# Euroopa Liidu L 127/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.127.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 127 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide26. mai 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.127.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 127

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide26. mai 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 429/2009, 25. mai 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 430/2009, 25. mai 2009, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Kölsch (KGT)) | 3 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2009/51/EÜ, 25. mai 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine nikosulfurooni spetsifikatsiooniga (
  1
  ) | 5 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 429/2009, 25. mai 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 430/2009, 25. mai 2009, millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Kölsch (KGT))

3

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2009/51/EÜ, 25. mai 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine nikosulfurooni spetsifikatsiooniga (
  1
  )

1

5

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2009/398/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 27. aprill 2009, Regioonide Komitee ühe Saksamaa liikme ja ühe Saksamaa asendusliikme ametissenimetamise kohta | 7 |
| | | 2009/399/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 27. aprill 2009, millega kohandatakse otsustega 2003/479/EÜ ja 2007/829/EÜ (mis käsitlevad nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju) ettenähtud toetusi | 8 |
| | | 2009/400/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 12. mai 2009, Euroopa 2012. aasta kultuuripealinna kohta | 9 |
| | | 2009/401/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 12. mai 2009, Euroopa 2013. aasta kultuuripealinna kohta | 10 |
| | | Komisjon |
| | | 2009/402/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. jaanuar 2009, Prantsusmaa puu- ja köögiviljasektori situatsiooniplaanide kohta (C 29/05 (ex NN 57/05))
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 203 all) | 11 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2009/398/EÜ

*

Nõukogu otsus, 27. aprill 2009, Regioonide Komitee ühe Saksamaa liikme ja ühe Saksamaa asendusliikme ametissenimetamise kohta

7

2009/399/EÜ

*

Nõukogu otsus, 27. aprill 2009, millega kohandatakse otsustega 2003/479/EÜ ja 2007/829/EÜ (mis käsitlevad nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju) ettenähtud toetusi

8

2009/400/EÜ

*

Nõukogu otsus, 12. mai 2009, Euroopa 2012. aasta kultuuripealinna kohta

9

2009/401/EÜ

*

Nõukogu otsus, 12. mai 2009, Euroopa 2013. aasta kultuuripealinna kohta

10

Komisjon

2009/402/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. jaanuar 2009, Prantsusmaa puu- ja köögiviljasektori situatsiooniplaanide kohta (C 29/05 (ex NN 57/05))
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 203 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 203 all)

11

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjoni 20. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 423/2009 (milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 1529/2007 alusel 2009. aasta mai alaperioodiks avatud tariifikvootide raames) parandus (ELT L 125, 21.5.2009) | 21 |
| | * | Komisjoni 7. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 385/2009 (millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) IX lisa) parandus (ELT L 118, 13.5.2009) | 22 |

Parandused

Komisjoni 20. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 423/2009 (milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 1529/2007 alusel 2009. aasta mai alaperioodiks avatud tariifikvootide raames) parandus (ELT L 125, 21.5.2009)

21

*

Komisjoni 7. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 385/2009 (millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) IX lisa) parandus (ELT L 118, 13.5.2009)

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 26.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 429/2009,

25. mai 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. mail 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. mai 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MA | 39,7 |
| MK | 76,1 |
| TN | 105,3 |
| TR | 73,8 |
| ZZ | 73,7 |
| 0707 00 05 | EG | 127,4 |
| JO | 156,8 |
| MA | 31,4 |
| TR | 135,1 |
| ZZ | 112,7 |
| 0709 90 70 | TR | 124,0 |
| ZZ | 124,0 |
| 0805 10 20 | EG | 39,3 |
| IL | 55,7 |
| MA | 44,7 |
| TN | 108,2 |
| ZZ | 62,0 |
| 0805 50 10 | AR | 53,3 |
| TR | 52,4 |
| ZA | 63,7 |
| ZZ | 56,5 |
| 0808 10 80 | AR | 74,7 |
| BR | 74,5 |
| CL | 74,9 |
| CN | 107,0 |
| NZ | 92,7 |
| US | 105,3 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 81,9 |
| ZZ | 85,3 |
| 0809 20 95 | US | 458,4 |
| ZZ | 458,4 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MA

39,7

MK

76,1

TN

105,3

TR

73,8

ZZ

73,7

0707 00 05

EG

127,4

JO

156,8

MA

31,4

TR

135,1

ZZ

112,7

0709 90 70

TR

124,0

ZZ

124,0

0805 10 20

EG

39,3

IL

55,7

MA

44,7

TN

108,2

ZZ

62,0

0805 50 10

AR

53,3

TR

52,4

ZA

63,7

ZZ

56,5

0808 10 80

AR

74,7

BR

74,5

CL

74,9

CN

107,0

NZ

92,7

US

105,3

UY

71,7

ZA

81,9

ZZ

85,3

0809 20 95

US

458,4

ZZ

458,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 26.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 430/2009,

25. mai 2009,

millega kiidetakse heaks olulised muudatused kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Kölsch” (KGT))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 2325/97 (3) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Kölch” spetsifikaadi muudatustele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõigu ja artikli 17 lõike 2 kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 1107/96 (2) (muudetud määrusega (EÜ) nr 2325/97 (3) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Kölch” spetsifikaadi muudatustele.

| (2) | Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon nimetatud määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomased muudatused ei ole väikesed määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon nimetatud määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (4). Kuna määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohaselt ei ole komisjonile esitatud ühtegi vastuväidet, tuleks muudatused heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muudatused seoses käesoleva määruse lisas esitatud nimetusega.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. mai 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 322, 25.11.1997, lk 33.

