandahålla en viktad genomsnittlig ränta som avser den sista dagen i månaden för varje instrumentkategori. |
| --- | --- |

64.

Om räntan på utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–14 i tillägg 1, sammanställs som observationer vid månadens slut, ska uppgiftslämnarna tillhandahålla en viktad genomsnittlig ränta som avser den sista dagen i månaden för varje instrumentkategori.

| 65. | Om räntan på utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–14 i tillägg 1, sammanställs som en implicit ränta som avser medeltalet för månaden, ska uppgiftslämnarna rapportera upplupen ränta att erlägga eller erhålla under månaden och stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad för varje instrumentkategori. |
| --- | --- |

65.

Om räntan på utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–14 i tillägg 1, sammanställs som en implicit ränta som avser medeltalet för månaden, ska uppgiftslämnarna rapportera upplupen ränta att erlägga eller erhålla under månaden och stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad för varje instrumentkategori.

| 66. | Om räntan på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 i tillägg 2, sammanställs som observationer vid månadens slut, ska uppgiftslämnarna för varje instrumentkategori rapportera en viktad genomsnittlig ränta som avser den sista dagen i månaden. |
| --- | --- |

66.

Om räntan på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 i tillägg 2, sammanställs som observationer vid månadens slut, ska uppgiftslämnarna för varje instrumentkategori rapportera en viktad genomsnittlig ränta som avser den sista dagen i månaden.

| 67. | Om räntor på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 i tillägg 2 sammanställs som en implicit ränta som avser medeltalet för månaden, ska uppgiftslämnarna för varje instrumentkategori rapportera upplupen ränta att erlägga eller erhålla under månaden samt stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad. |
| --- | --- |

67.

Om räntor på inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, utökade kreditkortsfordringar och revolverande lån samt checkräkningskrediter, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36 i tillägg 2 sammanställs som en implicit ränta som avser medeltalet för månaden, ska uppgiftslämnarna för varje instrumentkategori rapportera upplupen ränta att erlägga eller erhålla under månaden samt stockarna av inlåning och utlåning i medeltal under samma månad.

| 68. | För varje instrumentkategori som avser nya avtal, dvs. indikatorerna 2–4, 8–11, 13–22, 30–31, 33–35 och 37–85 i tillägg 2, tillhandahåller uppgiftslämnarna en viktad genomsnittlig ränta. Därutöver rapporterar uppgiftslämnarna för var och en av indikatorerna 2–4, 8–11, 13–22, 33–35 och 37–85 i tillägg 2 antalet nya avtal som förvaltats under månaden för varje instrumentkategori. |
| --- | --- |

68.

För varje instrumentkategori som avser nya avtal, dvs. indikatorerna 2–4, 8–11, 13–22, 30–31, 33–35 och 37–85 i tillägg 2, tillhandahåller uppgiftslämnarna en viktad genomsnittlig ränta. Därutöver rapporterar uppgiftslämnarna för var och en av indikatorerna 2–4, 8–11, 13–22, 33–35 och 37–85 i tillägg 2 antalet nya avtal som förvaltats under månaden för varje instrumentkategori.

| 69. | De kreditinstitut och andra institut som har fått tillåtelse av en nationell centralbank att rapportera MFI:s räntestatistik tillsammans som en grupp betraktas som en uppgiftslämnare och tillhandahåller de uppgifter som anges i punkterna 64–66 hänförliga till gruppen som helhet. Därutöver tillhandahåller dessa uppgiftslämnare varje år antalet uppgiftslämnande institut inom gruppen och variationen i räntor mellan dessa institut för varje instrumentkategori. Antalet uppgiftslämnande institut inom gruppen och variationen avser oktober månad och vidarebefordras med oktoberuppgifterna. |
| --- | --- |

69.

De kreditinstitut och andra institut som har fått tillåtelse av en nationell centralbank att rapportera MFI:s räntestatistik tillsammans som en grupp betraktas som en uppgiftslämnare och tillhandahåller de uppgifter som anges i punkterna 64–66 hänförliga till gruppen som helhet. Därutöver tillhandahåller dessa uppgiftslämnare varje år antalet uppgiftslämnande institut inom gruppen och variationen i räntor mellan dessa institut för varje instrumentkategori. Antalet uppgiftslämnande institut inom gruppen och variationen avser oktober månad och vidarebefordras med oktoberuppgifterna.

XVIII.   Nationella viktade genomsnittliga räntesatser

| 70. | De nationella centralbankerna svarar för den andra aggregeringsnivån. De aggregerar räntorna och berörda avtalsbelopp för alla sina nationella uppgiftslämnare till en nationell viktad genomsnittlig ränta för varje instrumentkategori. Uppgifterna rapporteras till Europeiska centralbanken (ECB). |
| --- | --- |

70.

De nationella centralbankerna svarar för den andra aggregeringsnivån. De aggregerar räntorna och berörda avtalsbelopp för alla sina nationella uppgiftslämnare till en nationell viktad genomsnittlig ränta för varje instrumentkategori. Uppgifterna rapporteras till Europeiska centralbanken (ECB).

| 71. | För varje instrumentkategori i utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–14 i tillägg 1, ska de nationella centralbankerna tillhandahålla en nationell viktad genomsnittlig ränta. |
| --- | --- |

71.

För varje instrumentkategori i utestående belopp, dvs. indikatorerna 1–14 i tillägg 1, ska de nationella centralbankerna tillhandahålla en nationell viktad genomsnittlig ränta.

| 72. | För varje instrumentkategori i nya avtal, dvs. indikatorerna 1–23 och 30–85 i tillägg 2, ska de nationella centralbankerna tillhandahålla en nationell viktad genomsnittlig ränta. Därutöver rapporterar de nationella centralbankerna för var och en av indikatorerna 2–4, 8–23, 33–35 och 37–85 i tillägg 2 den volym nya avtal som förvaltats på nationell nivå under referensmånaden för varje instrumentkategori. Dessa volymer nya avtal hänför sig till populationstotalen, dvs. till hela den potentiella rapporterande populationen. Om urvalsmetod väljs för urval av uppgiftslämnare, används därför uppräkningsfaktorer på nationell nivå för att erhålla populationstotalen (7). Uppräkningsfaktorerna är de omvända mot urvalssannolikheten πi, dvs. 1/πi. Det skattade antalet nya avtal för populationstotalen Ŷ sammanställs sedan med hjälp av följande formel:



  med:






  yi | som volymen nya avtal för institutet i, och |
| --- | --- | --- |
| πi | som sannolikhet för att välja institutet i. |

72.

För varje instrumentkategori i nya avtal, dvs. indikatorerna 1–23 och 30–85 i tillägg 2, ska de nationella centralbankerna tillhandahålla en nationell viktad genomsnittlig ränta. Därutöver rapporterar de nationella centralbankerna för var och en av indikatorerna 2–4, 8–23, 33–35 och 37–85 i tillägg 2 den volym nya avtal som förvaltats på nationell nivå under referensmånaden för varje instrumentkategori. Dessa volymer nya avtal hänför sig till populationstotalen, dvs. till hela den potentiella rapporterande populationen. Om urvalsmetod väljs för urval av uppgiftslämnare, används därför uppräkningsfaktorer på nationell nivå för att erhålla populationstotalen (7). Uppräkningsfaktorerna är de omvända mot urvalssannolikheten πi, dvs. 1/πi. Det skattade antalet nya avtal för populationstotalen Ŷ sammanställs sedan med hjälp av följande formel:

Formula

med:

yi

som volymen nya avtal för institutet i, och

πi

som sannolikhet för att välja institutet i.

| 73. | De nationella centralbankerna ska tillhandahålla ECB uppgifter om MFI:s räntesatser på utestående belopp och nya avtal, angivna med fyra decimaler. Detta påverkar inte tillämpningen av beslut som tagits av de nationella centralbankerna när det gäller på vilken detaljnivå de önskar insamla uppgifterna. De resultat som offentliggörs innehåller högst två decimaler. |
| --- | --- |

73.

De nationella centralbankerna ska tillhandahålla ECB uppgifter om MFI:s räntesatser på utestående belopp och nya avtal, angivna med fyra decimaler. Detta påverkar inte tillämpningen av beslut som tagits av de nationella centralbankerna när det gäller på vilken detaljnivå de önskar insamla uppgifterna. De resultat som offentliggörs innehåller högst två decimaler.

| 74. | De nationella centralbankerna dokumenterar alla (ändringar i) reglerande åtgärder som påverkar statistiken över MFI:s räntesatser i de metodkommentarer som tillhandahålls tillsammans med de nationella uppgifterna. |
| --- | --- |

74.

De nationella centralbankerna dokumenterar alla (ändringar i) reglerande åtgärder som påverkar statistiken över MFI:s räntesatser i de metodkommentarer som tillhandahålls tillsammans med de nationella uppgifterna.

| 75. | De nationella centralbanker som väljer urvalsmetoden för valet av uppgiftslämnare tillhandahåller en skattning av urvalsfel för det första urvalet. En ny skattning tillhandahålls efter varje upprätthållande av konsistenta urval. |
| --- | --- |

75.

De nationella centralbanker som väljer urvalsmetoden för valet av uppgiftslämnare tillhandahåller en skattning av urvalsfel för det första urvalet. En ny skattning tillhandahålls efter varje upprätthållande av konsistenta urval.

