# Jurnalul Oficial L 114/2009

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2009.114.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 114 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 527 mai 2009 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2009.114.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 114

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 527 mai 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 369/2009 al Comisiei din 6 mai 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 370/2009 al Comisiei din 6 mai 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 795/2004 de stabilire a normelor de aplicare a schemei de plată unică prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului | 3 |
| | | DIRECTIVE |
| | * | Directiva 2009/3/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2009 de modificare a Directivei 80/181/CEE a Consiliului privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la unitățile de măsură (
  1
  ) | 10 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 369/2009 al Comisiei din 6 mai 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 370/2009 al Comisiei din 6 mai 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 795/2004 de stabilire a normelor de aplicare a schemei de plată unică prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului

3

DIRECTIVE

*

Directiva 2009/3/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2009 de modificare a Directivei 80/181/CEE a Consiliului privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la unitățile de măsură (
  1
  )

1

10

| | | IV   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | | Autoritatea de Supraveghere a AELS |
| | * | Decizia nr. 368/06/COL a Autorității de Supraveghere a AELS din 29 noiembrie 2006 privind vânzarea acțiunilor statului islandez în Sementsverksmiðjan hf. (Islanda) | 14 |

IV   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de Supraveghere a AELS

*

Decizia nr. 368/06/COL a Autorității de Supraveghere a AELS din 29 noiembrie 2006 privind vânzarea acțiunilor statului islandez în Sementsverksmiðjan hf. (Islanda)

14

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 555/2008 al Comisiei din 27 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului privind organizarea comună a pieței vitivinicole în ceea ce privește programele de sprijin, comerțul cu țările terțe, potențialul de producție și privind controalele în sectorul vitivinicol (JO L 170, 30.6.2008) | 23 |

Rectificări

*

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 555/2008 al Comisiei din 27 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului privind organizarea comună a pieței vitivinicole în ceea ce privește programele de sprijin, comerțul cu țările terțe, potențialul de producție și privind controalele în sectorul vitivinicol (JO L 170, 30.6.2008)

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 7.5.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 114/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 369/2009 AL COMISIEI

din 6 mai 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 7 mai 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 6 mai 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | MA | 71,9 |
| TN | 115,0 |
| TR | 141,3 |
| ZZ | 109,4 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 32,7 |
| TR | 135,3 |
| ZZ | 107,8 |
| 0709 90 70 | TR | 118,7 |
| ZZ | 118,7 |
| 0805 10 20 | EG | 41,2 |
| IL | 60,3 |
| MA | 46,8 |
| TN | 49,5 |
| TR | 98,3 |
| US | 55,4 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 50 10 | TR | 41,7 |
| ZA | 69,9 |
| ZZ | 55,8 |
| 0808 10 80 | AR | 77,4 |
| BR | 71,5 |
| CA | 114,7 |
| CL | 79,5 |
| CN | 94,5 |
| NZ | 102,5 |
| US | 121,6 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 90,5 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

MA

71,9

TN

115,0

TR

141,3

ZZ

109,4

0707 00 05

JO

155,5

MA

32,7

TR

135,3

ZZ

107,8

0709 90 70

TR

118,7

ZZ

118,7

0805 10 20

EG

41,2

IL

60,3

MA

46,8

TN

49,5

TR

98,3

US

55,4

ZZ

58,6

0805 50 10

TR

41,7

ZA

69,9

ZZ

55,8

0808 10 80

AR

77,4

BR

71,5

CA

114,7

CL

79,5

CN

94,5

NZ

102,5

US

121,6

UY

71,7

ZA

81,2

ZZ

90,5

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 7.5.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 114/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 114/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 370/2009 AL COMISIEI

din 6 mai 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 795/2004 de stabilire a normelor de aplicare a schemei de plată unică prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului din 19 ianuarie 2009 de stabilire a unor norme comune pentru sistemele de ajutor direct pentru agricultori în cadrul politicii agricole comune și de instituire a anumitor sisteme de ajutor pentru agricultori, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1290/2005, (CE) nr. 247/2006, (CE) nr. 378/2007 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1782/2003 (1), în special articolul 34 alineatul (2) paragraful al doilea și articolul 142 literele (c), (d) și (g),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 73/2009 a stabilit noi norme pentru schema de plată unică, care se aplică de la 1 ianuarie 2009. Prin urmare, normele de punere în aplicare stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 795/2004 al Comisiei (2) trebuie actualizate. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 73/2009 a stabilit noi norme pentru schema de plată unică, care se aplică de la 1 ianuarie 2009. Prin urmare, normele de punere în aplicare stabilite prin Regulamentul (CE) nr. 795/2004 al Comisiei (2) trebuie actualizate.

| (2) | Definițiile stabilite la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 ar trebui să reflecte eligibilitatea extinsă a suprafețelor în cadrul schemei de plată unică. |
| --- | --- |

(2)

Definițiile stabilite la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 ar trebui să reflecte eligibilitatea extinsă a suprafețelor în cadrul schemei de plată unică.

| (3) | Dispozițiile referitoare la eligibilitate stabilite în articolul 3b din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 sunt caduce și, în consecință, ar trebui eliminate. Totuși, articolul 34 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 include utilizarea hectarelor eligibile pentru activități neagricole. Ar trebui stabilit un cadru de criterii pentru toate statele membre. |
| --- | --- |

(3)

Dispozițiile referitoare la eligibilitate stabilite în articolul 3b din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 sunt caduce și, în consecință, ar trebui eliminate. Totuși, articolul 34 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 include utilizarea hectarelor eligibile pentru activități neagricole. Ar trebui stabilit un cadru de criterii pentru toate statele membre.

| (4) | Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pune capăt obligației de scoatere a terenurilor din circuitul agricol și elimină câteva limitări referitoare la drepturile de plată emise de către rezerva națională, făcând ca dispozițiile privind aceste subiecte să devină caduce. |
| --- | --- |

(4)

Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pune capăt obligației de scoatere a terenurilor din circuitul agricol și elimină câteva limitări referitoare la drepturile de plată emise de către rezerva națională, făcând ca dispozițiile privind aceste subiecte să devină caduce.

| (5) | Articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 ar trebui clarificat în ceea ce privește trimiterile la Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului (3) și la Regulamentul (CE) nr. 73/2009. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 ar trebui clarificat în ceea ce privește trimiterile la Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 al Consiliului (3) și la Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

| (6) | Regulamentul (CE) nr. 73/2009 nu mai prevede norme speciale privind procedura de depunere a cererii de participare la schema de plată unică în primul an de aplicare a acesteia. În consecință, normele corespunzătoare din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 ar trebui actualizate. |
| --- | --- |

(6)

Regulamentul (CE) nr. 73/2009 nu mai prevede norme speciale privind procedura de depunere a cererii de participare la schema de plată unică în primul an de aplicare a acesteia. În consecință, normele corespunzătoare din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 ar trebui actualizate.

| (7) | În cazul în care arendarea menționată la articolele 20 și 22 sau programele menționate la articolul 23 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 expiră după data limită de depunere a cererilor de plată în cadrul schemei de plată unică în cursul primului an de aplicare a acesteia, termenul limită pentru depunerea cererilor privind stabilirea drepturilor la plată ar trebui prelungit pentru a oferi agricultorilor suficient timp pentru a depune o cerere care să reflecte situația reală a exploatației. |
| --- | --- |

(7)

În cazul în care arendarea menționată la articolele 20 și 22 sau programele menționate la articolul 23 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 expiră după data limită de depunere a cererilor de plată în cadrul schemei de plată unică în cursul primului an de aplicare a acesteia, termenul limită pentru depunerea cererilor privind stabilirea drepturilor la plată ar trebui prelungit pentru a oferi agricultorilor suficient timp pentru a depune o cerere care să reflecte situația reală a exploatației.

| (8) | Limitarea regională stabilită la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 ar trebui adaptată la articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009. |
| --- | --- |

(8)

Limitarea regională stabilită la articolul 26 din Regulamentul (CE) nr. 795/2004 ar trebui adaptată la articolul 43 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

| (9) | Deși dispozițiile privind retragerea obligatorie a terenurilor din circuitul agricol devin caduce, condițiile privind retragerea voluntară a terenurilor din circuitul agricol ar trebui menținute în 2009 în conformitate cu articolul 107 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003. |
| --- | --- |

(9)

Deși dispozițiile privind retragerea obligatorie a terenurilor din circuitul agricol devin caduce, condițiile privind retragerea voluntară a terenurilor din circuitul agricol ar trebui menținute în 2009 în conformitate cu articolul 107 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.

| (10) | Pentru cazul în care statele membre decid să aplice articolul 72 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ar trebui să se stabilească un termen limită până la care acestea să comunice Comisiei o cerere în acest sens și conținutul acestei comunicări. |
| --- | --- |

(10)

Pentru cazul în care statele membre decid să aplice articolul 72 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, ar trebui să se stabilească un termen limită până la care acestea să comunice Comisiei o cerere în acest sens și conținutul acestei comunicări.

| (11) | Ar trebui să se prevadă norme referitoare la noile state membre care trec de la schema de plată unică pe suprafață la schema de plată unică. Respectivele norme ar trebui să acopere în special alocarea inițială a drepturilor la plată și a drepturilor speciale, precum și notificarea deciziei. |
| --- | --- |

(11)

Ar trebui să se prevadă norme referitoare la noile state membre care trec de la schema de plată unică pe suprafață la schema de plată unică. Respectivele norme ar trebui să acopere în special alocarea inițială a drepturilor la plată și a drepturilor speciale, precum și notificarea deciziei.

| (12) | Regulamentul (CE) nr. 73/2009 prevede acordarea de sprijin direct producătorilor de vin în cadrul schemei de plată unică, în special prin transfer din programele de sprijin pentru sectorul vinului către schema de plată unică. Prin urmare, ar trebui adoptate norme pentru alocarea drepturilor în acest scop. Respectivele norme ar trebui să urmeze modelul deja stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 795/2004 pentru sectorul fructelor și legumelor. |
| --- | --- |

(12)

Regulamentul (CE) nr. 73/2009 prevede acordarea de sprijin direct producătorilor de vin în cadrul schemei de plată unică, în special prin transfer din programele de sprijin pentru sectorul vinului către schema de plată unică. Prin urmare, ar trebui adoptate norme pentru alocarea drepturilor în acest scop. Respectivele norme ar trebui să urmeze modelul deja stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 795/2004 pentru sectorul fructelor și legumelor.

| (13) | Pentru agricultorii cărora li s-au alocat deja drepturi la plată sau care le-au cumpărat ori le-au primit înainte de termenul limită de depunere a cererilor de stabilire a drepturilor la plată fixat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 795/2004, valoarea și numărul drepturilor la plată pe care le dețin ar trebui recalculate. Drepturile la plată care fac obiectul unor condiții speciale nu ar trebui luate în considerare în cadrul acestui calcul. |
| --- | --- |

(13)

Pentru agricultorii cărora li s-au alocat deja drepturi la plată sau care le-au cumpărat ori le-au primit înainte de termenul limită de depunere a cererilor de stabilire a drepturilor la plată fixat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 795/2004, valoarea și numărul drepturilor la plată pe care le dețin ar trebui recalculate. Drepturile la plată care fac obiectul unor condiții speciale nu ar trebui luate în considerare în cadrul acestui calcul.

| (14) | Statele membre care aplică modelul regional stabilit la articolul 59 alineatele (1) și (3) sau la articolul 71f din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 ar trebui împuternicite să stabilească numărul de drepturi la plată per agricultor care rezultă din transferul programelor de sprijin pentru sectorul vinului în conformitate cu partea C din anexa IX la Regulamentul (CE) nr. 73/2009. |
| --- | --- |

(14)

Statele membre care aplică modelul regional stabilit la articolul 59 alineatele (1) și (3) sau la articolul 71f din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 ar trebui împuternicite să stabilească numărul de drepturi la plată per agricultor care rezultă din transferul programelor de sprijin pentru sectorul vinului în conformitate cu partea C din anexa IX la Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

| (15) | Ar trebui adoptate dispoziții în ceea ce privește media regională în contextul stabilirii valorii drepturilor la plată în conformitate cu partea B din anexa IX (defrișarea) la Regulamentul (CE) nr. 73/2009. |
| --- | --- |

(15)

Ar trebui adoptate dispoziții în ceea ce privește media regională în contextul stabilirii valorii drepturilor la plată în conformitate cu partea B din anexa IX (defrișarea) la Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

| (16) | Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 795/2004 stabilește data de la care culturile secundare pot fi temporar autorizate în regiunile în care cerealele sunt în mod obișnuit recoltate mai devreme din motive climatice, după cum se menționează la articolul 38 paragraful al doilea din Regulamentul (CE) nr. 73/2009. La cererea Spaniei, ar trebui stabilite date diferite pentru diversele regiuni ale statului membru în cauză pentru a se lua în considerare condițiile agricole și climatice diferite. Anexa ar trebui să fie, de asemenea, actualizată pentru a lua în considerare eligibilitatea fructelor și legumelor în statele membre care nu aplică integrarea amânată a sectorului respectiv. |
| --- | --- |

(16)

Anexa I la Regulamentul (CE) nr. 795/2004 stabilește data de la care culturile secundare pot fi temporar autorizate în regiunile în care cerealele sunt în mod obișnuit recoltate mai devreme din motive climatice, după cum se menționează la articolul 38 paragraful al doilea din Regulamentul (CE) nr. 73/2009. La cererea Spaniei, ar trebui stabilite date diferite pentru diversele regiuni ale statului membru în cauză pentru a se lua în considerare condițiile agricole și climatice diferite. Anexa ar trebui să fie, de asemenea, actualizată pentru a lua în considerare eligibilitatea fructelor și legumelor în statele membre care nu aplică integrarea amânată a sectorului respectiv.

| (17) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 795/2004 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(17)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 795/2004 ar trebui modificat în consecință.

| (18) | Modificările propuse ar trebui să se aplice de la data aplicării Regulamentului (CE) nr. 73/2009. |
| --- | --- |

(18)

Modificările propuse ar trebui să se aplice de la data aplicării Regulamentului (CE) nr. 73/2009.

| (19) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a plăților directe, |
| --- | --- |

(19)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a plăților directe,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 795/2004 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | litera (a) se elimină; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

litera (a) se elimină;

| (b) | litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | «culturi permanente», culturile pe care nu se practică un sistem de rotație, altele decât pășunile permanente, care ocupă terenurile pentru o perioadă de cinci ani sau mai mare și care produc recolte repetate, inclusiv pepinierele și pădurile mărunte cu rotație rapidă (cod NC ex 0602 90 41);”; |
| --- | --- | --- |

(b)

litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

«culturi permanente», culturile pe care nu se practică un sistem de rotație, altele decât pășunile permanente, care ocupă terenurile pentru o perioadă de cinci ani sau mai mare și care produc recolte repetate, inclusiv pepinierele și pădurile mărunte cu rotație rapidă (cod NC ex 0602 90 41);”;

| (c) | litera (d) se elimină; |
| --- | --- |

(c)

litera (d) se elimină;

| (d) | litera (f) se înlocuiește cu următorul text:






  „(f) | «pășuni», terenuri arabile consacrate producției de iarbă (însămânțată sau naturală); în sensul articolului 49 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (4), pășunile cuprind și pășunile permanente; |
| --- | --- | --- |

(d)

litera (f) se înlocuiește cu următorul text:

„(f)

«pășuni», terenuri arabile consacrate producției de iarbă (însămânțată sau naturală); în sensul articolului 49 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 al Consiliului (4), pășunile cuprind și pășunile permanente;

| 2. | Articolul 3b se elimină. |
| --- | --- |

2.