3

(4)  ELT C 254, 7.10.2008, lk 12.

4

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 510/2006 I lisas osutatud toit:

Klass 2.1.   Õlu

SAKSAMAA

„Kölsch” (KGT)

---

DIREKTIIVID

| 26.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/5

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2009/51/EÜ,

25. mai 2009,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine nikosulfurooni spetsifikatsiooniga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 teise lõigu teist taanet,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast läbivaatamist, milles referentliikmesriigiks oli Ühendkuningriik, lisati komisjoni direktiiviga 2008/40/EÜ (2) toimeaine nikosulfuroon direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Direktiivi 2008/40/EÜ kohaselt on nikosulfurooni minimaalne puhtusaste 930 g/kg. See tase määrati kindlaks teavitaja esitatud spetsifikatsiooni põhjal. |
| --- | --- |

(1)

Pärast läbivaatamist, milles referentliikmesriigiks oli Ühendkuningriik, lisati komisjoni direktiiviga 2008/40/EÜ (2) toimeaine nikosulfuroon direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Direktiivi 2008/40/EÜ kohaselt on nikosulfurooni minimaalne puhtusaste 930 g/kg. See tase määrati kindlaks teavitaja esitatud spetsifikatsiooni põhjal.

| (2) | Üldiselt on tavaks, et puhtuse miinimumnormid põhinevad ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (Food and Agriculture Organisation, edaspidi „FAO”) väljatöötatud spetsifikatsioonidel puhtusastme ja toimeainetes sisalduvate lisandite kohta. FAO spetsifikatsioonis (3) on nikosulfurooni minimaalne puhtusaste 910 g/kg. Kõnealune spetsifikatsioon on lisatud hindamisaruandele, mille kohta on esitanud eksperthinnangud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet ning mis edastati komisjonile 29. novembril 2007. aastal Euroopa Toiduohutusameti teadusliku aruandena (4). Kuigi ühendusel on õigus kehtestada oma piirnormid inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitseks, on üldlevinud praktika, et kasutatakse FAO määratletud norme. Et teised tootjad saaksid oma toodete turustamisel järgida FAO määratletud norme, on vaja neid spetsifikatsioone vastavalt kohandada. |
| --- | --- |

(2)

Üldiselt on tavaks, et puhtuse miinimumnormid põhinevad ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (Food and Agriculture Organisation, edaspidi „FAO”) väljatöötatud spetsifikatsioonidel puhtusastme ja toimeainetes sisalduvate lisandite kohta. FAO spetsifikatsioonis (3) on nikosulfurooni minimaalne puhtusaste 910 g/kg. Kõnealune spetsifikatsioon on lisatud hindamisaruandele, mille kohta on esitanud eksperthinnangud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet ning mis edastati komisjonile 29. novembril 2007. aastal Euroopa Toiduohutusameti teadusliku aruandena (4). Kuigi ühendusel on õigus kehtestada oma piirnormid inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitseks, on üldlevinud praktika, et kasutatakse FAO määratletud norme. Et teised tootjad saaksid oma toodete turustamisel järgida FAO määratletud norme, on vaja neid spetsifikatsioone vastavalt kohandada.

| (3) | Seetõttu on põhjendatud muuta nikosulfurooni minimaalset puhtusastet. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on põhjendatud muuta nikosulfurooni minimaalset puhtusastet.

| (4) | Kuna direktiivi 2008/40/EÜ artiklis 2 on nõutud, et liikmesriigid kohaldavad selle direktiivi sätteid alates 1. juulist 2009, tuleks ka nikosulfurooni muudetud spetsifikatsiooni kohaldada alates sellest kuupäevast, ilma et see piiraks muid direktiivi 2008/40/EÜ artiklis 3 sätestatud tähtaegu. Sellest tulenevalt tuleks käesolev direktiiv jõustada võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(4)

Kuna direktiivi 2008/40/EÜ artiklis 2 on nõutud, et liikmesriigid kohaldavad selle direktiivi sätteid alates 1. juulist 2009, tuleks ka nikosulfurooni muudetud spetsifikatsiooni kohaldada alates sellest kuupäevast, ilma et see piiraks muid direktiivi 2008/40/EÜ artiklis 3 sätestatud tähtaegu. Sellest tulenevalt tuleks käesolev direktiiv jõustada võimalikult kiiresti.

| (5) | Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa 176. rea (nikosulfuroon) 4. tulbas (puhtusaste) asendatakse tekst „930 g/kg” tekstiga „910 g/kg”.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2009. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. juulist 2009.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. mai 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

1

(2)  ELT L 87, 29.3.2008, lk 5.