XIX.   Aggregerade resultat för de deltagande medlemsstaterna

| 76. | ECB ombesörjer den slutliga aggregeringen av varje deltagande medlemsstats instrumentkategorier till den nivån som omfattar samtliga deltagande medlemsstater. |
| --- | --- |

76.

ECB ombesörjer den slutliga aggregeringen av varje deltagande medlemsstats instrumentkategorier till den nivån som omfattar samtliga deltagande medlemsstater.

DEL 6

BEHANDLING AV SPECIFIKA PRODUKTER

| 77. | Behandlingen av de produkter som definieras i punkterna 78–86 används som referens för produkter med liknande egenskaper. |
| --- | --- |

77.

Behandlingen av de produkter som definieras i punkterna 78–86 används som referens för produkter med liknande egenskaper.

| 78. | In- eller utlåning med möjlighet till utökning (eller neddragning)(step up/step down) är en inlåning eller en utlåning med fastställd löptid för vilken en ränta tillämpas som höjs (sänks) från år till år med ett i förväg bestämt antal procentenheter. In- eller utlåning med möjlighet till utökning (neddragning) är instrument med fastställd ränta över hela löptiden. Räntan för inlåningens eller utlåningens hela löptid och övriga villkor och förutsättningar avtalas i förväg vid tidpunkten t0 när avtalet undertecknas. Ett exempel på en inlåning med möjlighet till utökning är en inlåning med en överenskommen löptid om fyra år, som erhåller 5 procent ränta under det första året, 7 procent under det andra, 9 procent under det tredje och 13 procent under det fjärde. Överenskommen årlig ränta på nya avtal, som tas med vid tiden t0 i statistiken över MFI:s räntesatser, är det geometriska medeltalet av faktorerna ”1 + räntan”. I enlighet med punkt 3, får de nationella centralbankerna begära att uppgiftslämnare tillämpar NDER på denna typ av produkter. Överenskommen årlig ränta på utestående belopp som tas med från tiden t0 till t3 är den ränta som tillämpas av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor, dvs. i exemplet med inlåningen med en överenskommen löptid om fyra år 5 procent vid tiden t0, 7 procent vid tiden t1, 9 procent vid tiden t2 och 13 procent vid tiden t3. |
| --- | --- |

78.

In- eller utlåning med möjlighet till utökning (eller neddragning)(step up/step down) är en inlåning eller en utlåning med fastställd löptid för vilken en ränta tillämpas som höjs (sänks) från år till år med ett i förväg bestämt antal procentenheter. In- eller utlåning med möjlighet till utökning (neddragning) är instrument med fastställd ränta över hela löptiden. Räntan för inlåningens eller utlåningens hela löptid och övriga villkor och förutsättningar avtalas i förväg vid tidpunkten t0 när avtalet undertecknas. Ett exempel på en inlåning med möjlighet till utökning är en inlåning med en överenskommen löptid om fyra år, som erhåller 5 procent ränta under det första året, 7 procent under det andra, 9 procent under det tredje och 13 procent under det fjärde. Överenskommen årlig ränta på nya avtal, som tas med vid tiden t0 i statistiken över MFI:s räntesatser, är det geometriska medeltalet av faktorerna ”1 + räntan”. I enlighet med punkt 3, får de nationella centralbankerna begära att uppgiftslämnare tillämpar NDER på denna typ av produkter. Överenskommen årlig ränta på utestående belopp som tas med från tiden t0 till t3 är den ränta som tillämpas av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor, dvs. i exemplet med inlåningen med en överenskommen löptid om fyra år 5 procent vid tiden t0, 7 procent vid tiden t1, 9 procent vid tiden t2 och 13 procent vid tiden t3.

| 79. | För statistiken över MFI:s räntesatser ska lån som tas inom ramen för ”kreditlinjer” ha samma betydelse som enligt definitionen i förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) och även klassificeras på samma sätt. Endast utestående belopp, dvs. belopp som tagits ut och ännu ej betalats tillbaka inom ramen för en kreditlinje, betraktas som nya avtal och tas med i statistiken över MFI:s räntesatser i enlighet med punkt 17. Belopp som står till förfogande inom ramen för en kreditlinje men som inte tagits ut eller som redan återbetalats ska inte redovisas, vare sig som nya avtal eller utestående belopp. |
| --- | --- |

79.

För statistiken över MFI:s räntesatser ska lån som tas inom ramen för ”kreditlinjer” ha samma betydelse som enligt definitionen i förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) och även klassificeras på samma sätt. Endast utestående belopp, dvs. belopp som tagits ut och ännu ej betalats tillbaka inom ramen för en kreditlinje, betraktas som nya avtal och tas med i statistiken över MFI:s räntesatser i enlighet med punkt 17. Belopp som står till förfogande inom ramen för en kreditlinje men som inte tagits ut eller som redan återbetalats ska inte redovisas, vare sig som nya avtal eller utestående belopp.

| 80. | Ett ”paraplyavtal” tillåter kunden att låna på olika typer av lånekonton upp till ett visst högsta belopp som beräknas för alla lånekontona tillsammans. När ett sådant paraplyavtal ingås är inte typen av lån och/eller lånetiden och/eller räntan angivna, utan avtal kan slutas om en rad olika möjligheter. Ett sådant paraplyavtal ingår inte i statistiken över MFI:s räntesatser. Så snart ett lån ingås under ett sådant paraplyavtal rapporteras det dock i motsvarande post i statistiken över MFI:s räntesatser, både vad gäller nya avtal och utestående belopp. |
| --- | --- |

80.

Ett ”paraplyavtal” tillåter kunden att låna på olika typer av lånekonton upp till ett visst högsta belopp som beräknas för alla lånekontona tillsammans. När ett sådant paraplyavtal ingås är inte typen av lån och/eller lånetiden och/eller räntan angivna, utan avtal kan slutas om en rad olika möjligheter. Ett sådant paraplyavtal ingår inte i statistiken över MFI:s räntesatser. Så snart ett lån ingås under ett sådant paraplyavtal rapporteras det dock i motsvarande post i statistiken över MFI:s räntesatser, både vad gäller nya avtal och utestående belopp.

| 81. | Sparinlåning med en grundränta plus premie för trogna kunder och/eller tillväxt kan förekomma. När inlåningen görs är det oklart om någon premie kommer att erläggas. Betalningen är beroende av den framtida okända inställningen till sparande hos hushållet eller det icke-finansiella företaget. Sådana premier för trogna kunder eller tillväxt ska inte räknas med i den överenskomna årliga räntan på nya avtal. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp omfattar alltid de räntesatser som tillämpades av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. Följaktligen, om sådana premier för trogna kunder eller tillväxt beviljas av uppgiftslämnaren återspeglas detta i statistiken över utestående belopp. |
| --- | --- |

81.

Sparinlåning med en grundränta plus premie för trogna kunder och/eller tillväxt kan förekomma. När inlåningen görs är det oklart om någon premie kommer att erläggas. Betalningen är beroende av den framtida okända inställningen till sparande hos hushållet eller det icke-finansiella företaget. Sådana premier för trogna kunder eller tillväxt ska inte räknas med i den överenskomna årliga räntan på nya avtal. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp omfattar alltid de räntesatser som tillämpades av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. Följaktligen, om sådana premier för trogna kunder eller tillväxt beviljas av uppgiftslämnaren återspeglas detta i statistiken över utestående belopp.

| 82. | Utlåning med tillhörande derivatavtal, dvs. med räntesvapp/tak/golv etc., kan erbjudas till hushåll eller icke-finansiella företag. Enligt vedertagen uppfattning ska inte sådana tillhörande derivatavtal inkluderas i den överenskomna årliga räntan på nya avtal. Överenskommen årlig ränta på utestående belopp omfattar alltid de räntesatser som tillämpades av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. Följaktligen, om ett sådant derivatavtal används och uppgiftslämnaren justerar räntan som debiteras hushållet eller det icke-finansiella företaget, återspeglas detta i statistiken över utestående belopp. |
| --- | --- |

82.

Utlåning med tillhörande derivatavtal, dvs. med räntesvapp/tak/golv etc., kan erbjudas till hushåll eller icke-finansiella företag. Enligt vedertagen uppfattning ska inte sådana tillhörande derivatavtal inkluderas i den överenskomna årliga räntan på nya avtal. Överenskommen årlig ränta på utestående belopp omfattar alltid de räntesatser som tillämpades av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. Följaktligen, om ett sådant derivatavtal används och uppgiftslämnaren justerar räntan som debiteras hushållet eller det icke-finansiella företaget, återspeglas detta i statistiken över utestående belopp.

| 83. | Inlåning kan erbjudas som innehåller två komponenter: en inlåning med överenskommen löptid för vilken en fast ränta tillämpas och ett inbyggt derivat med en avkastning som är kopplad till utvecklingen av ett definierat fondbörsindex eller en bilateral växelkurs, men med en garanterad minsta avkastning på 0 procent. Löptiden för båda komponenterna kan vara densamma eller skilja sig åt. Överenskommen årlig ränta på nya avtal innefattar räntan för inlåning med överenskommen löptid, eftersom den återspeglar avtalet mellan insättaren och uppgiftslämnaren och är känd när beloppet placeras. Avkastningen på den andra komponenten av inlåningen, som är kopplad till utvecklingen av ett fondbörsindex eller en bilateral växelkurs, är bara känd i efterhand vid förfall och kan således inte innefattas i räntan på nya avtal. Endast den garanterade minsta avkastningen (normalt 0 procent) ingår därför. Överenskommen årlig ränta på utestående belopp omfattar alltid de räntesatser som tillämpades av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. Till förfallodagen räknas räntan på inlåningen med överenskommen löptid in liksom den garanterade minsta avkastningen på derivatinlåningen. Först på förfallodagen återspeglar MFI:s räntor på utestående belopp den överenskomna årliga ränta som erläggs av uppgiftslämnaren. |
| --- | --- |

83.