Articolul 3b se elimină.

| 3. | La capitolul I se adaugă următorul articol 3c:
  „Articolul 3c
  Utilizarea preponderent agricolă
  În sensul aplicării articolului 34 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, când o suprafață agricolă a unei exploatații este utilizată și pentru activități neagricole, respectiva suprafață este considerată ca fiind utilizată preponderent pentru activități agricole, dacă activitatea agricolă poate fi desfășurată fără a fi grav afectată de intensitatea, natura, durata și calendarul activității neagricole.
  Statele membre stabilesc criterii pentru punerea în aplicare a primului paragraf pe teritoriul lor.” |
| --- | --- |

3.

La capitolul I se adaugă următorul articol 3c:

„Articolul 3c

Utilizarea preponderent agricolă

În sensul aplicării articolului 34 alineatul (2) litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, când o suprafață agricolă a unei exploatații este utilizată și pentru activități neagricole, respectiva suprafață este considerată ca fiind utilizată preponderent pentru activități agricole, dacă activitatea agricolă poate fi desfășurată fără a fi grav afectată de intensitatea, natura, durata și calendarul activității neagricole.

Statele membre stabilesc criterii pentru punerea în aplicare a primului paragraf pe teritoriul lor.”

| 4. | Articolul 6 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (3) se modifică după cum urmează:






  (i) | paragraful al doilea se înlocuiește cu următorul text:
  „Valoarea unitară a fiecărui drept la plată pe care îl deține deja poate fi mărită.”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Articolul 6 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (3) se modifică după cum urmează:

(i)

paragraful al doilea se înlocuiește cu următorul text:

„Valoarea unitară a fiecărui drept la plată pe care îl deține deja poate fi mărită.”;

| (ii) | paragraful al treilea se elimină; |
| --- | --- |

(ii)

paragraful al treilea se elimină;

| (b) | alineatul (4) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

alineatul (4) se elimină.

| 5. | Articolul 7 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), primul și al doilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:
  „În cazul în care un stat membru se prevalează de opțiunea prevăzută la articolul 42 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, acesta poate, în special, în conformitate cu prezentul articol, să aloce, la cerere, drepturi la plată agricultorilor din zonele în cauză care declară mai puține hectare decât numărul drepturilor la plată care le-ar fi atribuite sau le-ar fi fost atribuite în conformitate cu articolul 43 din regulamentul menționat (anterior) și cu articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
  În acest caz, agricultorul cedează rezervei naționale toate drepturile la plată pe care le deține sau care ar fi trebuit să îi fie alocate, cu excepția drepturilor la plată care fac obiectul condițiilor speciale menționate la articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), primul și al doilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:

„În cazul în care un stat membru se prevalează de opțiunea prevăzută la articolul 42 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, acesta poate, în special, în conformitate cu prezentul articol, să aloce, la cerere, drepturi la plată agricultorilor din zonele în cauză care declară mai puține hectare decât numărul drepturilor la plată care le-ar fi atribuite sau le-ar fi fost atribuite în conformitate cu articolul 43 din regulamentul menționat (anterior) și cu articolul 59 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

În acest caz, agricultorul cedează rezervei naționale toate drepturile la plată pe care le deține sau care ar fi trebuit să îi fie alocate, cu excepția drepturilor la plată care fac obiectul condițiilor speciale menționate la articolul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003.”;

| (b) | alineatul (3) se elimină; |
| --- | --- |

(b)

alineatul (3) se elimină;

| (c) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   Valoarea unitară a drepturilor la plată alocate din rezerva națională se calculează împărțind cuantumul de referință al agricultorului la numărul de hectare pe care îl declară.” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Valoarea unitară a drepturilor la plată alocate din rezerva națională se calculează împărțind cuantumul de referință al agricultorului la numărul de hectare pe care îl declară.”

| 6. | Articolul 8 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Drepturile la plată neutilizate se consideră vărsate înapoi la rezerva națională în ziua următoare datei limită prevăzute pentru modificarea cererilor din cadrul schemei de plată unică în cursul anului calendaristic în care expiră perioada menționată la articolul 28 alineatul (3) și la articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.”; |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 8 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Drepturile la plată neutilizate se consideră vărsate înapoi la rezerva națională în ziua următoare datei limită prevăzute pentru modificarea cererilor din cadrul schemei de plată unică în cursul anului calendaristic în care expiră perioada menționată la articolul 28 alineatul (3) și la articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.”;

| (b) | alineatul (2) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

alineatul (2) se elimină.

| 7. | La articolul 9 alineatul (1), litera (c) se elimină. |
| --- | --- |

7.

La articolul 9 alineatul (1), litera (c) se elimină.

| 8. | La articolul 12 alineatul (4), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Stabilirea definitivă a drepturilor la plată care urmează să se aloce în primul an de aplicare a schemei de plată unică este condiționată de depunerea unei cereri de drepturi până la termenul limită stabilit în conformitate cu articolul 21a alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 796/2004.” |
| --- | --- |

8.

La articolul 12 alineatul (4), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Stabilirea definitivă a drepturilor la plată care urmează să se aloce în primul an de aplicare a schemei de plată unică este condiționată de depunerea unei cereri de drepturi până la termenul limită stabilit în conformitate cu articolul 21a alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 796/2004.”

| 9. | Articolul 18 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (3) se elimină; |
| --- | --- | --- |

9.

Articolul 18 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (3) se elimină;

| (b) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   În cazul în care arendarea menționată la articolele 20 și 22 sau programele menționate la articolul 23 expiră după data limită de depunere a cererilor de plată în cadrul schemei de plată unică în cursul primului an de aplicare a acesteia, agricultorul în cauză poate să ceară stabilirea drepturilor sale la plată după expirarea arendei sau a programului, până la o dată stabilită de către statul membru, dar nu mai târziu de data limită stabilită pentru modificarea cererilor de ajutor în cursul anului următor.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   În cazul în care arendarea menționată la articolele 20 și 22 sau programele menționate la articolul 23 expiră după data limită de depunere a cererilor de plată în cadrul schemei de plată unică în cursul primului an de aplicare a acesteia, agricultorul în cauză poate să ceară stabilirea drepturilor sale la plată după expirarea arendei sau a programului, până la o dată stabilită de către statul membru, dar nu mai târziu de data limită stabilită pentru modificarea cererilor de ajutor în cursul anului următor.”

| 10. | La articolul 23a, paragraful al doilea se elimină. |
| --- | --- |

10.

La articolul 23a, paragraful al doilea se elimină.

| 11. | La articolul 24, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Agricultorii pot ceda în mod voluntar drepturile la plată rezervei naționale.” |
| --- | --- |

11.

La articolul 24, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Agricultorii pot ceda în mod voluntar drepturile la plată rezervei naționale.”

| 12. | Articolul 26 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Fără a aduce atingere articolului 50 alineatul (1) și articolului 62 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, în cazul în care un stat membru se prevalează de opțiunea prevăzută la articolul 43 alineatul (1) paragraful al treilea din regulamentul menționat anterior, statele membre delimitează regiunea la nivelul teritorial adecvat, pe baza unor criterii obiective și astfel încât să asigure un tratament egal agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței.”; |
| --- | --- | --- |

12.

Articolul 26 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Fără a aduce atingere articolului 50 alineatul (1) și articolului 62 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, în cazul în care un stat membru se prevalează de opțiunea prevăzută la articolul 43 alineatul (1) paragraful al treilea din regulamentul menționat anterior, statele membre delimitează regiunea la nivelul teritorial adecvat, pe baza unor criterii obiective și astfel încât să asigure un tratament egal agricultorilor și să evite denaturarea pieței și a concurenței.”;

| (b) | alineatul (4) se elimină. |
| --- | --- |

(b)

alineatul (4) se elimină.

| 13. | Articolul 32 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 32
  Condițiile pentru retragerea voluntară a terenurilor din circuitul agricol în conformitate cu articolul 107 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003
  (1)   Suprafețele retrase din circuitul agricol trebuie să rămână retrase din circuitul agricol pe parcursul unei perioade care începe cel târziu la 15 ianuarie și se termină cel mai devreme la 31 august. Cu toate acestea, statele membre stabilesc condițiile în care producătorii pot fi autorizați să semene de la 15 iulie, pentru a obține o recoltă în anul următor și, în statele membre în care transhumanța reprezintă o practică tradițională, condițiile care trebuie îndeplinite pentru autorizarea pășunatului de la 15 iulie sau, în caz de condiții climatice excepționale, de la 15 iunie.
  (2)   Statele membre aplică măsuri adecvate, compatibile cu situația specifică a suprafețelor retrase din circuitul agricol, astfel încât să le mențină în bune condiții agricole și ecologice și să protejeze mediul.
  Aceste măsuri pot să prevadă acoperirea cu un strat vegetal. În acest caz, măsurile trebuie să garanteze că stratul vegetal nu poate fi destinat producției de semințe și că nu poate fi utilizat în scopuri agricole până la 31 august sau, până la 15 ianuarie următor, pentru o producție vegetală destinată comercializării.
  (3)   În cazurile menționate la articolul 31 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, statele membre pot autoriza toți producătorii afectați să utilizeze terenurile declarate retrase din circuitul agricol pentru hrana animalelor pentru anul cererii unice. Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că terenurile retrase din circuitul agricol care fac obiectul autorizației nu sunt folosite în scopuri lucrative și, în special, că furajele produse pe aceste terenuri retrase din circuitul agricol nu sunt vândute. Statele membre notifică Comisiei decizia de autorizare, precum și justificarea acestei decizii.” |
| --- | --- |

13.

Articolul 32 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 32

Condițiile pentru retragerea voluntară a terenurilor din circuitul agricol în conformitate cu articolul 107 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003

(1)   Suprafețele retrase din circuitul agricol trebuie să rămână retrase din circuitul agricol pe parcursul unei perioade care începe cel târziu la 15 ianuarie și se termină cel mai devreme la 31 august. Cu toate acestea, statele membre stabilesc condițiile în care producătorii pot fi autorizați să semene de la 15 iulie, pentru a obține o recoltă în anul următor și, în statele membre în care transhumanța reprezintă o practică tradițională, condițiile care trebuie îndeplinite pentru autorizarea pășunatului de la 15 iulie sau, în caz de condiții climatice excepționale, de la 15 iunie.

(2)   Statele membre aplică măsuri adecvate, compatibile cu situația specifică a suprafețelor retrase din circuitul agricol, astfel încât să le mențină în bune condiții agricole și ecologice și să protejeze mediul.

Aceste măsuri pot să prevadă acoperirea cu un strat vegetal. În acest caz, măsurile trebuie să garanteze că stratul vegetal nu poate fi destinat producției de semințe și că nu poate fi utilizat în scopuri agricole până la 31 august sau, până la 15 ianuarie următor, pentru o producție vegetală destinată comercializării.

(3)   În cazurile menționate la articolul 31 litera (c) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, statele membre pot autoriza toți producătorii afectați să utilizeze terenurile declarate retrase din circuitul agricol pentru hrana animalelor pentru anul cererii unice. Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că terenurile retrase din circuitul agricol care fac obiectul autorizației nu sunt folosite în scopuri lucrative și, în special, că furajele produse pe aceste terenuri retrase din circuitul agricol nu sunt vândute. Statele membre notifică Comisiei decizia de autorizare, precum și justificarea acestei decizii.”

| 14. | Articolele 33, 34, 39, 41 și 43 se elimină. |
| --- | --- |

14.

Articolele 33, 34, 39, 41 și 43 se elimină.

| 15. | La articolul 48, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:
  „(6)   Statele membre care aplică articolul 72 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 comunică, cel târziu până la 7 iunie 2009 după intrarea în vigoarea a regulamentului de modificare, informațiile privind plățile pe care intenționează să le acorde și, în special, descrierea condițiilor de eligibilitate și sectoarele vizate pentru măsurile aplicate și resursele financiare obținute.” |
| --- | --- |

15.