2

(3)  709/TC 2006.

3

(4)  EFSA Scientific Report (2007) 120, 1-91, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance amidosulfuron (valmimiskuupäev: 29. november 2007).

4

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 26.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/7 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/7

---

NÕUKOGU OTSUS,

27. aprill 2009,

Regioonide Komitee ühe Saksamaa liikme ja ühe Saksamaa asendusliikme ametissenimetamise kohta

(2009/398/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 263,

võttes arvesse Saksamaa valitsuse ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 24. jaanuaril 2006 vastu otsuse 2006/116/EÜ Regioonide Komitee liikmete ja asendusliikmete ametisse nimetamise kohta ajavahemikuks 26. jaanuarist 2006 kuni 25. jaanuarini 2010 (1).

| (2) | Regioonide Komitees on vabanenud üks liikmekoht seoses Reinhard LOSKE tagasiastumisega. Üks asendusliikme koht on vabanenud seoses Hermann KUHNI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks, |
| --- | --- |

(2)

Regioonide Komitees on vabanenud üks liikmekoht seoses Reinhard LOSKE tagasiastumisega. Üks asendusliikme koht on vabanenud seoses Hermann KUHNI nimetamisega Regioonide Komitee liikmeks,

ON TEINUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Regioonide Komiteesse nimetatakse järelejäänud ametiajaks, mis kestab kuni 25. jaanuarini 2010, ametisse järgmised isikud:

| a) | liikmena:
  Hermann KUHN, Mitglied der Bremischen Bürgerschaft,
  ning |
| --- | --- |

a)

liikmena:

Hermann KUHN, Mitglied der Bremischen Bürgerschaft,

ning

| b) | asendusliikmena:
  Reinhard LOSKE, Senator für Umwelt, Bau, Verkehr und Europa der Freien Hansestadt Bremen. |
| --- | --- |

b)

asendusliikmena:

Reinhard LOSKE, Senator für Umwelt, Bau, Verkehr und Europa der Freien Hansestadt Bremen.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 27. aprill 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VONDRA

---

(1)  ELT L 56, 25.2.2006, lk 75.

1

---

| 26.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/8 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/8

---

NÕUKOGU OTSUS,

27. aprill 2009,

millega kohandatakse otsustega 2003/479/EÜ ja 2007/829/EÜ (mis käsitlevad nõukogu peasekretariaati lähetatud riiklike ekspertide ja sõjaväelaste suhtes kohaldatavaid eeskirju) ettenähtud toetusi

(2009/399/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 28 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 2,

võttes arvesse otsust 2003/479/EÜ, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 7,

võttes arvesse otsust 2007/829/EÜ, (2) eriti selle artikli 15 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 7 ja otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikes 6 on sätestatud, et kord aastas kohandatakse päevarahade ja igakuiste hüvitiste suurust Brüsselis ja Luxembourgis töötavate ühenduse ametnike põhipalga muudatuste alusel ja need kohandused on tagasiulatuva jõuta. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 7 ja otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikes 6 on sätestatud, et kord aastas kohandatakse päevarahade ja igakuiste hüvitiste suurust Brüsselis ja Luxembourgis töötavate ühenduse ametnike põhipalga muudatuste alusel ja need kohandused on tagasiulatuva jõuta.

| (2) | Nõukogu kohandas 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1323/2008, millega kohandatakse alates 1. juulist 2008 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nende suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente, (3) ühenduse ametnike palkade ja pensionite suurust 3 %, |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu kohandas 18. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1323/2008, millega kohandatakse alates 1. juulist 2008 Euroopa ühenduste ametnike ja muude teenistujate töötasusid ja pensione ning nende suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente, (3) ühenduse ametnike palkade ja pensionite suurust 3 %,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 1 ja otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikes 1 asendatakse summad 29,85 eurot ja 119,39 eurot vastavalt summadega 30,75 eurot ja 122,97 eurot.

2.   Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 2 ja otsuse 2007/829/EÜ artikli 15 lõikes 2 esitatud tabel asendatakse järgmisega:

| „Lähetuskoha kaugus päritolukohast
  (km) | Summa eurodes |
| --- | --- |
| 0–150 | 0,00 |
| > 150 | 79,04 |
| > 300 | 140,52 |
| > 500 | 228,36 |
| > 800 | 368,89 |
| > 1 300 | 579,68 |
| > 2 000 | 693,88” |

„Lähetuskoha kaugus päritolukohast

(km)

Summa eurodes

0–150

0,00

> 150

79,04

> 300

140,52

> 500

228,36

> 800

368,89

> 1 300

579,68

> 2 000

693,88”

3.   Otsuse 2003/479/EÜ artikli 15 lõikes 4 asendatakse summa 29,85 eurot summaga 30,75 eurot.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuule järgneva kuu esimesel päeval.