Inlåning kan erbjudas som innehåller två komponenter: en inlåning med överenskommen löptid för vilken en fast ränta tillämpas och ett inbyggt derivat med en avkastning som är kopplad till utvecklingen av ett definierat fondbörsindex eller en bilateral växelkurs, men med en garanterad minsta avkastning på 0 procent. Löptiden för båda komponenterna kan vara densamma eller skilja sig åt. Överenskommen årlig ränta på nya avtal innefattar räntan för inlåning med överenskommen löptid, eftersom den återspeglar avtalet mellan insättaren och uppgiftslämnaren och är känd när beloppet placeras. Avkastningen på den andra komponenten av inlåningen, som är kopplad till utvecklingen av ett fondbörsindex eller en bilateral växelkurs, är bara känd i efterhand vid förfall och kan således inte innefattas i räntan på nya avtal. Endast den garanterade minsta avkastningen (normalt 0 procent) ingår därför. Överenskommen årlig ränta på utestående belopp omfattar alltid de räntesatser som tillämpades av uppgiftslämnaren vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. Till förfallodagen räknas räntan på inlåningen med överenskommen löptid in liksom den garanterade minsta avkastningen på derivatinlåningen. Först på förfallodagen återspeglar MFI:s räntor på utestående belopp den överenskomna årliga ränta som erläggs av uppgiftslämnaren.

| 84. | Inlåning med en löptid på över två år, som definieras i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32), kan innehålla konton för pensionssparande. Huvuddelen av pensionssparandet kan placeras i värdepapper och är sedan beroende av avkastningen på underliggande värdepapper. Den återstående delen av innehavet på kontona för pensionssparande kan bestå av kontanter och räntan bestäms av kreditinstitut eller annat institut på samma sätt som för övrig inlåning. Vid den tid då inlåningen placeras, är den totala avkastningen från kontot för pensionssparande okänd för hushållet och den kan också bli negativ. När inlåningen placeras överenskommer hushållet och kreditinstitutet eller annat institut dessutom om räntan som endast tillämpas på inlåningsdelen; den tillämpas inte på den del som investerats i värdepapper. Följaktligen innefattas endast den inlåningsdel som inte investeras i värdepapper i statistiken över MFI:s räntesatser. Den överenskomna årliga räntan på nya avtal som rapporteras är den ränta som avtalats mellan hushållet och uppgiftslämnaren på inlåningsdelen vid den tid då inlåningen placeras. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp är den ränta som tillämpas av uppgiftslämnaren på inlåningsdelen av kontona för pensionssparande vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor. |
| --- | --- |

84.

Inlåning med en löptid på över två år, som definieras i del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32), kan innehålla konton för pensionssparande. Huvuddelen av pensionssparandet kan placeras i värdepapper och är sedan beroende av avkastningen på underliggande värdepapper. Den återstående delen av innehavet på kontona för pensionssparande kan bestå av kontanter och räntan bestäms av kreditinstitut eller annat institut på samma sätt som för övrig inlåning. Vid den tid då inlåningen placeras, är den totala avkastningen från kontot för pensionssparande okänd för hushållet och den kan också bli negativ. När inlåningen placeras överenskommer hushållet och kreditinstitutet eller annat institut dessutom om räntan som endast tillämpas på inlåningsdelen; den tillämpas inte på den del som investerats i värdepapper. Följaktligen innefattas endast den inlåningsdel som inte investeras i värdepapper i statistiken över MFI:s räntesatser. Den överenskomna årliga räntan på nya avtal som rapporteras är den ränta som avtalats mellan hushållet och uppgiftslämnaren på inlåningsdelen vid den tid då inlåningen placeras. Den överenskomna årliga räntan på utestående belopp är den ränta som tillämpas av uppgiftslämnaren på inlåningsdelen av kontona för pensionssparande vid tiden för beräkningen av MFI:s räntor.

| 85. | Program för bostadssparande är långfristigt sparande som kan ge låg avkastning, men som efter en viss tid av sparande ger hushållet eller det icke-finansiella företaget rätt till ett bostadslån till en rabatterad ränta. I enlighet med del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) klassificeras dessa sparprogram som inlåning med överenskommen löptid över två år så länge de fungerar som inlåning. Så snart de förvandlas till ett lån klassificeras de som bostadslån till hushåll. Den ränta som avtalas vid den tid då den första inlåningen placeras rapporterar uppgiftslämnarna som nytt inlåningsavtal. Den motsvarande volymen nya avtal är det belopp som har placerats. Ökningen av denna volym av inlåningen över tiden tas endast med under utestående belopp. Vid den tid då inlåningen förvandlas till ett lån, registreras detta nya lån som ett nytt utlåningsavtal. Räntan är den rabatterade ränta som erbjuds av uppgiftslämnaren. Vikten är det totala lånebeloppet som beviljats till hushållet eller det icke-finansiella företaget. |
| --- | --- |

85.

Program för bostadssparande är långfristigt sparande som kan ge låg avkastning, men som efter en viss tid av sparande ger hushållet eller det icke-finansiella företaget rätt till ett bostadslån till en rabatterad ränta. I enlighet med del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) klassificeras dessa sparprogram som inlåning med överenskommen löptid över två år så länge de fungerar som inlåning. Så snart de förvandlas till ett lån klassificeras de som bostadslån till hushåll. Den ränta som avtalas vid den tid då den första inlåningen placeras rapporterar uppgiftslämnarna som nytt inlåningsavtal. Den motsvarande volymen nya avtal är det belopp som har placerats. Ökningen av denna volym av inlåningen över tiden tas endast med under utestående belopp. Vid den tid då inlåningen förvandlas till ett lån, registreras detta nya lån som ett nytt utlåningsavtal. Räntan är den rabatterade ränta som erbjuds av uppgiftslämnaren. Vikten är det totala lånebeloppet som beviljats till hushållet eller det icke-finansiella företaget.

| 86. | Enligt del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) klassificeras den franska reglerade bostadsplanen plan d’épargne-logement (PEL) som inlåning med en överenskommen löptid över två år. Regeringen reglerar villkoren för PEL och fastställer räntan, som förblir oförändrad under inlåningens hela löptid, dvs. varje ”generation” av PEL har samma ränta kopplad till sig. Varje PEL innehas under minst fyra år och varje år sätter kunden in ett förutbestämt minimibelopp men får öka sina inbetalningar när som helst under programmets löptid. Uppgiftslämnarna rapporterar som nytt avtal den första insättningen vid öppnandet av en ny PEL. Det belopp som placeras initialt i PEL kan vara mycket lågt, vilket betyder att vikten knuten till räntan på det nya avtalet också kommer att vara relativt låg. Detta tillvägagångssätt säkerställer att räntan på nya avtal alltid återspeglar villkoren för den nuvarande generationen PEL. Förändringar i räntan som tillämpas på nya PEL återspeglas i räntan på nya avtal. Kundernas reaktion i form av ett portföljbyte från andra långfristiga inlåningar till redan existerande PEL återspeglas inte i räntan på nya avtal utan enbart i räntorna på utestående belopp. Vid slutet av fyraårsperioden, kan kunden antingen begära en utlåning till en rabatterad ränta eller förnya avtalet. Eftersom denna förnyelse av PEL utförs automatiskt utan någon aktiv inblandning från kundens sida, och eftersom villkoren och förutsättningarna för avtalet inklusive räntorna inte omförhandlas, betraktas inte denna förnyelse i enlighet med punkt 21 som nya avtal. Vid förnyandet av avtalet, får kunden göra ytterligare insättningar, förutsatt att det utestående beloppet inte överskrider ett definierat tak och avtalet inte överskrider ett definierat maximalt antal år avseende löptid. Om taket eller den maximala löptiden uppnås, ska avtalet frysas. Hushållet eller det icke-finansiella företaget behåller upplåningsrättigheterna och beviljas fortfarande en ränta som följer de villkor som rådde vid öppnandet av PEL så länge som beloppet finns kvar i bankens räkenskaper. Regeringen beviljar en subvention i form av en räntebetalning utöver den ränta som erbjuds av kreditinstitut eller andra institut. I enlighet med punkt 6 innefattas endast den del av räntebetalningen som erbjuds av kreditinstitut eller andra institut i statistiken över MFI:s räntesatser. Regeringens subvention, som erläggs genom, men inte av, kreditinstitutet eller annat institut, beaktas inte. |
| --- | --- |

86.