La articolul 48, alineatul (6) se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   Statele membre care aplică articolul 72 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 comunică, cel târziu până la 7 iunie 2009 după intrarea în vigoarea a regulamentului de modificare, informațiile privind plățile pe care intenționează să le acorde și, în special, descrierea condițiilor de eligibilitate și sectoarele vizate pentru măsurile aplicate și resursele financiare obținute.”

| 16. | Capitolul 6a se înlocuiește cu următorul text:
  „CAPITOLUL 6a

  NOILE STATE MEMBRE



  Introducerea schemei de plată unică în noile state membre care au aplicat schema de plată unică pe suprafață


  Articolul 48a
  Dispoziții generale
  (1)   În lipsa unor dispoziții contrare în cadrul prezentului capitol, dispozițiile din prezentul regulament se aplică în cazul noilor state membre care au aplicat schema de plată unică pe suprafață.
  (2)   Orice trimitere în prezentul regulament la articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 sau la articolul 41 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 se interpretează ca trimitere la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
  (3)   În scopul aplicării articolului 57 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, noile state membre pot stabili o perioadă reprezentativă care să preceadă primul an de aplicare a schemei de plată unică.
  (4)   Orice trimitere în prezentul regulament la «perioada de referință» se interpretează ca trimitere la primul an de aplicare a schemei de plată unică sau ca trimitere la perioada de referință stabilită la articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
  Articolul 48b
  Alocarea inițială a drepturilor la plată
  (1)   Fără a aduce atingere articolului 59 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, în sensul articolului 59 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, noile state membre stabilesc numărul de hectare eligibile prevăzute la alineatul menționat anterior pe baza numărului de hectare declarate în vederea stabilirii drepturilor la plată în cursul primului an de aplicare a schemei de plată unică.
  (2)   În pofida alineatului (1) din prezentul articol, noile state membre pot stabili numărul de hectare eligibile menționate la articolul 59 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pe baza numărului de hectare declarate în cursul anului care precedă primul an de aplicare a schemei de plată unică.
  În cazul în care numărul de hectare eligibile declarate de agricultori în cursul primului an de aplicare a schemei de plată unică este mai mic decât numărul de hectare eligibile stabilite în conformitate cu primul paragraf, noul stat membru poate realoca, total sau parțial, cuantumurile corespunzătoare hectarelor nedeclarate, ca supliment pentru fiecare dintre drepturile la plată alocate în primul an de aplicare a schemei de plată unică. Cuantumul suplimentar se calculează prin împărțirea cuantumului respectiv la numărul de drepturi la plată alocate.
  (3)   Valoarea și numărul de drepturi la plată alocate pe baza declarațiilor prezentate de agricultori în vederea stabilirii drepturilor la plată în cursul primului an de aplicare a schemei de plată unică sunt provizorii. Valoarea și numărul de drepturi definitive se stabilesc cel târziu la data de 1 aprilie a primului an care urmează primului an de aplicare a schemei de plată unică, după efectuarea controalelor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 796/2004.
  (4)   În cazul în care un stat membru utilizează opțiunea prevăzută la articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, acesta poate, începând cu anul calendaristic care precedă primul an de aplicare a schemei de plată unică, să identifice agricultorii eligibili și să stabilească provizoriu numărul de hectare menționat la respectivul alineat și să efectueze o verificare preliminară a condițiilor menționate la alineatul (6).
  Fără a aduce atingere articolului 61 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, valoarea drepturilor la plată se calculează împărțind cuantumul menționat la articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 la numărul total de drepturi la plată alocate în temeiul prezentului alineat.
  (5)   Agricultorul este informat cu privire la drepturile la plată provizorii cu cel puțin o lună înainte de termenul limită pentru depunerea cererilor, stabilit în conformitate cu articolul 56 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
  (6)   Solicitantul aduce dovezi considerate satisfăcătoare de către statul membru că la data la care depune cererea de drepturi la plată, este agricultor în sensul articolului 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
  (7)   Un stat membru poate decide stabilirea unei dimensiuni minime a exploatațiilor în ceea ce privește suprafața agricolă pentru care se poate cere stabilirea drepturilor la plată. Cu toate acestea, dimensiunea minimă nu trebuie să depășească limitele stabilite la articolul 28 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
  Pentru stabilirea drepturilor la plată care fac obiectul condițiilor speciale menționate la articolul 60 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul menționat anterior, nu se fixează o suprafață minimă.
  (8)   Un stat membru poate decide ca cererea privind stabilirea definitivă a drepturilor la plată menționate la alineatul (5) să fie depusă odată cu cererea de plată din cadrul schemei de plată unică.
  Articolul 48ba
  Alocarea drepturilor la plată speciale
  În pofida alineatelor (1) și (2) ale articolului 30 din prezentul regulament, în scopul calculării activității agricole exprimate în unități de vită mare (UVM), menționate la articolul 44 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, numărul de animale deținute de agricultor într-o perioadă stabilită de statul membru se convertește în UVM cu ajutorul următorului tabel de conversie:






  Bovine masculi și femele de peste 24 de luni, vaci care alăptează, vaci de lapte | 1,0 UVM |
| --- | --- | --- |
| Bovine masculi și femele între 6 și 24 de luni | 0,6 UVM |
| Bovine masculi și femele sub 6 luni | 0,2 UVM |
| Ovine | 0,15 UVM |
| Caprine | 0,15 UVM |

16.

Capitolul 6a se înlocuiește cu următorul text:

„CAPITOLUL 6a

NOILE STATE MEMBRE

Introducerea schemei de plată unică în noile state membre care au aplicat schema de plată unică pe suprafață

Articolul 48a

Dispoziții generale

(1)   În lipsa unor dispoziții contrare în cadrul prezentului capitol, dispozițiile din prezentul regulament se aplică în cazul noilor state membre care au aplicat schema de plată unică pe suprafață.

(2)   Orice trimitere în prezentul regulament la articolul 42 din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 sau la articolul 41 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 se interpretează ca trimitere la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

(3)   În scopul aplicării articolului 57 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, noile state membre pot stabili o perioadă reprezentativă care să preceadă primul an de aplicare a schemei de plată unică.

(4)   Orice trimitere în prezentul regulament la «perioada de referință» se interpretează ca trimitere la primul an de aplicare a schemei de plată unică sau ca trimitere la perioada de referință stabilită la articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

Articolul 48b

Alocarea inițială a drepturilor la plată

(1)   Fără a aduce atingere articolului 59 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, în sensul articolului 59 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, noile state membre stabilesc numărul de hectare eligibile prevăzute la alineatul menționat anterior pe baza numărului de hectare declarate în vederea stabilirii drepturilor la plată în cursul primului an de aplicare a schemei de plată unică.

(2)   În pofida alineatului (1) din prezentul articol, noile state membre pot stabili numărul de hectare eligibile menționate la articolul 59 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 pe baza numărului de hectare declarate în cursul anului care precedă primul an de aplicare a schemei de plată unică.

În cazul în care numărul de hectare eligibile declarate de agricultori în cursul primului an de aplicare a schemei de plată unică este mai mic decât numărul de hectare eligibile stabilite în conformitate cu primul paragraf, noul stat membru poate realoca, total sau parțial, cuantumurile corespunzătoare hectarelor nedeclarate, ca supliment pentru fiecare dintre drepturile la plată alocate în primul an de aplicare a schemei de plată unică. Cuantumul suplimentar se calculează prin împărțirea cuantumului respectiv la numărul de drepturi la plată alocate.

(3)   Valoarea și numărul de drepturi la plată alocate pe baza declarațiilor prezentate de agricultori în vederea stabilirii drepturilor la plată în cursul primului an de aplicare a schemei de plată unică sunt provizorii. Valoarea și numărul de drepturi definitive se stabilesc cel târziu la data de 1 aprilie a primului an care urmează primului an de aplicare a schemei de plată unică, după efectuarea controalelor în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 796/2004.

(4)   În cazul în care un stat membru utilizează opțiunea prevăzută la articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, acesta poate, începând cu anul calendaristic care precedă primul an de aplicare a schemei de plată unică, să identifice agricultorii eligibili și să stabilească provizoriu numărul de hectare menționat la respectivul alineat și să efectueze o verificare preliminară a condițiilor menționate la alineatul (6).

Fără a aduce atingere articolului 61 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, valoarea drepturilor la plată se calculează împărțind cuantumul menționat la articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 la numărul total de drepturi la plată alocate în temeiul prezentului alineat.

(5)   Agricultorul este informat cu privire la drepturile la plată provizorii cu cel puțin o lună înainte de termenul limită pentru depunerea cererilor, stabilit în conformitate cu articolul 56 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

(6)   Solicitantul aduce dovezi considerate satisfăcătoare de către statul membru că la data la care depune cererea de drepturi la plată, este agricultor în sensul articolului 2 litera (a) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

(7)   Un stat membru poate decide stabilirea unei dimensiuni minime a exploatațiilor în ceea ce privește suprafața agricolă pentru care se poate cere stabilirea drepturilor la plată. Cu toate acestea, dimensiunea minimă nu trebuie să depășească limitele stabilite la articolul 28 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

Pentru stabilirea drepturilor la plată care fac obiectul condițiilor speciale menționate la articolul 60 din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 în conformitate cu articolul 28 alineatul (1) din regulamentul menționat anterior, nu se fixează o suprafață minimă.

(8)   Un stat membru poate decide ca cererea privind stabilirea definitivă a drepturilor la plată menționate la alineatul (5) să fie depusă odată cu cererea de plată din cadrul schemei de plată unică.

Articolul 48ba

Alocarea drepturilor la plată speciale

În pofida alineatelor (1) și (2) ale articolului 30 din prezentul regulament, în scopul calculării activității agricole exprimate în unități de vită mare (UVM), menționate la articolul 44 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, numărul de animale deținute de agricultor într-o perioadă stabilită de statul membru se convertește în UVM cu ajutorul următorului tabel de conversie:

Bovine masculi și femele de peste 24 de luni, vaci care alăptează, vaci de lapte

1,0 UVM

Bovine masculi și femele între 6 și 24 de luni

0,6 UVM

Bovine masculi și femele sub 6 luni

0,2 UVM

Ovine

0,15 UVM

Caprine

0,15 UVM

În scopul verificării activității agricole minime în noile state membre se aplică articolul 30 alineatele (3)-(5) din prezentul regulament.

Articolul 48bb

Notificarea deciziei

În cazul în care un stat membru intenționează să încheie aplicarea schemei de plată unică pe suprafață în conformitate cu articolul 122 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 73/2009, acesta comunică Comisiei, până cel târziu la data de 1 august a anului care precedă primul an de aplicare a schemei de plată unică, detaliile privind punerea în aplicare a schemei de plată unică, inclusiv opțiunile, conform articolului 55 alineatul (3) și articolelor 57, 59 și 61 din respectivul regulament, precum și criteriile obiective pe baza cărora a luat hotărârile.”

| 17. | Se inserează următorul capitol 6d:
  „CAPITOLUL 6d

  VINUL


  Secțiunea 1



  Transferul programelor de sprijin pentru sectorul vinului către schema de plată unică


  Articolul 48i
  Norme generale
  (1)   Pentru stabilirea cuantumului și determinarea drepturilor la plată în cadrul transferului programelor de sprijin pentru sectorul vinului către schema de plată unică, se aplică partea C din anexa IX la Regulamentul (CE) nr. 73/2009 în conformitate cu normele specifice stabilite la articolul 48j din prezentul regulament și, în cazul în care statul membru a utilizat opțiunea prevăzută la articolul 59 sau 71f din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, în conformitate cu normele stabilite la articolul 48k din prezentul regulament.
  (2)   De la 1 ianuarie 2009, statele membre pot începe identificarea agricultorilor eligibili în vederea alocării drepturilor la plată care decurg din transferul programelor de sprijin pentru sectorul vinului către schema de plată unică.
  (3)   În sensul aplicării articolului 7 alineatul (1) și a articolului 12 din prezentul regulament în legătură cu sectorul vinului, primul an de aplicare a schemei de plată unică este anul în care statul membru stabilește cuantumurile și hectarele eligibile menționate în partea C din anexa IX la Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
  Articolul 48j
  Dispoziții speciale
  (1)   În cazul în care agricultorul nu deține drepturi la plată sau deține doar drepturi care fac obiectul unor condiții speciale până la termenul limită la care poate solicita stabilirea drepturilor la plată fixate în conformitate cu prezentul regulament, drepturile la plată pe care le primește pentru vin se calculează în conformitate cu partea C din anexa IX la Regulamentul (CE) nr. 73/2009.
  Primul paragraf se aplică și în cazul în care agricultorul a luat în arendă drepturi la plată între primul an al aplicării schemei de plată unică și anul transferării programelor de sprijin.
  (2)   În cazul în care unui agricultor i s-au alocat drepturi la plată sau în cazul în care le-a cumpărat sau le-a primit înainte de termenul limită de depunere a cererilor de stabilire a drepturilor la plată în conformitate cu prezentul regulament, valoarea și numărul drepturilor la plată pe care le deține se recalculează după cum urmează:






  (a) | numărul drepturilor la plată este egal cu numărul drepturilor la plată pe care le deține, majorat cu numărul de hectare stabilite în conformitate cu partea C din anexa IX din Regulamentul (CE) nr. 73/2009; |
| --- | --- | --- |

17.

Se inserează următorul capitol 6d:

„CAPITOLUL 6d

VINUL

Secțiunea 1

Transferul programelor de sprijin pentru sectorul vinului către schema de plată unică

Articolul 48i

Norme generale

(1)   Pentru stabilirea cuantumului și determinarea drepturilor la plată în cadrul transferului programelor de sprijin pentru sectorul vinului către schema de plată unică, se aplică partea C din anexa IX la Regulamentul (CE) nr. 73/2009 în conformitate cu normele specifice stabilite la articolul 48j din prezentul regulament și, în cazul în care statul membru a utilizat opțiunea prevăzută la articolul 59 sau 71f din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, în conformitate cu normele stabilite la articolul 48k din prezentul regulament.

(2)   De la 1 ianuarie 2009, statele membre pot începe identificarea agricultorilor eligibili în vederea alocării drepturilor la plată care decurg din transferul programelor de sprijin pentru sectorul vinului către schema de plată unică.

(3)   În sensul aplicării articolului 7 alineatul (1) și a articolului 12 din prezentul regulament în legătură cu sectorul vinului, primul an de aplicare a schemei de plată unică este anul în care statul membru stabilește cuantumurile și hectarele eligibile menționate în partea C din anexa IX la Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

Articolul 48j

Dispoziții speciale

(1)   În cazul în care agricultorul nu deține drepturi la plată sau deține doar drepturi care fac obiectul unor condiții speciale până la termenul limită la care poate solicita stabilirea drepturilor la plată fixate în conformitate cu prezentul regulament, drepturile la plată pe care le primește pentru vin se calculează în conformitate cu partea C din anexa IX la Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

Primul paragraf se aplică și în cazul în care agricultorul a luat în arendă drepturi la plată între primul an al aplicării schemei de plată unică și anul transferării programelor de sprijin.

(2)   În cazul în care unui agricultor i s-au alocat drepturi la plată sau în cazul în care le-a cumpărat sau le-a primit înainte de termenul limită de depunere a cererilor de stabilire a drepturilor la plată în conformitate cu prezentul regulament, valoarea și numărul drepturilor la plată pe care le deține se recalculează după cum urmează:

(a)

numărul drepturilor la plată este egal cu numărul drepturilor la plată pe care le deține, majorat cu numărul de hectare stabilite în conformitate cu partea C din anexa IX din Regulamentul (CE) nr. 73/2009;

| (b) | valoarea se obține împărțind suma formată din valoarea drepturilor la plată deținute și cuantumul de referință calculat în conformitate cu partea C din anexa IX din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 la numărul stabilit în conformitate cu litera (a) din prezentul alineat. |
| --- | --- |

(b)

valoarea se obține împărțind suma formată din valoarea drepturilor la plată deținute și cuantumul de referință calculat în conformitate cu partea C din anexa IX din Regulamentul (CE) nr. 73/2009 la numărul stabilit în conformitate cu litera (a) din prezentul alineat.

Pentru calculul prevăzut la prezentul alineat nu se iau în considerare drepturile la plată care fac obiectul unor condiții speciale.

(3)   Pentru calculul prevăzut la alineatul (2) se iau în considerare drepturile la plată date în arendă înainte de data depunerii cererii în cadrul schemei de plată unică stabilită în conformitate cu prezentul regulament.