Luxembourg, 27. aprill 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VONDRA

---

(1)  ELT L 160, 28.6.2003, lk 72.

1

(2)  ELT L 327, 13.12.2007, lk 10.

2

(3)  ELT L 345, 23.12.2008, lk 10.

3

---

| 26.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/9 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/9

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. mai 2009,

Euroopa 2012. aasta kultuuripealinna kohta

(2009/400/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr 1622/2006/EÜ, millega kehtestatakse kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud ühenduse meede aastateks 2007 kuni 2019, (1) eriti selle artiklit 14,

võttes arvesse komisjonile, Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2008. aasta 5. novembril otsuse nr 1622/2006/EÜ artikli 14 lõike 2 kohaselt esitatud valikukomisjoni aruannet,

arvestades, et otsuse nr 1622/2006/EÜ artikli 14 lõikes 3 osutatud tingimused on täielikult täidetud,

võttes arvesse komisjoni 8. aprilli 2009. aasta soovitust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Vastavalt otsuse nr 1622/2006/EÜ artiklile 14 nimetatakse Guimarães ja Maribor 2012. aasta Euroopa kultuuripealinnadeks.

Brüssel, 12. mai 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

M. KOPICOVÁ

---

(1)  ELT L 304, 3.11.2006, lk 1.

1

---

| 26.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/10 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/10

---

NÕUKOGU OTSUS,

12. mai 2009,

Euroopa 2013. aasta kultuuripealinna kohta

(2009/401/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta otsust nr 1622/2006/EÜ, millega kehtestatakse kultuurisündmusega „Euroopa kultuuripealinn” seotud ühenduse meede aastateks 2007 kuni 2019 (1),

võttes arvesse 2008. aasta septembris ja oktoobris esitatud valikukomisjoni aruandeid Euroopa kultuuripealinnade valimise kohta vastavalt Prantsusmaal ja Slovakkias ning Euroopa Parlamendi esitatud arvamust,

arvestades, et otsuse nr 1622/2006/EÜ artiklis 4 osutatud tingimused on täielikult täidetud,

võttes arvesse komisjoni 20. aprilli 2009. aasta soovitust,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Marseille (Prantsusmaa) ja Košice (Slovakkia) nimetatakse 2013. aasta Euroopa kultuuripealinnadeks.

Brüssel, 12. mai 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

M. KOPICOVÁ

---

(1)  ELT L 304, 3.11.2006, lk 1.

1

---

Komisjon

| 26.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/11 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/11

---

KOMISJONI OTSUS,

28. jaanuar 2009,

Prantsusmaa puu- ja köögiviljasektori situatsiooniplaanide kohta (C 29/05 (ex NN 57/05))

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 203 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2009/402/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

olles vastavalt asutamislepingu artikli 88 lõike 2 esimesele lõigule kutsunud huvitatud isikuid esitama märkusi ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 31. juulil 2002 saatis komisjon talle laekunud kaebuse põhjal Prantsusmaale kirja, milles taotles teavet teatamata riigiabi kohta puu- ja köögiviljasektoris, mida Prantsusmaa eraldas väidetavalt juba aastaid niinimetatud situatsiooniplaanide, strateegiliste plaanide või konjunktuuriplaanide (edaspidi „situatsiooniplaanid”) alusel. |
| --- | --- |

(1)

31. juulil 2002 saatis komisjon talle laekunud kaebuse põhjal Prantsusmaale kirja, milles taotles teavet teatamata riigiabi kohta puu- ja köögiviljasektoris, mida Prantsusmaa eraldas väidetavalt juba aastaid niinimetatud situatsiooniplaanide, strateegiliste plaanide või konjunktuuriplaanide (edaspidi „situatsiooniplaanid”) alusel.

| (2) | 21. oktoobril 2002 toimus Prantsuse ametiasutuste ja komisjoni talituste kohtumine. |
| --- | --- |

(2)

21. oktoobril 2002 toimus Prantsuse ametiasutuste ja komisjoni talituste kohtumine.

| (3) | 26. detsembri 2002. aasta kirjaga, mis registreeriti 2. jaanuaril 2003, esitas Prantsusmaa teabe, mis kinnitas, et sellist abi oli eraldatud kuni 2002. aastani. |
| --- | --- |

(3)

26. detsembri 2002. aasta kirjaga, mis registreeriti 2. jaanuaril 2003, esitas Prantsusmaa teabe, mis kinnitas, et sellist abi oli eraldatud kuni 2002. aastani.

| (4) | 16. aprilli 2003. aasta kirjaga palus komisjon Prantsusmaalt täieliku ülevaate situatsiooniplaanide alusel eraldatud abist esitatuna abimeetmete ja toodete kaupa, näidates ära igale meetmele eraldatud abisumma ja abikavade täpse kestuse. 30. aprilli 2003. aasta kirjaga palus Prantsusmaa komisjoni teabetaotlusele vastamiseks ajapikendust. 22. juuli 2003. aasta kirjaga, mis registreeriti 25. juulil 2003, andis Prantsusmaa rahastatud meetmete kohta teavet ja esitas tabelid riiklike eraldiste kohta eri tootmissektoritele ajavahemikus 1998–2002. |
| --- | --- |