Enligt del 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 25/2009 (ECB/2008/32) klassificeras den franska reglerade bostadsplanen plan d’épargne-logement (PEL) som inlåning med en överenskommen löptid över två år. Regeringen reglerar villkoren för PEL och fastställer räntan, som förblir oförändrad under inlåningens hela löptid, dvs. varje ”generation” av PEL har samma ränta kopplad till sig. Varje PEL innehas under minst fyra år och varje år sätter kunden in ett förutbestämt minimibelopp men får öka sina inbetalningar när som helst under programmets löptid. Uppgiftslämnarna rapporterar som nytt avtal den första insättningen vid öppnandet av en ny PEL. Det belopp som placeras initialt i PEL kan vara mycket lågt, vilket betyder att vikten knuten till räntan på det nya avtalet också kommer att vara relativt låg. Detta tillvägagångssätt säkerställer att räntan på nya avtal alltid återspeglar villkoren för den nuvarande generationen PEL. Förändringar i räntan som tillämpas på nya PEL återspeglas i räntan på nya avtal. Kundernas reaktion i form av ett portföljbyte från andra långfristiga inlåningar till redan existerande PEL återspeglas inte i räntan på nya avtal utan enbart i räntorna på utestående belopp. Vid slutet av fyraårsperioden, kan kunden antingen begära en utlåning till en rabatterad ränta eller förnya avtalet. Eftersom denna förnyelse av PEL utförs automatiskt utan någon aktiv inblandning från kundens sida, och eftersom villkoren och förutsättningarna för avtalet inklusive räntorna inte omförhandlas, betraktas inte denna förnyelse i enlighet med punkt 21 som nya avtal. Vid förnyandet av avtalet, får kunden göra ytterligare insättningar, förutsatt att det utestående beloppet inte överskrider ett definierat tak och avtalet inte överskrider ett definierat maximalt antal år avseende löptid. Om taket eller den maximala löptiden uppnås, ska avtalet frysas. Hushållet eller det icke-finansiella företaget behåller upplåningsrättigheterna och beviljas fortfarande en ränta som följer de villkor som rådde vid öppnandet av PEL så länge som beloppet finns kvar i bankens räkenskaper. Regeringen beviljar en subvention i form av en räntebetalning utöver den ränta som erbjuds av kreditinstitut eller andra institut. I enlighet med punkt 6 innefattas endast den del av räntebetalningen som erbjuds av kreditinstitut eller andra institut i statistiken över MFI:s räntesatser. Regeringens subvention, som erläggs genom, men inte av, kreditinstitutet eller annat institut, beaktas inte.

Tillägg 1

Instrumentkategorier för räntor på utestående belopp

En överenskommen årlig ränta eller NDER rapporteras varje månad för varje kategori i tabell 1.

Tabell 1

| | Sektor | Typ av instrument | Ursprunglig löptid, uppsägningstid, första räntebestämning | Utestående belopp indikator | Rapporteringsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Inlåning i euro | Från hushåll | Med överenskommen löptid | Upp till 2 år | 1 | AAR |
| Över 2 år | 2 | AAR |
| Från icke-finansiella företag | Med överenskommen löptid | Upp till 2 år | 3 | AAR |
| Över 2 år | 4 | AAR |
| Repoavtal | 5 | AAR |
| Utlåning i euro | Till hushåll | Bostadslån | Upp till 1 år | 6 | AAR |
| Över 1 år och upp till 5 år | 7 | AAR |
| Över 5 år | 8 | AAR |
| För konsumtion och andra syften | Upp till 1 år | 9 | AAR |
| Över 1 år och upp till 5 år | 10 | AAR |
| Över 5 år | 11 | AAR |
| Till icke-finansiella företag | Upp till 1 år | 12 | AAR |
| Över 1 år och upp till 5 år | 13 | AAR |
| Över 5 år | 14 | AAR |

Sektor

Typ av instrument

Ursprunglig löptid, uppsägningstid, första räntebestämning

Utestående belopp indikator

Rapporteringsskyldighet

Inlåning i euro

Från hushåll

Med överenskommen löptid

Upp till 2 år

1

AAR

Över 2 år

2

AAR

Från icke-finansiella företag

Med överenskommen löptid

Upp till 2 år

3

AAR

Över 2 år

4

AAR

Repoavtal

5

AAR

Utlåning i euro

Till hushåll

Bostadslån

Upp till 1 år

6

AAR

Över 1 år och upp till 5 år

7

AAR

Över 5 år

8

AAR

För konsumtion och andra syften

Upp till 1 år

9

AAR

Över 1 år och upp till 5 år

10

AAR

Över 5 år

11

AAR

Till icke-finansiella företag

Upp till 1 år

12

AAR

Över 1 år och upp till 5 år

13

AAR

Över 5 år

14

AAR

Tillägg 2

Instrumentkategorier för räntor på nya avtal

En överenskommen årlig ränta eller NDER rapporteras varje månad för kategorierna i tabellerna 2, 3, 4 och 5. Rapporteringen av AAR åtföljs av berörda avtalsbelopp om de anges i tabellerna med ordet ”belopp”.

Kategorier i tabellerna 2 (förutom posterna 33–35), 3 och 5 är ömsesidigt uteslutande inom varje tabell. Därför ska ett lån som rapporterats under någon av posterna i tabell 2 (förutom posterna 33–35) och/eller i tabell 3 och/eller tabell 5 inte rapporteras ytterligare en gång under någon annan post i samma tabell, utom vad gäller lån som rapporterats i posterna 33–35, vilka även ska rapporteras under posterna 20–22. Alla lån som rapporteras under någon av kategorierna i tabell 3 måste även tas med i motsvarande kategori i tabell 2. Posterna i tabell 4 är underposter till tabell 2 och, om de är med säkerhet, underposter till tabell 3; därför måste varje lån som rapporterats under tabell 4 även tas med i antingen tabell 2 eller 3.

Tabell 5 avser endast APRC. Lån som tas med i tabell 5 ska, med beaktande av APRC-metoden enligt punkt 9, även tas med i någon av tabellerna 2, 3 eller 4.

Begreppet nya avtal omfattar hela stockarna, dvs. utestående belopp när det gäller inlåning över natten, inlåning med uppsägningstid, revolverande lån och checkräkningskrediter samt utökade kreditkortsfordringar, dvs. indikatorerna 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 och 36.

Tabell 2

| | Sektor | Typ av instrument | Ursprunglig löptid, uppsägningstid, tidsperioden för första räntebestämningen | Nya avtal indikator | Rapporteringsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Inlåning i euro | Från hushåll | Lån över natten | 1 | AAR |
| Med överenskommen löptid | Upp till 1 års löptid | 2 | AAR, belopp |
| Över 1 års och upp till 2 års löptid | 3 | AAR, belopp |
| Över 2 års löptid | 4 | AAR, belopp |
| Med uppsägningstid (8) | Upp till 3 månaders uppsägningstid | 5 | AAR |
| Över 3 månaders uppsägningstid | 6 | AAR |
| Från icke-finansiella företag | Lån över natten | 7 | AAR |
| Med överenskommen löptid | Upp till 1 års löptid | 8 | AAR, belopp |
| Över 1 års och upp till 2 års löptid | 9 | AAR, belopp |
| Över 2 års löptid | 10 | AAR, belopp |
| Repoavtal | 11 | AAR, belopp |
| Utlåning i euro | Till hushåll | Revolverande lån och checkräkningskrediter | 12 | AAR |
| Utökade kreditkortsfordringar | 32 | AAR |
| Konsumtionskrediter | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 13 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 14 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år | 15 | AAR, belopp |
| Bostadslån | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 16 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 17 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 18 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 19 | AAR, belopp |
| Andra lån | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 20 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 21 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år | 22 | AAR, belopp |
| Andra lån, varav: Enmans-företagare | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 33 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 34 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år | 35 | AAR, belopp |
| Till icke-finansiella företag | Revolverande lån och checkräkningskrediter | 23 | AAR |
| Utökade kreditkortsfordringar | 36 | AAR |
| Lån upp till 250 000 EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader | 37 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år | 38 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år | 39 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år | 40 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 41 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 42 | AAR, belopp |
| Lån över 250 000 EUR och upp till 1 miljon EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader | 43 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år | 44 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år | 45 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år | 46 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 47 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 48 | AAR, belopp |
| Lån över 1 miljon EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader | 49 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år | 50 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år | 51 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år | 52 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 53 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 54 | AAR, belopp |

Sektor

Typ av instrument

Ursprunglig löptid, uppsägningstid, tidsperioden för första räntebestämningen

Nya avtal indikator

Rapporteringsskyldighet

Inlåning i euro

Från hushåll

Lån över natten

1

AAR

Med överenskommen löptid

Upp till 1 års löptid

2

AAR, belopp

Över 1 års och upp till 2 års löptid

3

AAR, belopp

Över 2 års löptid

4

AAR, belopp

Med uppsägningstid (8)

Upp till 3 månaders uppsägningstid

5

AAR

Över 3 månaders uppsägningstid

6

AAR

Från icke-finansiella företag

Lån över natten

7

AAR

Med överenskommen löptid

Upp till 1 års löptid

8

AAR, belopp

Över 1 års och upp till 2 års löptid

9

AAR, belopp

Över 2 års löptid

10

AAR, belopp

Repoavtal

11

AAR, belopp

Utlåning i euro

Till hushåll

Revolverande lån och checkräkningskrediter

12

AAR

Utökade kreditkortsfordringar

32

AAR

Konsumtionskrediter

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

13

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

14

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år

15

AAR, belopp

Bostadslån

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

16

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

17

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

18

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

19

AAR, belopp

Andra lån

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

20

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

21

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år

22

AAR, belopp

Andra lån, varav: Enmans-företagare

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

33

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

34

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år

35

AAR, belopp

Till icke-finansiella företag

Revolverande lån och checkräkningskrediter

23

AAR

Utökade kreditkortsfordringar

36

AAR

Lån upp till 250 000 EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader

37

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år

38

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år

39

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år

40

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

41

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

42

AAR, belopp

Lån över 250 000 EUR och upp till 1 miljon EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader

43

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år

44

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år

45

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år

46

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

47

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

48

AAR, belopp

Lån över 1 miljon EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader

49

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år

50

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år

51

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år

52

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

53

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

54

AAR, belopp

Tabell 3

Nya avtal med säkerhet och/eller garantier

| | Sektor | Typ av instrument | Tidsperiod för första räntebestämningen | Nya avtal indikator | Rapporteringsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utlåning i euro | Till hushåll | För konsumtion | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 55 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 56 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år | 57 | AAR, belopp |
| Bostadslån | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 58 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 59 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 60 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 61 | AAR, belopp |
| Till icke-finansiella företag | Lån upp till 250 000 EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader | 62 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år | 63 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år | 64 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år | 65 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 66 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 67 | AAR, belopp |
| Lån över 250 000 EUR och upp till 1 miljon EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader | 68 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år | 69 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år | 70 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år | 71 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 72 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 73 | AAR, belopp |
| Lån över 1 miljon EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader | 74 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år | 75 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år | 76 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år | 77 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år | 78 | AAR, belopp |
| Första räntebestämning över 10 år | 79 | AAR, belopp |

Sektor

Typ av instrument

Tidsperiod för första räntebestämningen

Nya avtal indikator

Rapporteringsskyldighet

Utlåning i euro

Till hushåll

För konsumtion

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

55

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

56

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år

57

AAR, belopp

Bostadslån

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

58

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

59

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

60

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

61

AAR, belopp

Till icke-finansiella företag

Lån upp till 250 000 EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader

62

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år

63

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år

64

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år

65

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

66

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

67

AAR, belopp

Lån över 250 000 EUR och upp till 1 miljon EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader

68

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år

69

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år

70

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år

71

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

72

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

73

AAR, belopp

Lån över 1 miljon EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 3 månader

74

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 månader och upp till 1 år

75

AAR, belopp

Första räntebestämning över 1 år och upp till 3 år

76

AAR, belopp

Första räntebestämning över 3 år och upp till 5 år

77

AAR, belopp

Första räntebestämning över 5 år och upp till 10 år

78

AAR, belopp

Första räntebestämning över 10 år

79

AAR, belopp

Tabell 4

Nya lån till icke-finansiella företag med första räntebestämning under 1 år och ursprunglig löptid över 1 år

| | Sektor | Typ av instrument | All utlåning/lån mot säkerhet/garantier efter ursprunglig löptid | Nya avtal indikator | Rapporteringsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utlåning i euro | Till icke-finansiella företag | Lån upp till 250 000 EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år | 80 | AAR, belopp |
| Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år, endast utlåning mot säkerhet/garantier | 81 | AAR, belopp |
| Lån över 250 000 EUR och upp till 1 miljon EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år | 82 | AAR, belopp |
| Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år, endast utlåning mot säkerhet/garantier | 83 | AAR, belopp |
| Lån över 1 miljon EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år | 84 | AAR, belopp |
| Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år, endast utlåning mot säkerhet/garantier | 85 | AAR, belopp |

Sektor

Typ av instrument

All utlåning/lån mot säkerhet/garantier efter ursprunglig löptid

Nya avtal indikator

Rapporteringsskyldighet

Utlåning i euro

Till icke-finansiella företag

Lån upp till 250 000 EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år

80

AAR, belopp

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år, endast utlåning mot säkerhet/garantier

81

AAR, belopp

Lån över 250 000 EUR och upp till 1 miljon EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år

82

AAR, belopp

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år, endast utlåning mot säkerhet/garantier

83

AAR, belopp

Lån över 1 miljon EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år

84

AAR, belopp

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år, med ursprunglig löptid över 1 år, endast utlåning mot säkerhet/garantier

85

AAR, belopp

Tabell 5

Nya lån till hushåll

| | Sektor | Typ av instrument | Alla lån | Nya avtal indikator | Rapporteringsskyldighet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utlåning i euro | Till hushåll | För konsumtion | APRC | 30 | APRC |
| Bostadslån | APRC | 31 | APRC |

Sektor

Typ av instrument

Alla lån

Nya avtal indikator

Rapporteringsskyldighet

Utlåning i euro

Till hushåll

För konsumtion

APRC

30

APRC

Bostadslån

APRC

31

APRC

---

(1)  EUT L 133, 22.5.2008, s. 66.

1

(2)  De nationella centralbankerna får bevilja hushållens icke vinstdrivande organisationer undantag för konsumentkrediter och bostadslån till hushåll.

2

(3)  EUT L 15, 20.1.2009, s. 14.

3

(4)  S.14 och S.15 sammanslagna, enligt definitionen i Europeiska national- och regionalräkenskapssystemet (ENS) 1995, som finns intaget i bilaga A till rådets förordning (EG) nr 2223/96 av den 25 juni 1996 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i gemenskapen, EGT L 310, 30.11.1996, s. 1.

4

(5)  S.11 enligt definitionen i ENS 1995.

5

(6)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 1.

6

(7)  Det krävs inte några uppräkningsfaktorer för de viktade genomsnittliga räntorna om skattningen från urvalet anses motsvara skattningen för hela den potentiella rapporterande populationen (eftersom all verksamhet i det berörda instrumentet sker genom det institut som valts ut).

7

(8)  För denna instrumentkategori slås hushåll och icke-finansiella företag samman och tilldelas sektorn hushåll.

8

---

BILAGA III

”BILAGA IV

ÖVERGÅNGSBESTÄMMELSER

Till och med referensmånaden december år 2010 har punkt 10 i bilaga I följande lydelse:

’Den minsta nationella urvalsstorleken är sådan att

| a) | det maximala slumpmässiga felet (1) för räntesatser på nya avtal i genomsnitt över alla instrumentkategorier inte överskrider 10 baspunkter på en konfidensnivå på 90 procent (2); eller |
| --- | --- |

a)

det maximala slumpmässiga felet (1) för räntesatser på nya avtal i genomsnitt över alla instrumentkategorier inte överskrider 10 baspunkter på en konfidensnivå på 90 procent (2); eller

| b) | det omfattar minst 30 procent av den inhemska potentiella rapporterande populationen. Om 30 procent av den inhemska potentiella rapporterande populationen är större än 100, kan den minsta nationella urvalsstorleken ändå begränsas till 100 uppgiftslämnare, eller |
| --- | --- |

b)

det omfattar minst 30 procent av den inhemska potentiella rapporterande populationen. Om 30 procent av den inhemska potentiella rapporterande populationen är större än 100, kan den minsta nationella urvalsstorleken ändå begränsas till 100 uppgiftslämnare, eller

| c) | uppgiftslämnarna i det nationella urvalet täcker åtminstone 75 procent av beståndet eurodenominerad inlåning erhållen från – och åtminstone 75 procent av beståndet eurodenominerad utlåning beviljad till – inhemska hushåll och icke-finansiella företag i de deltagande medlemsstaterna.’ |
| --- | --- |

c)

uppgiftslämnarna i det nationella urvalet täcker åtminstone 75 procent av beståndet eurodenominerad inlåning erhållen från – och åtminstone 75 procent av beståndet eurodenominerad utlåning beviljad till – inhemska hushåll och icke-finansiella företag i de deltagande medlemsstaterna.’

Till och med referensmånaden december år 2010 har punkt 61 i bilaga II följande lydelse:

’De nationella centralbankerna får bevilja undantag avseende rapporteringen av både räntesatser avseende, och volymen på, utlåning mot säkerhet/garantier till icke-finansiella företag, indikatorerna 62–85, om

| — | den nationella aggregerade affärsvolymen avseende motsvarande post (indikatorerna 37–54) som omfattar alla lån motsvarar mindre än 10 procent av den nationella aggregerade affärsvolymen för summan av alla lån i samma storlekskategori och mindre än 2 procent av affärsvolymen för samma lånebelopp och första tidsperiod för räntebestämning inom euroområdet, eller |
| --- | --- |

—

den nationella aggregerade affärsvolymen avseende motsvarande post (indikatorerna 37–54) som omfattar alla lån motsvarar mindre än 10 procent av den nationella aggregerade affärsvolymen för summan av alla lån i samma storlekskategori och mindre än 2 procent av affärsvolymen för samma lånebelopp och första tidsperiod för räntebestämning inom euroområdet, eller

| — | den nationella aggregerade affärsvolymen avseende motsvarande post omfattar all utlåning (mot säkerhet och utan säkerhet), för motsvarande lånebelopp och första tidsperiod för räntebestämning i förhållande till indikatorerna i tabellen nedan (indikatorerna för tidigare nya avtal nr 24–29 i tabell 2 i bilaga II tillägg 2) understiger 100 miljoner euro i december 2008. |
| --- | --- |

—

den nationella aggregerade affärsvolymen avseende motsvarande post omfattar all utlåning (mot säkerhet och utan säkerhet), för motsvarande lånebelopp och första tidsperiod för räntebestämning i förhållande till indikatorerna i tabellen nedan (indikatorerna för tidigare nya avtal nr 24–29 i tabell 2 i bilaga II tillägg 2) understiger 100 miljoner euro i december 2008.

| | Sektor | Typ av instrument | Ursprunglig löptid, uppsägningstid, första räntebestämning | Indikator för tidigare nya avtal |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Utlåning i euro | Till icke-finansiella företag | Lån upp till (3) 1 miljon euro | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 24 |
| Första räntebestämning för över 1 år och upp till 5 år | 25 |
| Första räntebestämning över 5 år | 26 |
| Lån över 1 miljon EUR | Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år | 27 |
| Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år | 28 |
| Första räntebestämning över 5 år | 29 |

Sektor

Typ av instrument

Ursprunglig löptid, uppsägningstid, första räntebestämning

Indikator för tidigare nya avtal

Utlåning i euro

Till icke-finansiella företag

Lån upp till (3) 1 miljon euro

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

24

Första räntebestämning för över 1 år och upp till 5 år

25

Första räntebestämning över 5 år

26

Lån över 1 miljon EUR

Rörlig ränta och första räntebestämning upp till 1 år

27

Första räntebestämning över 1 år och upp till 5 år

28

Första räntebestämning över 5 år

29

Om undantag beviljas ska dessa tröskelvärden kontrolleras varje år.’”