Articolul 48k

Aplicarea regională

(1)   În cazul în care un stat membru a utilizat opțiunea prevăzută la articolul 59 sau la articolul 71f din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003, agricultorii primesc un număr de drepturi la plată egal cu numărul de hectare eligibile noi cultivate cu viță de vie.

Valoarea dreptului la plată se calculează pe bază de criterii obiective și nediscriminatorii.

Primul an de aplicare pentru sectorul vinului în temeiul articolului 59 alineatul (4) sau al articolului 71f din Regulamentul (CE) nr. 1782/2003 este anul 2009.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot stabili numărul de drepturi la plată per agricultor pe bază de criterii obiective în conformitate cu partea C din anexa IX la Regulamentul (CE) nr. 73/2009.

Secțiunea 2

Defrișarea

Articolul 48l

Media regională

În scopul determinării valorii drepturilor la plată în conformitate cu partea B din anexa IX (defrișarea) la Regulamentul (CE) nr. 73/2009, media regională este stabilită de către statul membru la nivelul teritorial corespunzător. Media regională se stabilește la o dată fixată de către statul membru. Aceasta poate fi revizuită anual. Media se bazează pe valoarea drepturilor la plată alocate agricultorilor din regiunea în cauză. Aceasta nu diferă în funcție de sectoarele de producție.”

| 18. | Anexa I se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

18.

Anexa I se înlocuiește cu textul din anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la 1 ianuarie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 6 mai 2009.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 30, 31.1.2009, p. 16.

1

(2)  JO L 141, 30.4.2004, p. 1.

2

(3)  JO L 270, 21.10.2003, p. 1.

3

(4)  JO L 30, 31.1.2009, p. 16.”

4

---

ANEXĂ

„ANEXA I

| Stat membru | Data |
| --- | --- |
| Danemarca | 15 iulie |
| Germania | 15 iulie |
| Spania: Castilla-La Mancha | 1 iunie |
| Spania: Aragón, Asturias, Baleares, Cantabria, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Madrid, Murcia, País Vasco, la Rioja, Comunidad Valenciana | 1 iulie |
| Spania: Andalucía | 1 septembrie |
| Spania: Extremadura | 15 septembrie |
| Spania: Navarra | 15 august |
| Franța: Aquitaine, Midi-Pyrénées și Languedoc-Roussillon | 1 iulie |
| Franța: Alsacia, Auvergne, Burgundia, Bretania, Franța Centrală, Champagne-Ardenne, Corsica, Franche-Comté, Île-de-France, Limousin, Lorena, Nord-Pas-de-Calais, Normandia Inferioară, Normandia Superioară, Regiunea Loarei (cu excepția departamentelor Loire-Atlantique și Vendée), Picardia, Poitou-Charentes, Provence-Alpi-Coasta de Azur și Rhône-Alpes | 15 iulie |
| Franța: departamentele Loire-Atlantique și Vendée | 15 octombrie |
| Italia | 11 iunie |
| Austria | 30 iunie” |

Stat membru

Data

Danemarca

15 iulie

Germania

15 iulie

Spania: Castilla-La Mancha

1 iunie

Spania: Aragón, Asturias, Baleares, Cantabria, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Madrid, Murcia, País Vasco, la Rioja, Comunidad Valenciana

1 iulie

Spania: Andalucía

1 septembrie

Spania: Extremadura

15 septembrie

Spania: Navarra

15 august

Franța: Aquitaine, Midi-Pyrénées și Languedoc-Roussillon

1 iulie

Franța: Alsacia, Auvergne, Burgundia, Bretania, Franța Centrală, Champagne-Ardenne, Corsica, Franche-Comté, Île-de-France, Limousin, Lorena, Nord-Pas-de-Calais, Normandia Inferioară, Normandia Superioară, Regiunea Loarei (cu excepția departamentelor Loire-Atlantique și Vendée), Picardia, Poitou-Charentes, Provence-Alpi-Coasta de Azur și Rhône-Alpes

15 iulie

Franța: departamentele Loire-Atlantique și Vendée

15 octombrie

Italia

11 iunie

Austria

30 iunie”

---

DIRECTIVE

| 7.5.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 114/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 114/10

---

DIRECTIVA 2009/3/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

din 11 martie 2009

de modificare a Directivei 80/181/CEE a Consiliului privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la unitățile de măsură

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 95,

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura stabilită la articolul 251 din tratat (2),

întrucât:

| (1) | Prin Directiva 80/181/CEE a Consiliului (3) se solicită Regatului Unit și Irlandei să stabilească o dată limită pentru aplicarea derogărilor, în cazurile în care acestea sunt încă în vigoare, cu privire la unitățile de măsură denumite „pint” pentru laptele în sticle reutilizabile, berea și cidrul la butoi, „mile” pentru indicatoarele de trafic rutier și de viteză, precum și „troy ounce” pentru tranzacțiile cu metale prețioase. Cu toate acestea, experiența a demonstrat că, dat fiind caracterul local al acestor derogări și numărul limitat de produse vizate, menținerea derogărilor nu ar conduce la o barieră netarifară în calea comerțului și, în consecință, nu mai este nevoie să se renunțe la aceste derogări. |
| --- | --- |

(1)

Prin Directiva 80/181/CEE a Consiliului (3) se solicită Regatului Unit și Irlandei să stabilească o dată limită pentru aplicarea derogărilor, în cazurile în care acestea sunt încă în vigoare, cu privire la unitățile de măsură denumite „pint” pentru laptele în sticle reutilizabile, berea și cidrul la butoi, „mile” pentru indicatoarele de trafic rutier și de viteză, precum și „troy ounce” pentru tranzacțiile cu metale prețioase. Cu toate acestea, experiența a demonstrat că, dat fiind caracterul local al acestor derogări și numărul limitat de produse vizate, menținerea derogărilor nu ar conduce la o barieră netarifară în calea comerțului și, în consecință, nu mai este nevoie să se renunțe la aceste derogări.

| (2) | Este necesar să se precizeze că domeniul de aplicare al Directivei 80/181/CEE este în concordanță cu obiectivele menționate la articolul 95 din tratat și nu se limitează la anumite domenii de acțiune comunitară. |
| --- | --- |

(2)

Este necesar să se precizeze că domeniul de aplicare al Directivei 80/181/CEE este în concordanță cu obiectivele menționate la articolul 95 din tratat și nu se limitează la anumite domenii de acțiune comunitară.

| (3) | Directiva 80/181/CEE permite utilizarea unor indicații suplimentare, pe lângă unitățile de măsură legale stabilite în capitolul I din anexa la directiva menționată anterior, până la 31 decembrie 2009. Cu toate acesta, pentru a evita crearea de obstacole pentru întreprinderile din Comunitate care exportă către anumite țări terțe care solicită utilizarea altor unități de măsură decât cele stabilite în capitolul I, este adecvat să se mențină autorizația de utilizare a indicațiilor suplimentare. |
| --- | --- |

(3)

Directiva 80/181/CEE permite utilizarea unor indicații suplimentare, pe lângă unitățile de măsură legale stabilite în capitolul I din anexa la directiva menționată anterior, până la 31 decembrie 2009. Cu toate acesta, pentru a evita crearea de obstacole pentru întreprinderile din Comunitate care exportă către anumite țări terțe care solicită utilizarea altor unități de măsură decât cele stabilite în capitolul I, este adecvat să se mențină autorizația de utilizare a indicațiilor suplimentare.

| (4) | Directiva 80/181/CEE sprijină funcționarea fără impedimente a pieței interne prin nivelul de armonizare a unităților de măsură pe care îl impune. În acest context, este oportună monitorizarea de către Comisie a evoluțiilor pieței legate de respectiva directivă și de punerea sa în aplicare, în special cu privire la posibilele obstacole în calea funcționării pieței interne, precum și la necesitatea unor armonizări suplimentare pentru a depăși obstacolele respective. |
| --- | --- |

(4)

Directiva 80/181/CEE sprijină funcționarea fără impedimente a pieței interne prin nivelul de armonizare a unităților de măsură pe care îl impune. În acest context, este oportună monitorizarea de către Comisie a evoluțiilor pieței legate de respectiva directivă și de punerea sa în aplicare, în special cu privire la posibilele obstacole în calea funcționării pieței interne, precum și la necesitatea unor armonizări suplimentare pentru a depăși obstacolele respective.

| (5) | Este oportună continuarea, cu fermitate, de către Comisie, în contextul relațiilor sale comerciale cu țările terțe, inclusiv în cadrul Consiliului economic transatlantic, a urmăririi acceptării pe piețele din țările terțe a produselor pe ale căror etichete sunt indicate doar unități din Sistemul internațional de unități de măsură (SI). |
| --- | --- |

(5)

Este oportună continuarea, cu fermitate, de către Comisie, în contextul relațiilor sale comerciale cu țările terțe, inclusiv în cadrul Consiliului economic transatlantic, a urmăririi acceptării pe piețele din țările terțe a produselor pe ale căror etichete sunt indicate doar unități din Sistemul internațional de unități de măsură (SI).

| (6) | Indicațiile suplimentare ar putea permite, în plus, trecerea treptată și fără probleme la noi unități metrice care ar putea fi introduse la nivel internațional. |
| --- | --- |

(6)

Indicațiile suplimentare ar putea permite, în plus, trecerea treptată și fără probleme la noi unități metrice care ar putea fi introduse la nivel internațional.

| (7) | În 1995, Conferința generală privind greutățile și măsurile a decis să elimine categoria de unități SI suplimentare ca și categorie separată în SI și să considere unitățile „radian” și „steradian” ca fiind unități SI derivate adimensionale ale căror denumiri și simboluri pot fi utilizate, fără a fi obligatoriu, în exprimarea altor unități SI derivate, în funcție de necesități. |
| --- | --- |

(7)

În 1995, Conferința generală privind greutățile și măsurile a decis să elimine categoria de unități SI suplimentare ca și categorie separată în SI și să considere unitățile „radian” și „steradian” ca fiind unități SI derivate adimensionale ale căror denumiri și simboluri pot fi utilizate, fără a fi obligatoriu, în exprimarea altor unități SI derivate, în funcție de necesități.

| (8) | În 1999, Conferința generală privind greutățile și măsurile a adoptat, în cadrul SI, „katalul”, al cărui simbol este „kat”, ca unitate SI pentru măsurarea activității catalitice. Scopul acestei noi unități de măsură SI armonizată era de a asigura o descriere coerentă și uniformă a unităților de măsură în domeniul medicinei și al biochimiei și, pe cale de consecință, de a elimina orice risc de confuzie provenind din utilizarea unor unități nearmonizate. |
| --- | --- |

(8)

În 1999, Conferința generală privind greutățile și măsurile a adoptat, în cadrul SI, „katalul”, al cărui simbol este „kat”, ca unitate SI pentru măsurarea activității catalitice. Scopul acestei noi unități de măsură SI armonizată era de a asigura o descriere coerentă și uniformă a unităților de măsură în domeniul medicinei și al biochimiei și, pe cale de consecință, de a elimina orice risc de confuzie provenind din utilizarea unor unități nearmonizate.

| (9) | În 2007, Conferința generală privind greutățile și măsurile a adoptat o notă pentru definirea „kelvinului”, în vederea eliminării uneia dintre sursele majore de variabilitate observată între diferitele realizări ale punctului triplu al apei. „Kelvinul” este definit ca fiind o fracțiune din temperatura termodinamică a punctului triplu al apei. Nota se referă la o apă cu o compoziție izotopică specifică. |
| --- | --- |

(9)

În 2007, Conferința generală privind greutățile și măsurile a adoptat o notă pentru definirea „kelvinului”, în vederea eliminării uneia dintre sursele majore de variabilitate observată între diferitele realizări ale punctului triplu al apei. „Kelvinul” este definit ca fiind o fracțiune din temperatura termodinamică a punctului triplu al apei. Nota se referă la o apă cu o compoziție izotopică specifică.

| (10) | Deoarece acrul nu mai este utilizat la înregistrarea în cadastru în Regatul Unit și în Irlanda, nu mai este nevoie să se prevadă o derogare în această privință. |
| --- | --- |

(10)

Deoarece acrul nu mai este utilizat la înregistrarea în cadastru în Regatul Unit și în Irlanda, nu mai este nevoie să se prevadă o derogare în această privință.

| (11) | În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare (4), statele membre sunt încurajate să întocmească, în interes propriu și în interesul Comunității, tabele proprii care să ilustreze, pe cât posibil, corespondența dintre prezenta directivă și măsurile de transpunere și să le facă publice. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu punctul 34 din Acordul interinstituțional pentru o mai bună legiferare (4), statele membre sunt încurajate să întocmească, în interes propriu și în interesul Comunității, tabele proprii care să ilustreze, pe cât posibil, corespondența dintre prezenta directivă și măsurile de transpunere și să le facă publice.

| (12) | În consecință, Directiva 80/181/CEE ar trebui modificată, |
| --- | --- |

(12)

În consecință, Directiva 80/181/CEE ar trebui modificată,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Articolul 1

Modificări

Directiva 80/181/CEE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | cele enumerate în capitolul II din anexă, doar în acele state membre în care erau autorizate la 21 aprilie 1973.” |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

cele enumerate în capitolul II din anexă, doar în acele state membre în care erau autorizate la 21 aprilie 1973.”

| 2. | Articolul 2 litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | Obligațiile care decurg din articolul 1 se referă la instrumentele de măsură utilizate, la măsurătorile realizate și la indicațiile de cantitate exprimate în unități de măsură.” |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 2 litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

Obligațiile care decurg din articolul 1 se referă la instrumentele de măsură utilizate, la măsurătorile realizate și la indicațiile de cantitate exprimate în unități de măsură.”

| 3. | Articolul 3 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Utilizarea de indicații suplimentare este autorizată.” |
| --- | --- |

3.

Articolul 3 alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Utilizarea de indicații suplimentare este autorizată.”

| 4. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 6b
  Comisia monitorizează evoluțiile pieței legate de prezenta directivă și de punerea sa în aplicare în ceea ce privește funcționarea fără impedimente a pieței interne și a comerțului internațional și înaintează un raport cu privire la evoluțiile respective, însoțit de propuneri atunci când este cazul, Parlamentului European și Consiliului, până la 31 decembrie 2019.” |
| --- | --- |

4.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 6b

Comisia monitorizează evoluțiile pieței legate de prezenta directivă și de punerea sa în aplicare în ceea ce privește funcționarea fără impedimente a pieței interne și a comerțului internațional și înaintează un raport cu privire la evoluțiile respective, însoțit de propuneri atunci când este cazul, Parlamentului European și Consiliului, până la 31 decembrie 2019.”

| 5. | Anexa se modifică după cum urmează:






  (a) | la capitolul I punctul 1.1, paragraful intitulat „Unitatea de temperatură termodinamică” se înlocuiește cu următorul text:
  „Unitatea de temperatură termodinamică
  Kelvinul, unitate de temperatură termodinamică, este fracțiunea 1/273,16 din temperatura termodinamică a punctului triplu al apei.
  Această definiție se referă la apa care are o compoziție izotopică definită prin următoarele cantități de substanță: 0,00015576 moli de 2H pe mol de 1H, 0,0003799 moli de 17O pe mol de 16O și 0,0020052 moli de 18O pe mol de 16O.
  [Cea de a treisprezecea CGPM (1967), rezoluția 4, și cea de a douăzeci și treia CGPM (2007), rezoluția 10]”; |
| --- | --- | --- |

5.