(4)

16. aprilli 2003. aasta kirjaga palus komisjon Prantsusmaalt täieliku ülevaate situatsiooniplaanide alusel eraldatud abist esitatuna abimeetmete ja toodete kaupa, näidates ära igale meetmele eraldatud abisumma ja abikavade täpse kestuse. 30. aprilli 2003. aasta kirjaga palus Prantsusmaa komisjoni teabetaotlusele vastamiseks ajapikendust. 22. juuli 2003. aasta kirjaga, mis registreeriti 25. juulil 2003, andis Prantsusmaa rahastatud meetmete kohta teavet ja esitas tabelid riiklike eraldiste kohta eri tootmissektoritele ajavahemikus 1998–2002.

| (5) | Meede kanti teatamata abimeetmete registrisse numbri NN 57/05 all. |
| --- | --- |

(5)

Meede kanti teatamata abimeetmete registrisse numbri NN 57/05 all.

| (6) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (1). Komisjon kutsus teisi liikmesriike ja huvitatud kolmandaid isikuid kõnealuse abi kohta märkusi esitama. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (1). Komisjon kutsus teisi liikmesriike ja huvitatud kolmandaid isikuid kõnealuse abi kohta märkusi esitama.

| (7) | 5. augusti 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 9. augustil 2005, palus Prantsusmaa taas vastamiseks ajapikendust. Prantsusmaa saatis oma märkused 4. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 6. oktoobril 2005. |
| --- | --- |

(7)

5. augusti 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 9. augustil 2005, palus Prantsusmaa taas vastamiseks ajapikendust. Prantsusmaa saatis oma märkused 4. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 6. oktoobril 2005.

| (8) | 22. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 24. oktoobril 2005, laekusid komisjonile märkused ühelt huvitatud kolmandalt isikult, puu- ja köögiviljasektori põllumajandustootjate piirkondlike organisatsioonide liidult (Fédération des Comités Economiques Agricoles, edaspidi „FEDECOM”), mis koondab puu- ja köögiviljatootmisele spetsialiseerunud põllumajandustootjate piirkondlikke organisatsioone ja liite. Need märkused edastati 1. detsembri 2005. aasta kirjaga Prantsuse ametiasutustele. Prantsuse ametiasutused vastasid sellele 28. detsembri 2005. aasta kirjaga, milles andsid nõusoleku 26. detsembri 2002. aasta ja 22. juuli 2003. aasta kirjade edastamiseks FEDECOMile. Sama kirjaga edastasid Prantsuse ametiasutused paranduse varem esitatud rahastamistabelitesse. 18. jaanuari 2006. aasta kirjaga edastati need kirjad FEDECOMile. |
| --- | --- |

(8)

22. oktoobri 2005. aasta kirjaga, mis registreeriti 24. oktoobril 2005, laekusid komisjonile märkused ühelt huvitatud kolmandalt isikult, puu- ja köögiviljasektori põllumajandustootjate piirkondlike organisatsioonide liidult (Fédération des Comités Economiques Agricoles, edaspidi „FEDECOM”), mis koondab puu- ja köögiviljatootmisele spetsialiseerunud põllumajandustootjate piirkondlikke organisatsioone ja liite. Need märkused edastati 1. detsembri 2005. aasta kirjaga Prantsuse ametiasutustele. Prantsuse ametiasutused vastasid sellele 28. detsembri 2005. aasta kirjaga, milles andsid nõusoleku 26. detsembri 2002. aasta ja 22. juuli 2003. aasta kirjade edastamiseks FEDECOMile. Sama kirjaga edastasid Prantsuse ametiasutused paranduse varem esitatud rahastamistabelitesse. 18. jaanuari 2006. aasta kirjaga edastati need kirjad FEDECOMile.

II.   KIRJELDUS

| (9) | Seoses anonüümse kaebusega sai komisjon enda valdusse mitu dokumenti, millest ilmneb, et Prantsusmaa eraldas puu- ja köögiviljasektorile riigiabi. Dokumentide kohaselt eraldati tootjatele põllumajandustootjate piirkondlike organisatsioonide kaudu riikliku sektoritevahelise puuvilja-, köögivilja- ja aiandusameti (Office National Interprofessionnel des Fruits, des Légumes et de l’Horticulture, edaspidi „ONIFLHOR”) riiklikke vahendeid, et rakendada puu- ja köögiviljaturu toetusmeetmeid. |
| --- | --- |

(9)

Seoses anonüümse kaebusega sai komisjon enda valdusse mitu dokumenti, millest ilmneb, et Prantsusmaa eraldas puu- ja köögiviljasektorile riigiabi. Dokumentide kohaselt eraldati tootjatele põllumajandustootjate piirkondlike organisatsioonide kaudu riikliku sektoritevahelise puuvilja-, köögivilja- ja aiandusameti (Office National Interprofessionnel des Fruits, des Légumes et de l’Horticulture, edaspidi „ONIFLHOR”) riiklikke vahendeid, et rakendada puu- ja köögiviljaturu toetusmeetmeid.