---

(1)  Formula , med D som maximalt slumpmässigt fel, zα/2 som faktorn beräknad från den normala fördelningen eller från en annan lämplig fördelning beroende på uppgiftsstrukturen (exempelvis t-fördelningen), som förutsätter en konfidensnivå på 1-α, var(Image) som variationen av estimatorn för parametern θ, och vâr(Image) som den skattade variationen av estimatorn för parametern θ.

1

α/2

(2)  De nationella centralbankerna kan direkt översätta det absoluta måttet av 10 baspunkter på en konfidensnivå på 90 % till ett relativt mått för den högsta godtagbara variationskoefficienten enligt den skattningsansvarige.

2

(3)  ’Upp till’ betyder ’upp till och inklusive’.

3

---

DIREKTIV

| 8.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 94/97 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 94/97

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2009/27/EG

av den 7 april 2009

om ändring av vissa bilagor till Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG i fråga om tekniska bestämmelser om riskhantering

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/49/EG av den 14 juni 2006 om kapitalkrav för värdepappersföretag och kreditinstitut (1), särskilt artikel 41.1 g, och

av följande skäl:

| (1) | För att direktiv 2006/49/EG ska genomföras och tillämpas på ett enhetligt sätt inom EU, inrättade kommissionen och Europeiska banktillsynskommittén 2006 en arbetsgrupp för genomförande av kapitalkravsdirektivet (CRDTG), med uppgift att diskutera och lösa frågor om genomförande och tillämpning av direktivet. CRDTG anser att vissa tekniska bestämmelser i bilagorna I, II och VII till direktiv 2006/49/EG behöver specificeras närmare för att tillämpningen ska bli enhetlig. Vissa bestämmelser motsvarar inte heller sund riskhanteringspraxis i kreditinstitutioner. Dessa bestämmelser behöver därför anpassas. |
| --- | --- |

(1)

För att direktiv 2006/49/EG ska genomföras och tillämpas på ett enhetligt sätt inom EU, inrättade kommissionen och Europeiska banktillsynskommittén 2006 en arbetsgrupp för genomförande av kapitalkravsdirektivet (CRDTG), med uppgift att diskutera och lösa frågor om genomförande och tillämpning av direktivet. CRDTG anser att vissa tekniska bestämmelser i bilagorna I, II och VII till direktiv 2006/49/EG behöver specificeras närmare för att tillämpningen ska bli enhetlig. Vissa bestämmelser motsvarar inte heller sund riskhanteringspraxis i kreditinstitutioner. Dessa bestämmelser behöver därför anpassas.

| (2) | Direktiv 2006/49/EG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(2)

Direktiv 2006/49/EG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Europeiska bankkommittén. |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från Europeiska bankkommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Direktiv 2006/49/EG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkt 8B ska ersättas med följande:
  ”B.   BEHANDLING AV KÖPAREN AV SKYDD
  För den part som överför kreditrisken (’köparen av skydd’) fastställs positionerna som de omvända mot vad som gäller för säljaren av skydd, med undantag för en kreditlänkad obligation (som inte medför någon kort position vad gäller emittenten). Om det vid en viss tidpunkt föreligger en köpoption tillsammans med en step-up, ska den tidpunkten betraktas som skyddets förfallodag. I fråga om kreditderivat enligt principen om först att fallera och kreditderivat enligt principen n:te att fallera, ska följande metod användas i stället för den omvända principen.

  Kreditderivat enligt principen om först att fallera

  I de fall en institution får kreditskydd för ett antal referensenheter som ligger till grund för ett kreditderivat på villkor att det första fallissemanget bland tillgångarna ska utlösa betalning och att denna kredithändelse ska avsluta kontraktet, får institutionen avräkna specifik risk för den referensenhet med den lägsta specifika risken bland de underliggande referensenheter enligt tabell 1 i den här bilagan.

  Kreditderivat av typen n:te att fallera

  I de fall ett kreditderivat av typen n:te att fallera bland exponeringarna utlöser betalning enligt kreditriskskyddet, får skyddsköparen bara avräkna specifik risk, om det också erhållits skydd för förfall 1 till n-1, eller om n-1 förfall redan har inträffat. I sådana fall ska den metod tillämpas som anges i punkt 1 för kreditderivat enligt principen om först att fallera som anpassats på lämpligt sätt för produkter av typen n:te att fallera.” |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga I ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 8B ska ersättas med följande:

”B.   BEHANDLING AV KÖPAREN AV SKYDD

För den part som överför kreditrisken (’köparen av skydd’) fastställs positionerna som de omvända mot vad som gäller för säljaren av skydd, med undantag för en kreditlänkad obligation (som inte medför någon kort position vad gäller emittenten). Om det vid en viss tidpunkt föreligger en köpoption tillsammans med en step-up, ska den tidpunkten betraktas som skyddets förfallodag. I fråga om kreditderivat enligt principen om först att fallera och kreditderivat enligt principen n:te att fallera, ska följande metod användas i stället för den omvända principen.

Kreditderivat enligt principen om först att fallera

I de fall en institution får kreditskydd för ett antal referensenheter som ligger till grund för ett kreditderivat på villkor att det första fallissemanget bland tillgångarna ska utlösa betalning och att denna kredithändelse ska avsluta kontraktet, får institutionen avräkna specifik risk för den referensenhet med den lägsta specifika risken bland de underliggande referensenheter enligt tabell 1 i den här bilagan.

Kreditderivat av typen n:te att fallera

I de fall ett kreditderivat av typen n:te att fallera bland exponeringarna utlöser betalning enligt kreditriskskyddet, får skyddsköparen bara avräkna specifik risk, om det också erhållits skydd för förfall 1 till n-1, eller om n-1 förfall redan har inträffat. I sådana fall ska den metod tillämpas som anges i punkt 1 för kreditderivat enligt principen om först att fallera som anpassats på lämpligt sätt för produkter av typen n:te att fallera.”

| b) | I punkt 14 ska tabell 1 ersättas med följande tabell:

  ”Tabell 1







  Kategorier | Kapitalkrav för den specifika risken |
| --- | --- | --- |
| Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1 eller ges 0 % riskvikt enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG. | 0 % |
| Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 2 eller 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1 eller 2 enligt bestämmelserna om riskviktning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i punkt 29 i del 1 i bilaga VI till direktiv 2006/48/EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1, 2 eller 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG.
  Andra kvalificerade värdepapper enligt definitionen i punkt 15. | 0,25 % (återstående löptid högst sex månader)
  1,00 % (återstående löptid mer än sex månader och upp till och med 24 månader)
  1,60 % (återstående löptid mer än 24 månader) |
| Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, eller institut, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 4 eller 5 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i punkt 26 i del 1 i bilaga VI till direktiv 2006/48/EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 4 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG. Exponeringar för vilka det saknas kreditbetyg av ett utsett ratinginstitut. | 8,00 % |
| Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, eller institut, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 6 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 5 eller 6 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG. | 12,00 %” |

b)

I punkt 14 ska tabell 1 ersättas med följande tabell:

”Tabell 1

Kategorier

Kapitalkrav för den specifika risken

Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1 eller ges 0 % riskvikt enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG.

0 %

Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 2 eller 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1 eller 2 enligt bestämmelserna om riskviktning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i punkt 29 i del 1 i bilaga VI till direktiv 2006/48/EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 1, 2 eller 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG.

Andra kvalificerade värdepapper enligt definitionen i punkt 15.

0,25 % (återstående löptid högst sex månader)

1,00 % (återstående löptid mer än sex månader och upp till och med 24 månader)

1,60 % (återstående löptid mer än 24 månader)

Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, eller institut, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 4 eller 5 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG och räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av institut och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 3 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i punkt 26 i del 1 i bilaga VI till direktiv 2006/48/EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 4 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG. Exponeringar för vilka det saknas kreditbetyg av ett utsett ratinginstitut.

8,00 %

Räntebärande värdepapper, som emitterats eller garanteras av nationella regeringar eller emitterats av centralbanker, internationella organisationer, multilaterala utvecklingsbanker eller regionala eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i medlemsstaterna, eller institut, och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 6 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG samt räntebärande värdepapper som emitterats eller garanteras av företag och som skulle vara kvalificerade för kreditkvalitetssteg 5 eller 6 enligt bestämmelserna om riskvägning av exponeringar i artiklarna 78–83 i direktiv 2006/48/EG.