Anexa se modifică după cum urmează:

(a)

la capitolul I punctul 1.1, paragraful intitulat „Unitatea de temperatură termodinamică” se înlocuiește cu următorul text:

„Unitatea de temperatură termodinamică

Kelvinul, unitate de temperatură termodinamică, este fracțiunea 1/273,16 din temperatura termodinamică a punctului triplu al apei.

Această definiție se referă la apa care are o compoziție izotopică definită prin următoarele cantități de substanță: 0,00015576 moli de 2H pe mol de 1H, 0,0003799 moli de 17O pe mol de 16O și 0,0020052 moli de 18O pe mol de 16O.

[Cea de a treisprezecea CGPM (1967), rezoluția 4, și cea de a douăzeci și treia CGPM (2007), rezoluția 10]”;

| (b) | la capitolul I punctul 1.1.1, titlul se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(b)

la capitolul I punctul 1.1.1, titlul se înlocuiește cu următorul text:

| (c) | la capitolul I punctul 1.2, titlul se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(c)

la capitolul I punctul 1.2, titlul se înlocuiește cu următorul text:

| (d) | la capitolul I, punctul 1.2.1 se elimină; |
| --- | --- |

(d)

la capitolul I, punctul 1.2.1 se elimină;

| (e) | la capitolul I, punctele 1.2.2 și 1.2.3 se înlocuiesc după cum urmează:
  „1.2.2.   Reguli generale pentru unitățile SI derivate
  Unitățile derivate coerent în raport cu unitățile fundamentale SI sunt date ca expresii algebrice sub formă de produse ale puterilor unităților fundamentale SI cu un factor numeric egal cu 1.
  1.2.3.   Unități SI derivate cu denumiri și simboluri speciale









  Mărime | Unitatea SI | Expresie |
| --- | --- | --- | --- |
| Nume | Simbol | În funcție de alte unități SI | În funcție de unitățile SI fundamentale |
| Unghi plan | radian | rad | | m · m–1 |
| Unghi solid | steradian | sr | | m2 · m–2 |
| Frecvență | hertz | Hz | | s–1 |
| Forță | newton | N | | m · kg · s–2 |
| Presiune, tensiune mecanică | pascal | Pa | N · m–2 | m–1 · kg · s–2 |
| Energie, lucru mecanic, cantitate de căldură | joule | J | N · m | m2 · kg · s–2 |
| Putere (5), flux energetic | watt | W | J · s–1 | m2 · kg · s–3 |
| Cantitate de electricitate, sarcină electrică | coulomb | C | | s · A |
| Potențial electric, tensiune electrică, tensiune electromotoare | volt | V | W · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–1 |
| Rezistență electrică | ohm | Ω | V · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–2 |
| Conductanță electrică | siemens | S | A · V–1 | m–2 · kg–1 · s3 · A2 |
| Capacitate electrică | farad | F | C · V–1 | m–2 · kg–1 · s4 · A2 |
| Flux de inducție magnetică | weber | Wb | V · s | m2 · kg · s–2 · A–1 |
| Inducție magnetică | tesla | T | Wb · m–2 | kg · s–2 · A–1 |
| Inductanță | henry | H | Wb · A–1 | m2 · kg · s–2 · A–2 |
| Flux luminos | lumen | lm | cd · sr | cd |
| Iluminare | lux | lx | lm · m–2 | m–2 · cd |
| Activitate (a unui radionuclid) | becquerel | Bq | | s–1 |
| Doză absorbită, energie comunicată masică, kerma, indicele dozei absorbite | gray | Gy | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Echivalent al dozei absorbite | sievert | Sv | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Activitate catalitică | katal | kat | | mol · s–1 |

(e)

la capitolul I, punctele 1.2.2 și 1.2.3 se înlocuiesc după cum urmează:

„1.2.2.   Reguli generale pentru unitățile SI derivate

Unitățile derivate coerent în raport cu unitățile fundamentale SI sunt date ca expresii algebrice sub formă de produse ale puterilor unităților fundamentale SI cu un factor numeric egal cu 1.

1.2.3.   Unități SI derivate cu denumiri și simboluri speciale

Mărime

Unitatea SI

Expresie

Nume

Simbol

În funcție de alte unități SI

În funcție de unitățile SI fundamentale

Unghi plan

radian

rad

m · m–1

Unghi solid

steradian

sr

m2 · m–2

Frecvență

hertz

Hz

s–1

Forță

newton

N

m · kg · s–2

Presiune, tensiune mecanică

pascal

Pa

N · m–2

m–1 · kg · s–2

Energie, lucru mecanic, cantitate de căldură

joule

J

N · m

m2 · kg · s–2

Putere (5), flux energetic

watt

W

J · s–1

m2 · kg · s–3

Cantitate de electricitate, sarcină electrică

coulomb

C

s · A

Potențial electric, tensiune electrică, tensiune electromotoare

volt

V

W · A–1

m2 · kg · s–3 · A–1

Rezistență electrică

ohm

Ω

V · A–1

m2 · kg · s–3 · A–2

Conductanță electrică

siemens

S

A · V–1

m–2 · kg–1 · s3 · A2

Capacitate electrică

farad

F

C · V–1

m–2 · kg–1 · s4 · A2

Flux de inducție magnetică

weber

Wb

V · s

m2 · kg · s–2 · A–1

Inducție magnetică

tesla

T

Wb · m–2

kg · s–2 · A–1

Inductanță

henry

H

Wb · A–1

m2 · kg · s–2 · A–2

Flux luminos

lumen

lm

cd · sr

cd

Iluminare

lux

lx

lm · m–2

m–2 · cd

Activitate (a unui radionuclid)

becquerel

Bq

s–1

Doză absorbită, energie comunicată masică, kerma, indicele dozei absorbite

gray

Gy

J · kg–1

m2 · s–2

Echivalent al dozei absorbite

sievert

Sv

J · kg–1

m2 · s–2

Activitate catalitică

katal

kat

mol · s–1

Unitățile derivate din unitățile SI fundamentale pot fi exprimate în funcție de unitățile de măsură enumerate în capitolul I.

În particular, unitățile SI derivate pot fi exprimate prin nume și simboluri speciale prezentate în tabelul de mai sus; de exemplu, unitatea SI a viscozității dinamice poate fi exprimată ca m–1 · kg · s–1 sau N · s · m–2 sau Pa · s.”;

| (f) | la capitolul II, se elimină următorul rând din tabel:








  „Cadastru | acru | 1 ac = 4 047 m2 | ac”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(f)

la capitolul II, se elimină următorul rând din tabel:

„Cadastru

acru

1 ac = 4 047 m2

ac”;

| (g) | la capitolul II, ultima teză se înlocuiește cu următorul text: „Unitățile enumerate în prezentul capitol pot fi combinate între ele sau cu unitățile enumerate la capitolul I pentru a forma unități compuse.” |
| --- | --- |

(g)

la capitolul II, ultima teză se înlocuiește cu următorul text: „Unitățile enumerate în prezentul capitol pot fi combinate între ele sau cu unitățile enumerate la capitolul I pentru a forma unități compuse.”

Articolul 2

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă și publică, până la 31 decembrie 2009 cel târziu, actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul măsurilor respective.

Statele membre aplică măsurile respective începând cu 1 ianuarie 2010.

Atunci când statele membre adoptă măsurile respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitățile de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textele principalelor dispoziții de drept intern adoptate în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 3

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la Strasbourg, 11 martie 2009.

Pentru Parlamentul European

Președintele

H.-G. PÖTTERING

Pentru Consiliu

Președintele

A. VONDRA

---

(1)  JO C 120, 16.5.2008, p. 14.

1

(2)  Avizul Parlamentului European din 29 noiembrie 2007 (JO C 297 E, 20.11.2008, p. 105), Poziția comună a Consiliului din 18 noiembrie 2008 (JO C 330 E, 30.12.2008, p. 1) și Poziția Parlamentului European din 16 decembrie 2008 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial).

2

(3)  JO L 39, 15.2.1980, p. 40.

3

(4)  JO C 321, 31.12.2003, p. 1.

4

(5)  Nume speciale pentru unitatea de putere: numele volt-amper (simbol «VA»), când este utilizat pentru exprimarea puterii aparente a curentului electric alternativ, și var (simbol «var»), când este utilizat pentru exprimarea puterii electrice reactive. Unitatea de măsură «VAR» nu este inclusă in rezoluțiile CGPM.

5

---

IV Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Autoritatea de Supraveghere a AELS

| 7.5.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 114/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 114/14

---

DECIZIA NR. 368/06/COL A AUTORITĂȚII DE SUPRAVEGHERE A AELS

din 29 noiembrie 2006

privind vânzarea acțiunilor statului islandez în Sementsverksmiðjan hf. (Islanda)

AUTORITATEA DE SUPRAVEGHERE A AELS (1),

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European (2), în special articolele 61-63 și Protocolul 26,

având în vedere Acordul între statele AELS privind instituirea unei Autorități de Supraveghere și a unei Curți de Justiție (3), în special articolul 24,

având în vedere articolul 1 alineatele (3) și (2) din partea I și articolul 4 alineatul (2), articolul 4 alineatul (4), articolul 6 și articolul 7 alineatul (2) din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție,

având în vedere Orientările Autorității (4) privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul SEE,

având în vedere Decizia Autorității din 14 iulie 2004 privind dispozițiile de punere în aplicare la care se face referire în articolul 27 din partea II a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție,

după invitarea părților interesate să și prezinte observațiile în conformitate cu dispozițiile privind Decizia nr. 421/04/COL (5) și Decizia nr. 367/06/COL (6),

întrucât:

I.   DATE FACTUALE

1.   Procedura

Prin scrisoarea din 19 august 2003 din partea Misiunii islandeze către Uniunea Europeană, care transmitea mai departe o scrisoare din partea Ministerului de Finanțe datată 19 august 2003, ambele primite și înregistrate de către Autoritate la aceeași dată (Doc nr. 03-5685 A), autoritățile islandeze au notificat vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf., în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție.

La 17 decembrie 2003, întreprinderea Aalborg Portland Íslandi ehf. a depus în atenția Autorității o reclamație cu privire la condițiile de vânzare de către statul islandez a acțiunilor sale în Sementsverksmiðjan hf. Autoritatea a primit și a înregistrat această scrisoare la 23 decembrie 2003 (Doc nr. 03-9059 A). Reclamantul cerea ca această reclamație să fie tratată în același timp cu notificarea vânzării efectuate de Guvern.

După mai multe schimburi de corespondență (7), în scrisoarea datată 21 decembrie 2004, Autoritatea a informat autoritățile islandeze că a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 1 alineatul (2) din partea I a Protocolului 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție cu privire la vânzarea de către statul islandez a acțiunilor sale în Sementsverksmiðjan hf. (Eveniment nr. 296878).

Decizia nr. 421/04/COL a Autorității de inițiere a procedurii a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și în Suplimentul SEE la acesta (8). Autoritatea a invitat părțile interesate să își prezinte observațiile în această privință. Autoritățile islandeze au prezentat observațiile cu privire la această decizie prin scrisoarea datată 24 februarie 2005 (Eveniment nr. 311243). La 20 iunie 2005, Autoritatea a primit observațiile din partea Íslenskt sement ehf., cumpărătorul Sementsverksmiðjan hf. (Eveniment nr. 323552). La 2 septembrie 2005, Aalborg Portland Íslandi ehf. a prezentat observații suplimentare (Eveniment nr. 333018).

Autoritatea a solicitat asistența unui expert independent, domnul Erlend Kvaal, profesor la Școala Norvegiană de Management BI din Oslo, pentru a stabili dacă vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf. s-a efectuat în conformitate cu principiul de piață al investitorilor. Pe baza primei evaluări de către expertul independent a informațiilor cu privire la vânzare aflate la dispoziția Autorității, a fost trimisă o cerere de informații autorităților islandeze la 12 iulie 2005 (Eveniment nr. 326295). Autoritățile islandeze au răspuns printr-o scrisoare din partea Misiunii islandeze la UE care transmite mai departe scrisoarea Ministerului de Finanțe, datate 30 și, respectiv, 31 august 2005. Această scrisoare a fost primită și înregistrată de către Autoritate la 1 septembrie 2005 (Eveniment nr. 332274).

O a doua cerere de informații a fost trimisă către autoritățile islandeze în cadrul procedurii formale de investigație la 28 octombrie 2005 (Eveniment nr. 347691). Această cerere a fost urmată de o reuniune în Bruxelles la 23 noiembrie 2005 între reprezentanții Autorității, autoritățile islandeze, Sementsverksmiðjan hf. și unul dintre investitorii care participă la consorțiul care a achiziționat acțiunile statului. De asemenea, la această reuniune a fost prezent și expertul independent angajat de Autoritate.

Prin scrisoarea datată 6 decembrie 2005, primită și înregistrată de către Autoritate la 7 decembrie 2005 (Eveniment nr. 353483), Misiunea islandeză către UE a transmis o scrisoare din partea Ministerului de Finanțe datată 2 decembrie 2005, răspunzând la cererea de informații menționată mai sus și la unele chestiuni pendinte abordate pe parcursul reuniunii.

La 31 ianuarie 2006, expertul independent a prezentat Autorității raportul său final în care explica dacă vânzarea de către statul islandez a acțiunilor sale în Sementsverksmiðjan hf. s-a efectuat în condițiile pieței (Eveniment nr. 360438).

La 16 februarie, 9 martie și 4 august 2006, Autoritatea a trimis scrisori autorităților islandeze solicitând informații și clarificări suplimentare privind puncte încă neclare (Evenimente nr. 363213, 365145 și 383227). Autoritățile islandeze au răspuns prin scrisorile datate 20 februarie, 19 aprilie și, respectiv, 25 septembrie (Evenimente nr. 363608, 370425 și 390092).

La 12 octombrie 2006, acest caz a fost discutat în cadrul Reuniunii anuale pentru pachetul ajutorului de stat din Reykjavik. Ca urmare a acestei discuții, autoritățile islandeze au trimis o scrisoare Autorității la 2 noiembrie 2006 (Eveniment nr. 396476).