1.   Puu- ja köögiviljaturu toetusmeetmed

1.1.   Põllumajandustootjate piirkondlikud organisatsioonid – liikmed, ülesanded ja rahastamine

| (10) | Põllumajandustootjate piirkondlikud organisatsioonid (comités économiques agricoles) koondavad teatava sektori tootjarühmi. Nad on loodud Prantsusmaa õigusaktide alusel (2) ja reguleeritud maaseadustiku (Code Rural) artikliga 552–1 jj. |
| --- | --- |

(10)

Põllumajandustootjate piirkondlikud organisatsioonid (comités économiques agricoles) koondavad teatava sektori tootjarühmi. Nad on loodud Prantsusmaa õigusaktide alusel (2) ja reguleeritud maaseadustiku (Code Rural) artikliga 552–1 jj.

| (11) | Piirkondlike organisatsioonide ülesanne on kehtestada oma liikmetele ühtsed eeskirjad, et ühtlustada tootmist, turundust, hindu ja toodete turustamist (3). |
| --- | --- |

(11)

Piirkondlike organisatsioonide ülesanne on kehtestada oma liikmetele ühtsed eeskirjad, et ühtlustada tootmist, turundust, hindu ja toodete turustamist (3).

| (12) | Ehkki piirkondlikud organisatsioonid tegutsevad eraõiguslikes tegevusvormides, peavad nad olema põllumajandusministri poolt kinnitatud ning on range riikliku järelevalve all. Organisatsiooni asukoharegiooni prefekt osaleb kõigil otsustusorganite koosolekutel ja viseerib kõik seal tehtud otsused. |
| --- | --- |

(12)

Ehkki piirkondlikud organisatsioonid tegutsevad eraõiguslikes tegevusvormides, peavad nad olema põllumajandusministri poolt kinnitatud ning on range riikliku järelevalve all. Organisatsiooni asukoharegiooni prefekt osaleb kõigil otsustusorganite koosolekutel ja viseerib kõik seal tehtud otsused.

| (13) | Tegevuskulude katteks koguvad piirkondlikud organisatsioonid tootjarühmadelt liitumismaksu ja turustatud toodangu väärtusest sõltuvaid liikmemakse (4). Liikmemaksud on kohustuslikud üksnes tulenevalt liikme ja organisatsiooni vahel sõlmitud lepingust (lepingulised maksud). |
| --- | --- |

(13)

Tegevuskulude katteks koguvad piirkondlikud organisatsioonid tootjarühmadelt liitumismaksu ja turustatud toodangu väärtusest sõltuvaid liikmemakse (4). Liikmemaksud on kohustuslikud üksnes tulenevalt liikme ja organisatsiooni vahel sõlmitud lepingust (lepingulised maksud).

| (14) | Peale selle võivad kinnitatud piirkondlikud organisatsioonid töötada välja tootmis- ja turustamiseeskirju ning taotleda nende laiendamist kõigile piirkonna tootjatele. Laiendamine toimub põllumajandusministri otsusega. Laiendamisotsus toob sõltumatuks jäänud tootjatele kaasa kohustuse maksta organisatsioonidele makse, mida nimetatakse eeskirjade laiendamise maksudeks. |
| --- | --- |

(14)

Peale selle võivad kinnitatud piirkondlikud organisatsioonid töötada välja tootmis- ja turustamiseeskirju ning taotleda nende laiendamist kõigile piirkonna tootjatele. Laiendamine toimub põllumajandusministri otsusega. Laiendamisotsus toob sõltumatuks jäänud tootjatele kaasa kohustuse maksta organisatsioonidele makse, mida nimetatakse eeskirjade laiendamise maksudeks.

1.2.   Situatsiooniplaanid

| (15) | Kaheksa põllumajandustootjate piirkondlikku organisatsiooni (Rhône’i-Vahemere madaliku, edelapiirkonna, Korsika, Loire’i oru, Põhja-Prantsusmaa, Kirde-Prantsusmaa, Bretagne’i ja Normandia organisatsioonid) sai mitme aasta vältel kasutada riiklikke vahendeid, mida eraldas ONIFLHOR ja millega rahastati situatsiooniplaanideks nimetatud abikavu. Viimaste alusel rakendati ühendusesisestel ja -välistel turgudel meetmeid Prantsuse põllumajandustoodete turustamise soodustamiseks, seda eelkõige kriisiperioodidel. |
| --- | --- |

(15)

Kaheksa põllumajandustootjate piirkondlikku organisatsiooni (Rhône’i-Vahemere madaliku, edelapiirkonna, Korsika, Loire’i oru, Põhja-Prantsusmaa, Kirde-Prantsusmaa, Bretagne’i ja Normandia organisatsioonid) sai mitme aasta vältel kasutada riiklikke vahendeid, mida eraldas ONIFLHOR ja millega rahastati situatsiooniplaanideks nimetatud abikavu. Viimaste alusel rakendati ühendusesisestel ja -välistel turgudel meetmeid Prantsuse põllumajandustoodete turustamise soodustamiseks, seda eelkõige kriisiperioodidel.