12,00 %”

| 2. | I bilaga II ska punkt 11 ersättas med följande:






  ”11. | När ett kreditderivat i handelslagret utgör en del av en intern säkring och kreditriskskyddet är godkänt enligt direktiv 2006/48/EG, ska ingen motpartsrisk anses uppstå på grund av positionen i kreditderivatet. Alternativt kan en institution, vid beräkning av kapitalkravet för motparters kreditrisker, ta upp alla kreditderivat i handelslagret som utgör del av en intern säkring eller som köpts som skydd mot exponering för motparts kreditrisk där kreditriskskyddet är godkänt enligt direktiv 2006/48/EG.” |
| --- | --- | --- |

2.

I bilaga II ska punkt 11 ersättas med följande:

”11.

När ett kreditderivat i handelslagret utgör en del av en intern säkring och kreditriskskyddet är godkänt enligt direktiv 2006/48/EG, ska ingen motpartsrisk anses uppstå på grund av positionen i kreditderivatet. Alternativt kan en institution, vid beräkning av kapitalkravet för motparters kreditrisker, ta upp alla kreditderivat i handelslagret som utgör del av en intern säkring eller som köpts som skydd mot exponering för motparts kreditrisk där kreditriskskyddet är godkänt enligt direktiv 2006/48/EG.”

| 3. | I bilaga VII del C ska punkt 3 ersättas med följande:






  ”3. | Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 gäller att om ett institut säkrar en kreditriskexponering utanför handelslagret med ett kreditderivat som bokförs i dess handelslager (genom intern säkring), ska dock exponeringen utanför handelslagret inte anses vara säkrad vad avser beräkningen av kapitalkravet, såvida inte institutet, från en godtagbar tredje part som tillhandahåller kreditriskskydd, köper ett kreditderivat som uppfyller kraven i punkt 19 i del 2 av bilaga VIII till direktiv 2006/48/EG för exponeringen utanför handelslagret. Utan att det påverkar tillämpningen av andra meningen i punkt 11 i bilaga II, ska varken den interna eller den externa kreditderivatsäkringen tas upp i handelslagret vid beräkning av kapitalkrav, om ett sådant kreditriskskydd köps av tredje man och godkänns som säkring av en exponering utanför handelslagret när det gäller kapitalkravet.” |
| --- | --- | --- |

3.

I bilaga VII del C ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.

Trots vad som sägs i punkterna 1 och 2 gäller att om ett institut säkrar en kreditriskexponering utanför handelslagret med ett kreditderivat som bokförs i dess handelslager (genom intern säkring), ska dock exponeringen utanför handelslagret inte anses vara säkrad vad avser beräkningen av kapitalkravet, såvida inte institutet, från en godtagbar tredje part som tillhandahåller kreditriskskydd, köper ett kreditderivat som uppfyller kraven i punkt 19 i del 2 av bilaga VIII till direktiv 2006/48/EG för exponeringen utanför handelslagret. Utan att det påverkar tillämpningen av andra meningen i punkt 11 i bilaga II, ska varken den interna eller den externa kreditderivatsäkringen tas upp i handelslagret vid beräkning av kapitalkrav, om ett sådant kreditriskskydd köps av tredje man och godkänns som säkring av en exponering utanför handelslagret när det gäller kapitalkravet.”

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 oktober 2010 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser tillsammans med en jämförelsetabell över dessa bestämmelser och detta direktiv.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 31 december 2010.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 7 april 2009.

På kommissionens vägnar

Charlie McCREEVY

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 177, 30.6.2006, s. 201.

1

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 8.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 94/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 94/100

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 6 april 2009

om ändring av rådets beslut 79/542/EEG vad gäller lufttransport av djur, transitering av djur genom vissa tredjeländer samt djurhälsointyg för visst kött från hästdjur och för transitering och lagring av visst färskt kött

[delgivet med nr K(2009) 2273]

(Text av betydelse för EES)

(2009/317/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets direktiv 2002/99/EG av den 16 december 2002 om fastställande av djurhälsoregler för produktion, bearbetning, distribution och införsel av produkter av animaliskt ursprung avsedda att användas som livsmedel (1), särskilt artikel 8 första meningen, 8.4 och 8.5 tredje strecksatsen,

med beaktande av rådets direktiv 2004/68/EG av den 26 april 2004 om fastställande av djurhälsoregler för import till och transitering genom gemenskapen av vissa levande hov- och klövdjur, om ändring av direktiven 90/426/EEG och 92/65/EEG, samt om upphävande av direktiv 72/462/EEG (2), särskilt artikel 6.1, och

av följande skäl:

| (1) | I rådets beslut 79/542/EEG av den 21 december 1976 om upprättande av en förteckning över tredjeländer och delar av tredjeländer, och om villkor angående djurhälsa, folkhälsa och veterinärintyg, för import till gemenskapen av vissa levande djur och färskt kött (3) fastställs hygienvillkor för import till gemenskapen av levande djur, utom hästdjur, och färskt kött, utom köttberedningar, av sådana djur, inklusive hästdjur. |
| --- | --- |

(1)

I rådets beslut 79/542/EEG av den 21 december 1976 om upprättande av en förteckning över tredjeländer och delar av tredjeländer, och om villkor angående djurhälsa, folkhälsa och veterinärintyg, för import till gemenskapen av vissa levande djur och färskt kött (3) fastställs hygienvillkor för import till gemenskapen av levande djur, utom hästdjur, och färskt kött, utom köttberedningar, av sådana djur, inklusive hästdjur.

| (2) | Artikel 6 i beslut 79/542/EEG rör transport av levande djur som importeras till gemenskapen. Lufttransport av sådana djur utgör en risk för djurhälsan i gemenskapen eftersom det kan finnas insekter i luftfartyget som utgör vektorer för djursjukdomar. Det bör därför vidtas åtgärder för sanering av sådana transportmedel för att förhindra att potentiellt infekterade vektorinsekter oavsiktligt förs in till gemenskapen tillsammans med importerade djur. |
| --- | --- |

(2)

Artikel 6 i beslut 79/542/EEG rör transport av levande djur som importeras till gemenskapen. Lufttransport av sådana djur utgör en risk för djurhälsan i gemenskapen eftersom det kan finnas insekter i luftfartyget som utgör vektorer för djursjukdomar. Det bör därför vidtas åtgärder för sanering av sådana transportmedel för att förhindra att potentiellt infekterade vektorinsekter oavsiktligt förs in till gemenskapen tillsammans med importerade djur.

| (3) | Enligt beslut 79/542/EEG får djur som är avsedda för import till gemenskapen endast transiteras genom tredjeländer som har tillåtelse att exportera djur av samma art till gemenskapen. Det är dock tillåtet att transitera djur genom vissa tredjeländer som inte har tillåtelse att exportera djur till gemenskapen. Sådan transitering är endast tillåten om djuren är avsedda för direkt slakt så snart de har nått sin slutliga bestämmelseort i gemenskapen. Dessa tredjeländer upptas i en förteckning enligt ett förfarande som har fastställts med hänsyn tagen till en rad faktorer, särskilt djurhälsosituationen i tredjelandet, garantierna för att djuren inte far illa under transiteringen samt kontrollerna vid gränskontrollstationerna och på den slutliga bestämmelseorten. |
| --- | --- |

(3)

Enligt beslut 79/542/EEG får djur som är avsedda för import till gemenskapen endast transiteras genom tredjeländer som har tillåtelse att exportera djur av samma art till gemenskapen. Det är dock tillåtet att transitera djur genom vissa tredjeländer som inte har tillåtelse att exportera djur till gemenskapen. Sådan transitering är endast tillåten om djuren är avsedda för direkt slakt så snart de har nått sin slutliga bestämmelseort i gemenskapen. Dessa tredjeländer upptas i en förteckning enligt ett förfarande som har fastställts med hänsyn tagen till en rad faktorer, särskilt djurhälsosituationen i tredjelandet, garantierna för att djuren inte far illa under transiteringen samt kontrollerna vid gränskontrollstationerna och på den slutliga bestämmelseorten.

| (4) | Hänsyn bör även tas till djurskydds- och spårbarhetsaspekterna när man överväger att transportera djur till gemenskapen från eller genom tredjeländer. De gällande gemenskapsreglerna har lett till att nötkreatur för gödning måste transporteras långa sträckor för att undvika transitering genom vissa tredjeländer från vilka det inte är tillåtet att exportera djur till gemenskapen. Detta inverkar negativt på djurens välbefinnande. Därför bör möjligheten till transitering genom tredjeländer som inte har tillåtelse att exportera djur till gemenskapen utsträckas till att även omfatta nötkreatur för gödning. |
| --- | --- |

(4)

Hänsyn bör även tas till djurskydds- och spårbarhetsaspekterna när man överväger att transportera djur till gemenskapen från eller genom tredjeländer. De gällande gemenskapsreglerna har lett till att nötkreatur för gödning måste transporteras långa sträckor för att undvika transitering genom vissa tredjeländer från vilka det inte är tillåtet att exportera djur till gemenskapen. Detta inverkar negativt på djurens välbefinnande. Därför bör möjligheten till transitering genom tredjeländer som inte har tillåtelse att exportera djur till gemenskapen utsträckas till att även omfatta nötkreatur för gödning.