La 29 noiembrie 2006, Autoritatea a adoptat Decizia nr. 367/06/COL de extindere a procedurii formale de investigație deschise în cadrul Deciziei nr. 421/04/COL a Autorității. Extinderea se referă la preluarea de către stat a pasivelor pentru pensii ale Sementsverksmiðjan hf. în procesul pregătirii pentru vânzare a întreprinderii. Prin această decizie, Autoritatea închide investigația formală deschisă cu privire la vânzarea acțiunilor statului islandez în Sementsverksmiðjan hf. către grupul de investitori Íslenskt sement ehf. la prețul de 68 de milioane ISK. Celelalte elemente ale procedurii formale de investigație rămân deschise cercetării.

2.   Descrierea măsurilor evaluate în prezenta decizie

Întreprinderea de stat Sementsverksmiðjan hf. a beneficiat de un monopol de facto pe piața cimentului din Islanda până la pătrunderea pe piață în anul 2000 a unui importator de ciment din Danemarca. Ca urmare a noii situații concurențiale, se pare că Sementsverksmiðjan hf. a avut dificultăți economice și a început să acumuleze pierderi. În aceste condiții, în 2003, statul a hotărât să vândă acțiunile deținute la această societate (9). Conform anunțului statului privind vânzarea acțiunilor: „Comitetul Executiv pentru Privatizare și Ministerul Industriei intenționează să vândă toate acțiunile deținute în prezent de către stat în Sementsverksmiðjan hf. în valoare nominală de 450 000 000 kr. unui investitor sau unui grup de investitori. Aceasta cuprinde 100 % din acțiunile emise ale întreprinderii. Se așteaptă ca prețul de achiziție să fie plătit în numerar. Se caută un investitor care este interesat să continue operațiunile întreprinderii, să o consolideze și să contribuie la o concurență sănătoasă pe piața de construcții islandeză.”

La 2 octombrie 2003, Ministerul Industriei, în numele Guvernului Islandei, a semnat un Acord de achiziție a acțiunilor cu grupul de investitori Íslenskt Sement ehf. Pe baza acestui acord, statul, deținător a 100 % din acțiunile Sementsverksmiðjan hf., le-a vândut întreprinderii Íslenskt sement ehf. la un preț de 68 de milioane ISK.

Simultan, s-a încheiat un acord separat între Sementsverksmiðjan hf. și Trezoreria Națională. Conform acestui acord, statul islandez a achiziționat anumite active imobilizate și financiare de la Sementsverksmiðjan hf., care nu mai erau necesare pentru producția de ciment, la prețul de 450 de milioane ISK. Fondurile s-au utilizat pentru a plăti datorii restante ale întreprinderii.

În plus, în urma articolului 4 din Acordul de achiziție a acțiunilor între Guvernul Islandei și Íslenskt sement ehf., statul islandez a preluat pasivele pentru pensii imputate întreprinderii Sementsverksmiðjan hf. printr-un acord încheiat între Ministerul de Finanțe și Fondul de pensii al angajaților statului.

Cu alte cuvinte, întreprinderea ale cărei acțiuni au fost achiziționate de către Íslenskt sement ehf. a fost astfel deposedată de aceste active și pasive.

Această tranzacție, și anume vânzarea Sementsverksmiðjan hf. către Íslenskt sement ehf., este vizată de prezenta decizie. Procedura formală de investigație privind celelalte așa-zise măsuri de ajutor de stat în favoarea Sementsverksmiðjan hf. inițiate în Decizia nr. 421/04/COL a fost extinsă pentru a cuprinde preluarea de către stat a pasivelor pentru pensii ale întreprinderii în Decizia nr. 367/06/COL și va fi abordată într-o altă decizie.

3.   Motivele inițierii procedurii formale de investigație

Având în vedere vânzarea de către stat a 100 % din acțiunile sale în Sementsverksmiðjan hf., în Decizia nr. 421/04/COL de deschidere a procedurii formale de investigație, Autoritatea a pus la îndoială aplicabilitatea în acest caz a capitolului 18B din Orientările privind ajutorul de stat pentru vânzarea de teren și clădiri de către autoritățile publice. Autoritatea a considerat că statul nu vindea terenul și clădirile pe care le avea în posesie, ci acțiunile sale într-o întreprindere deținută în procent de 100 %.

În plus, Autoritatea avea îndoieli dacă vânzarea avusese loc conform principiului de piață al investitorilor. Ea nu știa cu certitudine în ce măsură statul a luat în considerare alte aspecte dincolo de profitul economic al tranzacției pe parcursul procesului de negociere și dacă, în consecință, prețul obținut din vânzare corespundea cu valoarea de piață a întreprinderii.

Odată cu notificarea tranzacției, autoritățile islandeze prezentaseră o evaluare a Sementsverksmiðjan hf. realizată de un expert independent pe baza valorii de lichidare. În decizia de deschidere a procedurii formale de investigație, Autoritatea a pus sub semnul întrebării dacă valoarea unei societăți în activitate poate fi considerată echivalentă cu valoarea de lichidare a acesteia, care se bazează pe supoziția că operațiunile ar înceta. Autoritatea a precizat că, dacă valoarea de piață a procentului de 100 % din acțiunile statului la întreprinderea Sementsverksmiðjan hf. ar fi fost mai mare decât prețul de 68 de milioane ISK plătit de către Íslenskt sement ehf., statul ar fi vândut întreprinderea sub prețul de piață al acesteia. Resursele statului în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE ar fi fost implicate sub formă de venituri la care se renunță, deoarece statul ar fi obținut un preț mai mic decât ar fi obținut un operator privat, care acționează în condițiile pieței, pentru aceleași active.

4.   Observații din partea autorităților islandeze

Într-o scrisoare datată 23 februarie 2005, autoritățile islandeze și-au prezentat observațiile referitoare la decizia Autorității de deschidere a procedurii formale de investigație privind vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf.

Autoritățile islandeze au subliniat că unul dintre cele mai importante motive pentru păstrarea condiției ca producția de ciment să continue a fost cel de a crește valoarea Sementsverksmiðjan hf. la vânzarea întreprinderii către un terț. Autoritățile islandeze au precizat că: „Dacă nicio astfel de condiție nu ar fi aplicabilă, costurile pentru eliberarea sitului ar fi imediate pentru cumpărător. Prin impunerea unei condiții ca producția de ciment să continue, aceste costuri rămân latente. În plus, trebuie notat că această condiție a fost negociată cu cumpărătorii și încorporată în Acordul privind achiziția de acțiuni doar ca o intenție a cumpărătorilor de a continua activitatea Sementsverksmiðjan hf. atât timp cât această întreprindere este viabilă din punct de vedere economic. Statul nu poate impune cumpărătorilor să administreze întreprinderea dacă aceasta nu este viabilă din punct de vedere economic. Acest lucru nu poate fi considerat o dovadă clară că statul a luat în calcul considerente dincolo de profitul economic.”

În opinia autorităților islandeze și, după cum se menționează și în Orientările Autorității, ajutorul de stat poate fi implicat doar în cazul în care nu există niciun motiv obiectiv de a spera în mod rezonabil ca o investiție să producă o rată de profit adecvată care ar fi acceptabilă pentru un investitor privat într-o întreprindere privată similară care își desfășoară activitatea în condiții normale de piață.

Autoritățile islandeze au afirmat că: „Având în vedere cele menționate mai sus, se poate spune că nu a existat niciun motiv obiectiv pentru ca statul să creadă că vânzarea Sementsverksmiðjan hf. nu ar aduce statului o rată de profit adecvată. Dimpotrivă, statul ar putea, după negocieri cu cumpărătorii, să spere la un preț de achiziție pentru întreprindere cu mult peste valoarea de piață. Astfel, trebuie concluzionat că statul nu a obținut un profit mai mic decât ar fi obținut un operator privat, care acționează în condițiile pieței, pentru aceleași active. Prin urmare, statul a acționat în conformitate cu principiul economiei de piață al investitorilor. Rămânea ca Autoritatea să demonstreze că statul nu se putea aștepta la o rată de profit adecvată. Din moment ce acest lucru nu fost demonstrat, iar, din punctul de vedere al statului, nu poate fi demonstrat, trebuie concluzionat că statul a acționat în conformitate cu principiul economiei de piață.”

În notificarea tranzacției, autoritățile islandeze au menționat că valoarea întreprinderii corespundea cu valoarea sa de lichidare. Valoarea de lichidare a Sementsverksmiðjan hf. fusese estimată la 46,5 milioane ISK fără a lua în considerare costurile pentru eliberarea sitului fabricii din Akranes. În decizia de deschidere a procedurii formale de investigație, Autoritatea și-a exprimat îndoielile dacă valoarea de piață a unei întreprinderi care a fost vândută ca întreprindere în plină activitate ar trebui determinată în funcție de valoarea de lichidare. În observațiile lor referitoare la decizia Autorității de a deschide procedura formală de investigație, autoritățile islandeze au menționat o dată în plus evaluările fluxului de lichidități înaintate Autorității. În particular, potrivit evaluării fluxului de lichidități prevăzute în anexa la scrisoarea acestora din 23 februarie 2005, valoarea de piață a Sementsverksmiðjan hf. se ridica la suma de 1,5 miliarde ISK. Având în vedere acest lucru, autoritățile islandeze au considerat că valoarea de piață a Sementsverksmiðjan hf. ca întreprindere în plină activitate era considerabil mai mică decât valoarea sa de lichidare.

Autoritățile islandeze au susținut în continuare că, din moment ce valoarea de piață a Sementsverksmiðjan hf., fie aplicând o evaluare a fluxului de lichidități, fie o evaluare de lichidare, a fost mai mică decât prețul de vânzare de 68 de milioane ISK, nici Sementsverksmiðjan hf., nici Íslenskt sement ehf. nu au obținut vreun avantaj economic în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE.

Autoritățile islandeze au considerat că, pentru a determina dacă a fost acordat un ajutor de stat, Autoritatea ar trebui să evalueze prețul de vânzare total al întreprinderii după ce a avut loc vânzarea activelor care nu mai erau necesare pentru producția de ciment înapoi către statul islandez: „Este în continuare opinia statului că, dacă Autoritatea ajunge la concluzia că o evaluare a fluxului de lichidități reprezintă evaluarea corectă pentru determinarea prețului la vânzare [...], atunci ar trebui folosită metoda fluxului de lichidități pentru stabilirea valorii întreprinderii după vânzarea activelor.”

Autoritățile islandeze au explicat că statul nu era pregătit să negocieze un preț de vânzare care să corespundă unei valori calculate a fluxului de lichidități a Sementsverksmiðjan hf. „Datorită pierderilor acumulate de întreprindere de la momentul licitației, a devenit clar faptul că pentru vânzarea întreprinderii către cumpărător ar fi necesară restructurarea întreprinderii. Statul ar achiziționa de la întreprindere toate activele care nu sunt de bază pentru producție și funcționare, pentru a diminua costurile de funcționare și pentru a face viabilă funcționarea întreprinderii.”

Având în vedere motivele menționate mai sus, autoritățile islandeze au considerat că în tranzacție nu a fost implicat niciun ajutor de stat. Totuși, dacă Autoritatea ar ajunge la concluzia că a fost implicat un ajutor de stat, acest ajutor, consideră Autoritatea, ar trebui privit ca fiind justificat, în conformitate cu derogarea menționată la articolul 61 alineatul (3) litera (c) din Acordul SEE, în special dispozițiile de la capitolul 16 din Orientările privind ajutorul de stat, ca ajutor pentru restructurarea unei societăți aflate în dificultate.

Într-o scrisoare datată 2 noiembrie 2006, autoritățile islandeze au solicitat Autorității să nu închidă anumite aspecte ale investigației formale existente deoarece „pentru a înțelege chestiunea în mod clar, trebuie privite în ansamblu toate aspectele tranzacției”.

5.   Observații din partea terților

5.1.   Observații din partea Íslenskt sement ehf.

În scrisoarea datată 20 iunie 2005, Íslenskt sement ehf. și-a prezentat observațiile referitoare la Decizia nr. 421/04/COL a Autorității de deschidere a procedurii formale de investigație cu privire la vânzarea acțiunilor statului islandez la Sementsverksmiðjan hf. Din punctul de vedere al Íslenskt sement ehf., în vânzarea sus menționată nu a fost implicat niciun ajutor de stat. Întreprinderea a precizat că „Íslenskt Sement are convingerea că a fost respectat principiul de piață al investitorilor, mai ales că prețul de achiziție global al Sementsverksmiðjan era cel puțin echivalent, dacă nu considerabil mai mare, cu valoarea reală de piață a societății în tranzacția vizată”.

Íslenskt sement ehf. a considerat că o evaluare a fluxului de lichidități, cum se procedează în general în evaluarea societăților producătoare de ciment, era singura metodă corectă de evaluare a întreprinderii. Întreprinderea a susținut, totuși, că statul islandez nu dorea să negocieze în această privință deoarece ar fi rezultat un preț negativ de achiziție. Potrivit Íslenskt sement ehf., dacă metoda fluxului de lichidități ar fi fost aplicată în cazul Sementsverksmiðjan, valoarea de piață estimată ar fi fost zero sau chiar negativă. Din acest motiv, Íslenskt sement ehf. a considerat că valoarea obținută prin aplicarea metodei de lichidare corespunde valorii maxime de piață a întreprinderii la momentul achiziționării. Íslenskt sement ehf. a mai precizat că valoarea de lichidare de 69,6 milioane ISK nu a luat în calcul toate cheltuielile legate de lichidarea și încetarea operațiunilor, inclusiv eliberarea terenului. Íslenskt sement ehf. a pretins că prețul de achiziție pentru acțiunile la întreprinderea Sementsverksmiðjan hf. a depășit cu mult valoarea de lichidare a întreprinderii.

Islenskt Sement a susținut că activele particulare achiziționate de Trezoreria Națională nu au fost vândute individual, ci în legătură cu vânzarea acțiunilor, ca parte integrantă a acordului de achiziție globală. În consecință, „când stabilește dacă a fost implicat ajutorul de stat în cazul vânzării Sementsverksmiðjan hf., Autoritatea nu poate face o evaluare individuală a fiecărui activ vândut, ci trebuie să ia în considerare efectul vânzării activelor individuale asupra evaluării globale a întreprinderii la momentul vânzării”.

5.2.   Observații din partea Aalborg Portland Íslandi ehf.

În scrisoarea din 2 septembrie 2005, Aalborg Portland Íslandi ehf. și-a prezentat observațiile privitoare la Decizia nr. 421/04/COL a Autorității de deschidere a procedurii formale de investigație cu privire la vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf. Întreprinderea a exprimat aceleași temeri și observații pe care le-a formulat Autoritatea în decizia amintită, dar s-a referit și la preluarea de către statul islandez a obligațiilor pentru pensii ale Sementsverksmiðjan hf., care nu fuseseră abordate în decizia Autorității.