| (16) | Kaebuse kohaselt kehtestati need meetmed enne puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse reformi 1996. aastal. Prantsusmaa kinnitas, et alates 1. jaanuarist 2003 ei ole nende meetmete alusel enam ühtegi abikava rahastatud. |
| --- | --- |

(16)

Kaebuse kohaselt kehtestati need meetmed enne puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse reformi 1996. aastal. Prantsusmaa kinnitas, et alates 1. jaanuarist 2003 ei ole nende meetmete alusel enam ühtegi abikava rahastatud.

| (17) | Nagu Prantsuse ametiasutused oma 26. detsembri 2002. aasta kirjas selgitasid, oli meetmete eesmärk ennetada lühiajalisi pakkumise ülejääke või leevendada kriisi korral nende tagajärgi. Selleks astuti samme kolmel tasandil: välisturud, siseturg ja ümbertöötlemine. |
| --- | --- |

(17)

Nagu Prantsuse ametiasutused oma 26. detsembri 2002. aasta kirjas selgitasid, oli meetmete eesmärk ennetada lühiajalisi pakkumise ülejääke või leevendada kriisi korral nende tagajärgi. Selleks astuti samme kolmel tasandil: välisturud, siseturg ja ümbertöötlemine.

| (18) | Välisturgudel oli eesmärk Prantsuse toodete turuosade säilitamine, võimaldades eksportijatel saavutada positsiooni strateegilistel turgudel ja püsida hinnakonkurentsis. |
| --- | --- |

(18)

Välisturgudel oli eesmärk Prantsuse toodete turuosade säilitamine, võimaldades eksportijatel saavutada positsiooni strateegilistel turgudel ja püsida hinnakonkurentsis.

| (19) | Siseturul oli meetmete eesmärk turu ülejäägist vabanemine kas atraktiivsemate hindade kaudu või saagi ülejäägi osalise hävitamise või ümbertöötlemisele suunamisega. Prantsuse ametiasutused mainivad ka meetmeid toodangu ajutiseks ladustamiseks turu küllastumise korral, samuti toetust, mis võimaldas töötlemisettevõtetel värskete toodete turgu tervendada. |
| --- | --- |

(19)

Siseturul oli meetmete eesmärk turu ülejäägist vabanemine kas atraktiivsemate hindade kaudu või saagi ülejäägi osalise hävitamise või ümbertöötlemisele suunamisega. Prantsuse ametiasutused mainivad ka meetmeid toodangu ajutiseks ladustamiseks turu küllastumise korral, samuti toetust, mis võimaldas töötlemisettevõtetel värskete toodete turgu tervendada.

| (20) | Prantsuse ametiasutuste 22. juuli 2003. aasta kirjas on esitatud tabelid riigiabi summadega järgmistele meetmetele: „ümbertöötlemine”, „turu ülejäägist vabanemine”, „kvaliteet”, „lepingute sõlmimine”, „välisturud” ja „ladustamine”. |
| --- | --- |

(20)

Prantsuse ametiasutuste 22. juuli 2003. aasta kirjas on esitatud tabelid riigiabi summadega järgmistele meetmetele: „ümbertöötlemine”, „turu ülejäägist vabanemine”, „kvaliteet”, „lepingute sõlmimine”, „välisturud” ja „ladustamine”.

| (21) | Komisjoni käsutuses olevad dokumendid ja teave annavad täpsema ülevaate – küll ainult teatavate toodete kohta – sellest, missuguseid meetmeid võidi situatsiooniplaanide raames rahastada. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni käsutuses olevad dokumendid ja teave annavad täpsema ülevaate – küll ainult teatavate toodete kohta – sellest, missuguseid meetmeid võidi situatsiooniplaanide raames rahastada.

| (22) | Näiteks osutatakse 2002. aasta aprillis komisjonile saabunud kirjas, et müügiedendusabi nimetuse all olevat makstud toetust õunte eksportimiseks kolmandatesse riikidesse. Tegelikult seisnevat see abimeede hinnaalanduses ostjale, mille Prantsuse ametiasutused iga ostetud õunakasti pealt kinni maksavad. Teiste dokumentide kohaselt olevat Rhône’i-Vahemere madaliku puu- ja köögiviljatootjate piirkondlik organisatsioon rahastanud 2000. aastal ka selliseid meetmeid nagu „tootmiskulud”, „müügihind”, „töötlemispoliitika”, „strukturaalne eksport”, „eksporttoodangu vääristamine”, „eksport tootmise kõrghetkel”, „tekkivad turud”, „siseturutoodangu vääristamine”. Tundub, et virsiku- ja nektariinisektoris maksti neid toetusi toodangumahu alusel. |
| --- | --- |

(22)