| (5) | Därutöver är det nödvändigt att säkerställa ett tillräckligt djurhälsoskydd i gemenskapen när göddjur förs in efter att ha transiterats genom tredjeländer som inte har tillåtelse att exportera djur till gemenskapen. Det bör därför fastställas lämpliga åtgärder som ska tillämpas både under transitering och på den slutliga bestämmelseorten. Dessa åtgärder bör säkerställa att djurens hälsostatus upprätthålls och att sändningen inte skadas under transporten samt att ytterligare förflyttningar av djuren från bestämmelseanläggningarna i gemenskapen begränsas. |
| --- | --- |

(5)

Därutöver är det nödvändigt att säkerställa ett tillräckligt djurhälsoskydd i gemenskapen när göddjur förs in efter att ha transiterats genom tredjeländer som inte har tillåtelse att exportera djur till gemenskapen. Det bör därför fastställas lämpliga åtgärder som ska tillämpas både under transitering och på den slutliga bestämmelseorten. Dessa åtgärder bör säkerställa att djurens hälsostatus upprätthålls och att sändningen inte skadas under transporten samt att ytterligare förflyttningar av djuren från bestämmelseanläggningarna i gemenskapen begränsas.

| (6) | Bestämmelseanläggningarna bör vara särskilt utsedda av den behöriga myndigheten i bestämmelsemedlemsstaten. När sådana anläggningar utses bör den behöriga veterinärmyndigheten särskilt se till att djuren kontrolleras under hela perioden från ankomsten till anläggningen till slaktdagen. |
| --- | --- |

(6)

Bestämmelseanläggningarna bör vara särskilt utsedda av den behöriga myndigheten i bestämmelsemedlemsstaten. När sådana anläggningar utses bör den behöriga veterinärmyndigheten särskilt se till att djuren kontrolleras under hela perioden från ankomsten till anläggningen till slaktdagen.

| (7) | I beslut 79/542/EEG, i dess lydelse enligt kommissionens beslut 2008/752/EG (4), hänvisas det till de anmälningspliktiga sjukdomarna i bilaga A till rådets direktiv 90/426/EEG (5) i djurhälsointygen för visst kött från tama och frilevande hästdjur. Eftersom det endast är afrikansk hästpest och rots som kan överföras genom kött bör dessa intyg dock innehålla en särskild hänvisning endast till dessa sjukdomar. |
| --- | --- |

(7)

I beslut 79/542/EEG, i dess lydelse enligt kommissionens beslut 2008/752/EG (4), hänvisas det till de anmälningspliktiga sjukdomarna i bilaga A till rådets direktiv 90/426/EEG (5) i djurhälsointygen för visst kött från tama och frilevande hästdjur. Eftersom det endast är afrikansk hästpest och rots som kan överföras genom kött bör dessa intyg dock innehålla en särskild hänvisning endast till dessa sjukdomar.

| (8) | För klarhetens och enhetlighetens skull bör förlagan till djurhälsointyg för ”Transitering/lagring” utgå ur bilaga II till beslut 79/542/EEG och bilaga III till det beslutet bör ersättas. |
| --- | --- |

(8)

För klarhetens och enhetlighetens skull bör förlagan till djurhälsointyg för ”Transitering/lagring” utgå ur bilaga II till beslut 79/542/EEG och bilaga III till det beslutet bör ersättas.

| (9) | Beslut 79/542/EEG bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Beslut 79/542/EEG bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(10)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beslut 79/542/EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 6.1 ska följande stycke läggas till som andra stycke:
  ”Om djuren transporteras med flyg ska boxen eller containern som de transporteras i och området kring denna sprutas med en lämplig insekticid omedelbart innan dörrarna till flygplanet stängs och därefter varje gång som dörrarna till flygplanet öppnas till dess att den slutliga bestämmelseorten nås.” |
| --- | --- |

1.

I artikel 6.1 ska följande stycke läggas till som andra stycke:

”Om djuren transporteras med flyg ska boxen eller containern som de transporteras i och området kring denna sprutas med en lämplig insekticid omedelbart innan dörrarna till flygplanet stängs och därefter varje gång som dörrarna till flygplanet öppnas till dess att den slutliga bestämmelseorten nås.”

| 2. | Bilagorna I, II och III ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet. |
| --- | --- |

2.

Bilagorna I, II och III ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut ska tillämpas från och med den 1 mars 2009.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 6 april 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 18, 23.1.2003, s. 11.

1

(2)  EUT L 139, 30.4.2004, s. 321. Rättat i EUT L 226, 25.6.2004, s. 128.

2

(3)  EGT L 146, 14.6.1979, s. 15.

3

(4)  EUT L 261, 30.9.2008, s. 1.

4

(5)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 42.

5

---

BILAGA

Bilagorna I, II och III till beslut 79/542/EEG ska ändras på följande sätt:

| 1. | Texten till det särskilda villkoret ”I” i del 1 i bilaga I ska ersättas med följande:







  ” ’I’ | : | För transit genom området av djur för direkt slakt eller nötkreatur för gödning som har sänts från en medlemsstat och är på väg till en annan medlemsstat i lastbilar som har förseglats med en försegling som är försedd med ett serienummer. Förseglingens nummer ska anges på det hälsointyg som utfärdats för nötkreatur och svin i enlighet med förlagan i bilaga F till rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1) och för får och get i enlighet med förlaga I i bilaga E till rådets direktiv 91/68/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för handeln med får och getter inom gemenskapen (2). Förseglingen ska dessutom vara intakt vid ankomsten till den gränskontrollstation som utsetts för införsel till gemenskapen och förseglingens nummer ska registreras i Traces. De behöriga veterinärmyndigheterna ska stämpla intyget vid utförselstället från gemenskapen före transitering till ett eller flera tredjeländer med följande text: ’ENDAST FÖR TRANSITERING TILL DELAR AV EUROPEISKA UNIONEN VIA F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN/MONTENEGRO/SERBIEN (3)
   (4)’
  Nötkreatur för gödning ska transporteras direkt till den bestämmelseanläggning som utsetts av den behöriga myndigheten på bestämmelseorten. Djuren får förflyttas endast för direkt slakt. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Texten till det särskilda villkoret ”I” i del 1 i bilaga I ska ersättas med följande:

” ’I’

:

För transit genom området av djur för direkt slakt eller nötkreatur för gödning som har sänts från en medlemsstat och är på väg till en annan medlemsstat i lastbilar som har förseglats med en försegling som är försedd med ett serienummer. Förseglingens nummer ska anges på det hälsointyg som utfärdats för nötkreatur och svin i enlighet med förlagan i bilaga F till rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (1) och för får och get i enlighet med förlaga I i bilaga E till rådets direktiv 91/68/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för handeln med får och getter inom gemenskapen (2). Förseglingen ska dessutom vara intakt vid ankomsten till den gränskontrollstation som utsetts för införsel till gemenskapen och förseglingens nummer ska registreras i Traces. De behöriga veterinärmyndigheterna ska stämpla intyget vid utförselstället från gemenskapen före transitering till ett eller flera tredjeländer med följande text: ’ENDAST FÖR TRANSITERING TILL DELAR AV EUROPEISKA UNIONEN VIA F.D. JUGOSLAVISKA REPUBLIKEN MAKEDONIEN/MONTENEGRO/SERBIEN (3)
   (4)’

Nötkreatur för gödning ska transporteras direkt till den bestämmelseanläggning som utsetts av den behöriga myndigheten på bestämmelseorten. Djuren får förflyttas endast för direkt slakt.

| 2. | Del 2 i bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | Förlagan till veterinärintyg ”EQU” ska ersättas med följande: |
| --- | --- | --- |

2.

Del 2 i bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

Förlagan till veterinärintyg ”EQU” ska ersättas med följande:

Image

Image

Image

| b) | Förlagan till veterinärintyg ”EQW” ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

b)

Förlagan till veterinärintyg ”EQW” ska ersättas med följande:

Image

Image

Image

| c) | Förlagan till djurhälsointyg ”TRANSITERING/LAGRING” ska utgå. |
| --- | --- |

c)

Förlagan till djurhälsointyg ”TRANSITERING/LAGRING” ska utgå.

| 3. | Bilaga III ska ersättas med följande:

  ”BILAGA III

  (Transitering och/eller lagring) |
| --- | --- |

3.

Bilaga III ska ersättas med följande:

”BILAGA III

(Transitering och/eller lagring)

Image

Image

Image

---

(1)  EGT 121, 29.7.1964, s. 1977/64.

1

(2)  EGT L 46, 19.2.1991, s. 19.

2

(3)  Stryk det land som inte är tillämpligt.

3

(4)  Serbien omfattar inte Kosovo enligt definitionen i Förenta nationernas säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.”

4

---

Rättelser

| 8.4.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 94/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 94/112

---

Rättelse till kommissionens förordning (EG) nr 271/2009 av den 2 april 2009 om godkännande av preparat av endo-1,4-beta-xylanas och endo-1,4-beta-glukanas som fodertillsats för avvanda smågrisar, slaktkycklingar, värphöns, slaktkalkoner och slaktankor (innehavare av godkännandet BASF SE)

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 91 av den 3 april 2009
  )

På sidan 6, bilagan, kolumn 7 ”Lägsta halt”, ska enheten

i stället för:

”TXT”

vara:

”TXU”.

---