II.   EVALUARE

1.   Existența ajutorului de stat în vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf.

Conform informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, statul și-a vândut acțiunile deținute în Sementsverksmiðjan hf. la un preț de 68 de milioane ISK, în cadrul unei tranzacții legate de achiziționarea de către Trezoreria Națională a Islandei a unor active ale întreprinderii care nu erau necesare pentru funcționarea acesteia. Deși aceste două elemente ale tranzacției sunt strâns legate, ceea ce a achiziționat Íslenskt sement ehf. a fost partea funcțională a Sementsverksmiðjan hf. lipsită de activele și acțiunile redundante pentru producția de ciment. În prezenta decizie, Autoritatea va evalua vânzarea acțiunilor din propria sa perspectivă. Aceasta deoarece potențialul beneficiar al ajutorului de stat în cazul vânzării acțiunilor statului deținute în Sementsverksmiðjan hf. ar fi Íslenskt sement ehf. Pe de altă parte, potențialul beneficiar al vreunui posibil ajutor de stat acordat în contextul restructurării de active și pasive ale întreprinderii inițiate de stat în legătură cu vânzarea acțiunilor ar fi însuși producătorul de ciment, și anume Sementsverksmiðjan hf. De la acesta din urmă statul a achiziționat mai multe active și a preluat pasivele pentru pensii.

Articolul 61 alineatul (1) din Acordul SEE precizează că:

„Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentul acord, orice ajutor acordat de statele membre ale CE, de statele AELS sau din resurse de stat sub orice formă care denaturează sau amenință să denatureze concurența prin favorizarea anumitor întreprinderi sau a producției anumitor bunuri, în măsura în care afectează schimbul între părțile contractante, este incompatibil cu funcționarea prezentului acord.”

Înainte de a stabili dacă prezenta vânzare conține un ajutor de stat în sensul articolului 61 din Acordul SEE, Autoritatea va răspunde la argumentele aduse de Guvernul Islandei prin precizarea că prezența ajutorului de stat poate fi exclusă în temeiul aplicării capitolului 18B din Orientările privind ajutorul de stat referitor la „Elementele ajutorului de stat în vânzările de teren și clădiri realizate de autoritățile publice”.

1.1.   Capitolul 18B din Orientările privind ajutorul de stat referitor la „Elementele ajutorului de stat în vânzările de teren și clădiri realizate de autoritățile publice”.

Capitolul 18B din Orientările privind ajutorul de stat referitor la „Elementele ajutorului de stat în vânzările de teren și clădiri realizate de autoritățile publice”.

Capitolului 18B din Orientările privind ajutorul de stat „Elementele ajutorului de stat în vânzările de teren și clădiri realizate de autoritățile publice” oferă informații referitoare la modul în care Autoritatea interpretează și aplică dispozițiile Acordului SEE privind ajutorul de stat atunci când este vorba de evaluarea vânzărilor de teren și clădiri realizate de autoritățile publice. Dacă sunt urmate procedurile menționate în capitolul 18B din Orientările Autorității privind ajutorul de stat pentru vânzările de teren și clădiri realizate de autoritățile publice, se presupune atunci că niciun ajutor de stat nu este implicat în vânzare.

Deși autoritățile islandeze au specificat condițiile tranzacției pentru vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf., acestea au susținut în continuare că vânzarea a avut loc în conformitate cu capitolul 18B din Orientările privind ajutorul de stat pentru vânzările de teren și clădiri. În consecință, potrivit autorităților, în tranzacție nu a fost implicat niciun ajutor de stat.

După cum s-a precizat deja în decizia de deschidere a procedurii formale de investigație, Autoritatea consideră ca nu poate fi aplicat capitolul 18B în cazul tranzacției respective. Statul nu a vândut terenul și clădirile pe care le avea în posesie, ci acțiunile sale într-o întreprindere deținută în proporție de 100 %, care își continuă activitatea. Deși capitolul 18B era aplicabil, nu au fost urmate procedurile menționate pentru excluderea ajutorului de stat.

Procedura de licitație urmată în cazul de față nu a respectat condițiile prevăzute în capitolul 18B.2.1(1)(b). În primul rând, nu a fost făcută publică îndeajuns. Mai mult, a servit doar pentru a selecta viitorul cumpărător, cu care s-a negociat ulterior prețul. În ceea ce privește procedura alternativă, și anume vânzarea pe baza unei evaluări a expertului independent, în cazul de față, un expert, MP-verðbréf hf. a stabilit valoarea de lichidare a Sementsverksmiðjan hf. Cu toate acestea, întreprinderea a fost vândută ca întreprindere în plină activitate, implicând continuarea producției de ciment. În aceste condiții, nu se poate presupune că valoarea de lichidare a corespuns cu valoarea de piață, excluzând existența unui ajutor de stat fără o evaluare ulterioară.

Este necesar să se determine care este metoda cea mai potrivită pentru stabilirea valorii de piață a întreprinderii în aceste circumstanțe și să se facă o evaluare în consecință. În continuare, este prezentată o analiză suplimentară referitoare la prețul de piață pe care îl putea avea întreprinderea și la posibilitatea implicării vreunui ajutor de stat în vânzarea acțiunilor întreprinderii Sementsverksmiðjan hf. către Íslenskt sement ehf.

1.2.   Evaluarea ajutorului de stat în contextul vânzării de acțiuni

Evaluarea ajutorului de stat în contextul vânzării de acțiuni

Pentru ca o măsură să fie considerată ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE, aceasta trebuie să îndeplinească următoarele condiții cumulative:

| — | ajutorul constituie un avantaj selectiv; |
| --- | --- |

—

ajutorul constituie un avantaj selectiv;

| — | ajutorul este acordat din resurse de stat; |
| --- | --- |

—

ajutorul este acordat din resurse de stat;

| — | ajutorul denaturează sau amenință să denatureze concurența; |
| --- | --- |

—

ajutorul denaturează sau amenință să denatureze concurența;

| — | și afectează schimburile între părțile contractante la Acordul SEE. |
| --- | --- |

—

și afectează schimburile între părțile contractante la Acordul SEE.

O măsură care acordă un avantaj anumitor beneficiari specifici și care nu este o măsură generală îndeplinește prima dintre condițiile menționate mai sus. Prin urmare, trebuie stabilit dacă întreprinderea în cauză obține un avantaj economic pe care nu l-ar fi obținut în condiții de piață normale (10). Articolul 61 alineatul (1) din Acordul SEE nu face deosebire între intervențiile statului în funcție de cauzele sau obiectivele acestora, ci le definește in funcție de efectele lor (11). Rezultă că noțiunea de ajutor este una obiectivă, problema fiind dacă o măsură de stat conferă un avantaj uneia sau mai multor întreprinderi în particular (12).

10

11

12

Achiziționarea de active la un preț sub valoarea de piață a acestora constituie, în principiu, un avantaj. În consecință, dacă Íslenskt sement ehf. ar fi plătit pentru Sementsverksmiðjan hf. un preț care să corespundă valorii de piață a întreprinderii, nu ar fi obținut niciun avantaj din această tranzacție.

Pentru a determina dacă Íslenskt sement ehf. a plătit un preț al acțiunilor statului sub valoarea de piață a acestora, Autoritatea a însărcinat un expert independent cu evaluarea valorii de piață a Sementsverksmiðjan hf. atunci când a avut loc vânzarea. Expertul independent a evaluat valoarea de piață a întreprinderii de îndată ce întreaga tranzacție a fost încheiată, luând în considerare întreprinderea care își continuă activitatea. Aceasta înseamnă că expertul independent a calculat valoarea de piață a Sementsverksmiðjan hf. după ce Trezoreria Națională a Islandei reachiziționase unele active ale întreprinderii care nu erau necesare pentru producția de ciment (13), iar Ministerul de Finanțe preluase pasivele pentru pensii ale întreprinderii. Cu alte cuvinte, expertul independent a estimat valoarea de piață a ceea ce Íslenskt sement ehf. a achiziționat în realitate, adică acțiunile dintr-o societate deposedată.

13

În opinia expertului independent, singura metodă care poate oferi o idee a valorii corecte pe care ar putea-o avea întreprinderea într-o tranzacție precum vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf. este metoda de decontare a viitoarelor fluxuri de lichidități estimate (valoare de utilizare) (14). Valoarea netă actualizată a fluxurilor de lichidități estimate din viitoarea utilizare a unui activ imobilizat reprezintă calculul unui investitor pentru rezultatul unui potențial proiect. Prin urmare, în opinia expertului independent, cea mai bună abordare era identificarea unei serii de rezultate posibile pentru valoarea de utilizare, stabilind o limită superioară și una inferioară a rezultatelor. Autorităților islandeze li s-a solicitat să furnizeze informații și calcule necesare stabilirii acestor limite (15) pentru a aprecia valoarea corectă a activității de bază a întreprinderii, și anume producția de ciment. Odată stabilită valoarea operațională, orice activ adăugat care nu aparținea activității de bază (de exemplu, orice activ financiar) reprezenta o adăugire la valoare, iar orice pasiv (de exemplu, orice datorie sau altă obligație financiară) reprezenta o reducere.

14

15

Pe baza celor menționate, la cererea expertului independent, autorităților islandeze li s-a solicitat să prezinte două scenarii, Scenariul I care presupunea importuri de ciment în Islanda la 30 % din piața totală și Scenariul II care nu presupunea niciun import. Scenariul I (denumit scenariul pesimist) a arătat o valoare netă actualizată (denumită în continuare: VNA) negativă a viitoarelor fluxuri libere de lichidități de aproximativ 1 000 de milioane ISK, iar Scenariul II (denumit scenariul optimist) o VNA pozitivă a viitoarelor fluxuri libere de lichidități de aproximativ 200 de milioane ISK. Adaptând măsurile privind VNA prin deducerea datoriei pe termen lung și adăugarea activelor nete curente în exces, Guvernul islandez a ajuns la valorile de capital estimate de 897 de milioane ISK pentru Scenariul I și 307 milioane ISK pentru Scenariul II. Utilizarea capacității a fost decisivă pentru variația rezultatului. Costurile variabile de producție pe tonă au fost estimate la suma de 5 749 ISK în anii cu utilizare la capacitate maximă (130 000 tone) și la 7 479 ISK în anii cu utilizare la capacitate foarte scăzută (70 000 tone). A fost așadar un dublu efect al economiei de scară în acest calcul, din moment ce atât costurile variabile, cât și cele fixe pe tonă au scăzut odată cu creșterea volumului produs (16).

16

În scrisoarea însoțitoare, autoritățile islandeze au precizat că scenariul optimist nu era realist deoarece nu presupunea nicio concurență pe piața de ciment islandeză. Având în vedere investițiile în facilități realizate de către concurentul danez Aalborg Portland, era puțin probabil să înceteze concurența pe piața de ciment islandeză. Autoritățile islandeze nu au prezentat nicio observație cu privire la realismul scenariului celui mai pesimist.

Expertul a criticat faptul că în modelele prezentate de autoritățile islandeze fusese folosită o rată de scont ridicată (care includea o primă de risc). O rată de scont ridicată poate să subevalueze pasivul care rezulta din fluxurile negative de lichidități și să prezinte astfel perspective exagerate. În ciuda acestei critici, din motive de consecvență, în cursul analizei pentru diferitele scenarii propuse, a fost utilizată rata reală de scont de 12,4 % sugerată de autoritățile islandeze.

Scenariul I a prezentat o întreprindere care acumulează pierderi continue pe o perioadă de treizeci de ani, ceea ce pare cu totul irațional. Având în vedere faptul că intenția urmărită de către expertul independent prin realizarea unui scenariu pesimist a fost de a determina limita inferioară pentru posibilele rezultate, Scenariul I înaintat de autoritățile islandeze a fost în mod clar inadecvat (17). Orice decizie rațională de investiție are la bază încrederea în obținerea unui profit. Întrebarea este cum ar putea să reacționeze un investitor realist dacă profitul așteptat nu se materializează. Un comportament obișnuit în astfel de cazuri ar fi minimalizarea pierderilor în lumina așteptărilor revizuite.

17

În consecință, expertul independent a reformulat scenariul pesimist luând în calcul o perioadă de timp de cinci ani cu o utilizare la capacitate redusă (82 000 de tone pe an, egală cu media Scenariului I), prețuri de vânzare reduse menținute la nivelul anului 2003 (7 071 ISK la tonă) și prevăzând că întreprinderea va fi lichidată după cinci ani de activitate. S-a mai precizat că toate fluxurile negative de lichidități revin în continuare proprietarilor. Potrivit expertului, aceasta părea o strategie rezonabilă pentru scenariul pentru cazul cel mai nefericit, din moment ce o decizie rațională de investiție s-ar baza pe încrederea în obținerea unui profit și pe posibilitatea de a reacționa în cazul în care acest profit nu se materializează.

Un scenariu pentru cazul cel mai nefericit care ar duce la o întrerupere a producției de ciment după cinci ani ar genera operațiuni de eliberare a terenului, care trebuie realizate imediat. Conform acordului de concesiune semnat între Sementsverksmiðjan hf. și orașul Akranes în iulie 2003, „dacă producția de ciment încetează pentru o perioadă continuă de 24 de luni, Iceland Cement Ltd. trebuie să demoleze toate depozitele de materiale pe propria cheltuială” (18). Pe baza informațiilor furnizate de autoritățile islandeze, costurile de eliberare a terenului fuseseră estimate la 460 de milioane ISK, foarte probabil la prețurile curente (19).

18

19

Având în vedere acest lucru, scenariul pentru cazul cel mai nefericit a fost obținut prin simularea a cinci ani de producție la niveluri scăzute și cu prețurile la ciment menținute la nivelurile anului 2003. Valoarea netă actualizată a fluxurilor raportate de lichidități a fost adaptată cu activele și pasivele din afara ciclului de producție la data achiziționării. Au fost adăugate costurile pentru eliberarea terenului și efectul net al utilizării alternative a activelor imobilizate (de exemplu, pentru importul de ciment).

Conform reformulării realizate de către expertul independent, o simulare a fluxului de lichidități pe baza acestor premise a dus la un flux negativ de lichidități din operațiunile de 144 de milioane ISK în fiecare an pe o perioadă de cinci ani și o valoare netă a cheltuielilor de 360 de milioane ISK în al șaselea an. Valoarea de scont a acestor fluxuri de lichidități a fost calculată la 691 de milioane ISK, iar, după o adaptare pentru elementele de bilanț din afara ciclului de funcționare, valoarea investiției a fost stabilită la 332 de milioane ISK.

Scopul scenariului optimist a fost de a stabili o limită superioară a rezultatelor posibile. Trăsătura esențială a scenariului optimist a fost că operațiunile ar trebui să se echilibreze după cinci ani. Punctul de plecare a fost primul an de funcționare de după privatizare, cu o producție planificată de 100 000 de tone, un preț al cimentului de 7 489 ISK, costuri variabile precum cele precizate în formularul de costuri (6 381 ISK la tonă) și cheltuieli de regie, precum cele estimate în scenariul I (127 de milioane ISK). Efectele anuale de lichidități ale reinvestițiilor au fost estimate la 40 ISK, ceea ce ar depăși cu mult deprecierile. Pe baza acestor estimări, fluxul net de lichidități pentru primul an a fost calculat la 38 de milioane ISK. Prin urmare, fluxul net de lichidități va evolua treptat pe parcursul a cinci ani spre zero până în cel de-al șaselea an.

Valoarea netă actualizată a fluxurilor de lichidități din primii cinci ani de funcționare a fost estimată la 59 de milioane ISK. Considerând că profitul operațional s-ar apropia ulterior de zero, valoarea actualizată a operațiunilor din următorii ani a fost fixată la zero. În acest scenariu, expertul a considerat rezonabil ca reporturile pierderilor fiscale (20) să nu fie exploatate în primii ani. Efectul operațiunilor a fost adaptat cu elementele de balanță din afara ciclului de funcționare (după cum s-a făcut în scenariul pesimist) și a rezultat într-o valoare netă actualizată de 300 de milioane ISK. Expertul a folosit din nou rata de scont de 12,4 %, ca în scenariul pesimist. El a subliniat că această rată reflectă doar costul de capital (impozitul în avans), în timp ce proiectul de investiție din acest scenariu ar fi în mod normal finanțat, pentru o mare parte, din datorii, reducând astfel rata de profit globală. O rată de scont mai redusă ar produce un rezultat mai puțin pozitiv, din moment ce fluxurile de lichidități incluse sunt toate negative. Totuși, el a precizat că este importantă folosirea consecventă a aceleiași rate pentru toate scenariile.

20

Pe baza aprecierilor menționate mai sus, în opinia expertului independent, era indicat să se determine o limită superioară și una inferioară pentru calcularea valorilor corecte cu ajutorul viitoarelor fluxuri de lichidități. Limita inferioară s-ar raporta la scenariul pesimist, în care producția de ciment urma să fie întreruptă după câțiva ani de funcționare, timp în care proprietarii s-ar convinge că operațiunile nu vor deveni profitabile. Pe lângă pierderea de resurse din timpul acestor ani nerentabili, întreprinderea ar trebui să asigure costurile de eliberare a terenului la sfârșitul producției (21). De partea pozitivă a acestui scenariu s-au aflat stocurile inițiale și resursele financiare care ar aduce venituri pozitive de lichidare, dar și utilizarea alternativă a unor active fixe. Pe baza evaluărilor fluxului de lichidități, cea mai scăzută valoare de piață a Sementsverksmiðjan hf. a fost estimată la 322 de milioane ISK.

21

Limita superioară ar fi stabilită de scenariul optimist, în care s-a considerat că rentabilitatea producției de ciment va crește treptat și în câțiva ani s-ar atinge un prag de rentabilitate. Ca și în scenariul pesimist, primii ani ar aduce pierderi care ar consuma resursele întreprinderii, deși la un nivel mai redus. Valoarea netă actualizată a operațiunilor după atingerea pragului de rentabilitate a fost, cel mai probabil, neglijabilă și, prin urmare, neluată în calcul. În acest scenariu, au fost aduse de asemenea contribuții pozitive din stocuri inițiale și elemente financiare. Pe baza evaluărilor fluxului de lichidități, cea mai ridicată valoare de piață a Sementsverksmiðjan hf. a fost estimată la 300 de milioane ISK.

Prin urmare, calculele fluxului de lichidități au sugerat un interval al valorii corecte destul de simetric în jurul valorii zero, cu venituri destul de rezonabile, în jurul sumei de ± 300 de milioane ISK.

În unele cazuri, o tranzacție stabilită poate devia de la o valoare de piață observabilă sau ipotetică deoarece o parte la tranzacție are interese private ușor de identificat în acea tranzacție. În opinia expertului, în cadrul achiziționării de către Íslenskt sement ehf. a acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf. au fost implicate în mod clar interese private, care este posibil să fi influențat prețul tranzacției.

Íslenskt sement ehf. constituia un consorțiu de trei societăți create pentru achiziționarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf.: BM Valla, Björgun and Norcem. BM Valla este o mare firmă de construcții din Islanda și un important cumpărător de ciment. Conform informațiilor prezentate la reuniunea între reprezentanții Autorității, expertul independent și reprezentanții autorităților islandeze și ai Íslenskt sement ehf., BM Valla are două interese strategice în fabrica de ciment islandeză. Unul este acela de a se asigura că producția de ciment de pe piața islandeză nu va fi dominată de un singur furnizor. Al doilea interes este acela de a menține concurența și dezvoltarea produselor locale, în beneficiul industriei de construcții pe termen lung, având în vedere în particular specificul tehnic al pieței de ciment din Islanda.

Björgun este furnizorul de nisip cu cochilii pentru Sementsverksmiðjan hf. Dacă producția locală de ciment încetează, Björgun nu ar avea nicio piață de desfacere alternativă pentru produsele sale.

Norcem este un producător norvegian de ciment deținut de grupul german Heidelberger Zement. Norcem ar putea avea interese strategice și concurențiale în consolidarea prezenței sale pe piața islandeză.

Având în vedere circumstanțele specifice ale consorțiului de cumpărători, în acest caz, expertul independent consideră că prețul de schimb convenit a fost influențat de existența intereselor private.

Din aceste motive, expertul independent a concluzionat că (22)„deși consider că prețul de 68 m ISK stabilit este destul de mare, pot exista elemente ale situației proprietarilor care sporesc probabilitatea de recuperare a costului de investiție”.

22

Autoritatea a evaluat datele și cifrele prezentate de autoritățile islandeze și a examinat cu atenție evaluarea și raportul prezentate de către expertul independent. Autoritatea a considerat că analiza expertului reprezintă o modalitate corectă de a stabili valoarea Sementsverksmiðjan hf. După cum s-a indicat deja în decizia de deschidere a procedurii formale de investigație Decizia nr. 421/04/COL, nu se poate spune că valoarea de lichidare a întreprinderii preconizate să își continue activitatea reprezintă valoarea de piață a întreprinderii. În linie cu opinia expertului independent, Autoritatea consideră că o analiză a fluxului de lichidități de scont este o modalitate convenabilă de a calcula valoarea unei întreprinderi precum cea din cazul de față. Autoritatea recunoaște totuși că o stabilire a valorii întreprinderii la momentul tranzacției poate să stârnească, într-adevăr, îndoieli considerabile. Prin urmare, potrivit Autorității, în scopul aprecierii valorii unei societăți, este rezonabil să se studieze diferite scenarii, astfel cum a făcut expertul, pentru a stabili măsura în care ar fi justificată stabilirea valorii căutate. Prețul de vânzare al acțiunilor statului deținute în Sementsverksmiðjan hf. s-a aflat în limitele stabilite și chiar peste valoarea mijlocie de aproximativ zero.

Mai mult, autoritățile islandeze stabiliseră că valoarea de lichidare a întreprinderii corespundea cu 69,6 milioane ISK. Un acord între orașul Akranes și Sementsverksmiðjan hf. datat 31 iulie 2003 menționează că: „Dacă producția de clincher încetează pe o perioadă neîntreruptă de 24 de luni, Iceland Cement Ltd. trebuie să demoleze depozitele de materiale pe propria cheltuială”. Astfel, valoarea de lichidare a Sementsverksmiðjan hf. a fost sub 69,6 milioane ISK deoarece s-ar fi adăugat costurile de demolare a depozitelor de materiale, conform acordului juridic menționat mai sus (23). Astfel, prețul pe care l-a plătit Íslenskt sement ehf. pentru acțiunile statului în Sementsverksmiðjan hf. a fost mai ridicat decât valoarea de lichidare a întreprinderii.

23

2.   Concluzie

Concluzie

Pe baza acestor considerații, Autoritatea nu poate concluziona că întreprinderea a fost vândută sub prețul de piață. În consecință, Autoritatea nu poate concluziona că Íslenskt sement ehf., ca societate înființată de grupul de investitori pentru achiziționarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf., a obținut un avantaj economic în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE.

Conform articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE, pentru ca o măsură să constituie ajutor de stat, trebuie îndeplinite patru condiții cumulative. Pe baza evaluării menționate anterior, Autoritatea nu a găsit motive să investigheze vreuna dintre celelalte trei condiții enumerate mai sus pentru ca o măsură să constituie ajutor de stat. Deoarece Íslenskt sement ehf. nu a obținut niciun avantaj, Autoritatea consideră că vânzarea acțiunilor statului în Sementsverksmiðjan hf. către grupul de investitori Íslenskt sement ehf. nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 alineatul (1) din Acordul SEE.

Adoptarea prezentei decizii de închidere a investigației privind vânzarea acțiunilor statului către Íslenskt sement ehf. la prețul de 68 de milioane ISK, parte a investigației formale deschise prin Decizia nr. 421/04/COL a Autorității și extinse prin Decizia nr. 367/06/COL, nu aduce atingere rezultatului investigației în curs,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Autoritatea de Supraveghere a AELS consideră că vânzarea de către statul islandez a acțiunilor sale în Sementsverksmiðjan hf. către Íslenskt sement ehf. la prețul de 68 de milioane ISK nu constituie ajutor de stat în sensul articolului 61 din Acordul SEE.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează Republicii Islanda.

Articolul 3

Numai textul în limba engleză al prezentei decizii este autentic.

Adoptată la Bruxelles, 29 noiembrie 2006.

Pentru Autoritatea de Supraveghere a AELS

Bjørn T. GRYDELAND

Președinte

Kristján A. STEFÁNSSON

Membru al Colegiului

---

(1)  Denumită în continuare „Autoritatea”.

1

(2)  Denumit în continuare „Acordul SEE”.

2

(3)  Denumit în continuare „Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție”.

3

(4)  Orientări privind aplicarea și interpretarea articolelor 61 și 62 din Acordul SEE și a articolului 1 din Protocolul 3 la Acordul privind Autoritatea de Supraveghere și Curtea de Justiție, adoptate și emise de Autoritatea de Supraveghere a AELS la 19 ianuarie 1994, publicate în JO L 231, 3.9.1994, p. 1, și în Suplimentele SEE 3.9.1994 nr. 32. Orientările au fost modificate ultima dată la 25 octombrie 2006. Denumite în continuare „orientări privind ajutorul de stat”.

4

(5)  Decizia nr. 421/04/COL a Autorității de Supraveghere a AELS din 20 decembrie 2004 privind vânzarea acțiunilor statului islandez la Sementsverksmiðjan (JO C 117, 19.5.2005, p. 17; Suplimentul SEE al Jurnalului Oficial al Uniunii Europene nr. 24 din 19.5.2005).

5

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

(6)  Decizia nr. 367/06/COL a Autorității de Supraveghere a AELS din 29 noiembrie 2006 privind preluarea de către statul islandez a pasivelor pentru pensii ale Sementsverksmiðjan, nepublicată încă.

6

(7)  Pentru mai multe informații cu privire la diferita corespondență dintre Autoritate și autoritățile islandeze, se face referire la Decizia nr. 421/04/COL a Autorității de a deschide procedura formală de investigație.

7

(8)  A se vedea nota de subsol 5.

8

(9)  Scrisoare din partea autorităților islandeze datată 19 august 2003, pagina 3.

9

(10)  Cauza C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) și alții/La Poste și alții, REC., 1996, punctul 60, cauza C-256/97, DM Transport, Rec., 1999, p. I-3913, punctul 22, cauza T-116/01 și T-118/01, P&O Ferries/Comisia, Rec., 2003, punctul 112.

10

(11)  Cauza C-56/93, Belgia/Comisia, Rec., 1996, p. I-723, punctul 79, și cauza C-241/94, Franța/Comisia, Rec., 1996, p. I-4551, punctele 19 și 20.

11

(12)  Cauza T-67/94, Ladbroke Racing/Comisia, Rec., 1998, p. II-1, punctul 52, și cauza T-46/97, SIC/Comisia, Rec. 2000, p. II-2125, punctul 83.

12

(13)  Astfel cum este prevăzut în Acordul de achiziție a acțiunilor între Guvernul Islandei și Íslenskt sement ehf. și îndeplinit în baza dispozițiilor Contractului de achiziție între Sementsverksmiðjan hf. și Trezorerie.

13

(14)  Raportul expertului, pagina 2.

14

(15)  Scrisoarea Autorității din 12 iulie 2005.

15

(16)  Raportul expertului, pagina 8.

16

(17)  Raportul expertului, pagina 8.

17

(18)  Contract de concesiune între orașul Akranes și Sementsverksmiðjan hf. din 2 octombrie 2003.

18

(19)  Raportul expertului, pagina 9.

19

(20)  O pierdere fiscală dintr-un an poate fi folosită pentru rambursarea de taxe fiscale plătite anterior în unul dintre anii cei mai recenți sau poate fi folosită pentru a reduce taxele fiscale datorate în oricare din anii următori.

20

(21)  După cum se menționează mai sus, simpla obligație morală a statului de a elibera terenul de producție din Akranes a fost transformată într-o obligație juridică impusă întreprinderii Sementsverksmiðjan hf. prin semnarea contractelor de concesionare a terenului din Akranes între întreprindere și orașul Akranes.

21

(22)  Raportul expertului, pagina 13.

22

(23)  În estimarea valorii de lichidare realizate de MP Verdbref în martie 2003, costurile asociate cu demolarea fabricii și eliberarea terenului (clădiri și mașinării) au fost estimate la 460 de milioane ISK. Deși această cifră nu este necesar să fie absolut corectă, ea oferă o imagine asupra faptului că există o ipotecă pe Sementsverksmiðjan hf. care poate diminua considerabil valoarea de lichidare estimată.

23

---

Rectificări

| 7.5.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 114/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 114/23

---

Rectificare la Regulamentul (CE) nr. 555/2008 al Comisiei din 27 iunie 2008 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 479/2008 al Consiliului privind organizarea comună a pieței vitivinicole în ceea ce privește programele de sprijin, comerțul cu țările terțe, potențialul de producție și privind controalele în sectorul vitivinicol

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 170 din 30 iunie 2008
  )

În întregul regulament:

în loc de:

„an de comercializare”,

se va citi:

„an vinicol”, în forma gramaticală corectă.

---