Näiteks osutatakse 2002. aasta aprillis komisjonile saabunud kirjas, et müügiedendusabi nimetuse all olevat makstud toetust õunte eksportimiseks kolmandatesse riikidesse. Tegelikult seisnevat see abimeede hinnaalanduses ostjale, mille Prantsuse ametiasutused iga ostetud õunakasti pealt kinni maksavad. Teiste dokumentide kohaselt olevat Rhône’i-Vahemere madaliku puu- ja köögiviljatootjate piirkondlik organisatsioon rahastanud 2000. aastal ka selliseid meetmeid nagu „tootmiskulud”, „müügihind”, „töötlemispoliitika”, „strukturaalne eksport”, „eksporttoodangu vääristamine”, „eksport tootmise kõrghetkel”, „tekkivad turud”, „siseturutoodangu vääristamine”. Tundub, et virsiku- ja nektariinisektoris maksti neid toetusi toodangumahu alusel.

| (23) | Mõnest komisjoni valduses olevast dokumendist ilmneb, et Prantsuse ametiasutused olid teadlikud, et tegemist on ühenduse õiguse seisukohast kahtlaste meetmetega. Nad nimetasid meetmeid ise „suurelt osalt ühendusevastasteks” ja osutasid „ohule, et tootjatel tuleb lasta seadusevastaselt makstud summad tagasi maksta” (5). Ka üks Rhône’i-Vahemere madaliku organisatsiooni protokoll meenutab „strateegiliste plaanide konfidentsiaalsust ja vajadust neist vaikida, sest nad on oma põhimõttelt ühendusevastased” (6). |
| --- | --- |

(23)

Mõnest komisjoni valduses olevast dokumendist ilmneb, et Prantsuse ametiasutused olid teadlikud, et tegemist on ühenduse õiguse seisukohast kahtlaste meetmetega. Nad nimetasid meetmeid ise „suurelt osalt ühendusevastasteks” ja osutasid „ohule, et tootjatel tuleb lasta seadusevastaselt makstud summad tagasi maksta” (5). Ka üks Rhône’i-Vahemere madaliku organisatsiooni protokoll meenutab „strateegiliste plaanide konfidentsiaalsust ja vajadust neist vaikida, sest nad on oma põhimõttelt ühendusevastased” (6).

1.3.   Rahastamismehhanism

| (24) | Prantsusmaa selgitas 26. detsembri 2002. aasta kirjas, et meetmeid rahastasid 30 % või 50 % ulatuses asjaomased sektorid ja ülejäänud osas riik. |
| --- | --- |

(24)

Prantsusmaa selgitas 26. detsembri 2002. aasta kirjas, et meetmeid rahastasid 30 % või 50 % ulatuses asjaomased sektorid ja ülejäänud osas riik.

| (25) | FEDECOM selgitas üksikasjalikult situatsiooniplaanide rahastamismehhanismi ja piirkondlike organisatsioonide rolli. Prantsusmaa ei vaidlustanud neid selgitusi. |
| --- | --- |

(25)

FEDECOM selgitas üksikasjalikult situatsiooniplaanide rahastamismehhanismi ja piirkondlike organisatsioonide rolli. Prantsusmaa ei vaidlustanud neid selgitusi.

| (26) | FEDECOMi teatel oli ONIFLHORi ainupädevuses otsustada, milliseid meetmeid rakendatakse, ning piirkondlikud organisatsioonid pidid neid üksnes ellu viima. ONIFLHOR langetas iga abikava jaoks ja iga taimeliigi kohta otsuse, milliseid meetmeid rakendada, ja tegi asjaomasele üleriigilisele osakonnale ülesandeks need ellu viia. ONIFLHOR otsustas ka igale plaanile eraldatava summa ja piirkondlike organisatsioonide liikmemaksude määra. |
| --- | --- |

(26)

FEDECOMi teatel oli ONIFLHORi ainupädevuses otsustada, milliseid meetmeid rakendatakse, ning piirkondlikud organisatsioonid pidid neid üksnes ellu viima. ONIFLHOR langetas iga abikava jaoks ja iga taimeliigi kohta otsuse, milliseid meetmeid rakendada, ja tegi asjaomasele üleriigilisele osakonnale ülesandeks need ellu viia. ONIFLHOR otsustas ka igale plaanile eraldatava summa ja piirkondlike organisatsioonide liikmemaksude määra.

| (27) | Meetmeid rahastati rakendusfondist, mida haldasid põllumajandustootjate piirkondlikud organisatsioonid. Fond toimis samadel põhimõtetel nagu ühenduse abikavad, mis on ette nähtud nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2200/96 (puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta) (7) artikliga 15, kuivõrd seda rahastati osaliselt riigiabist ja osaliselt liikmesettevõtete maksetest (niinimetatud ettevõtete osamaksetest), mille aluseks oli turustatud puu- ja köögiviljade kogus või väärtus. Ettevõtete osamaksed ei hõlmanud eeskirjade laiendamise makseid. Seega ei olnud nad ministri määrusega kohustuslikuks tehtud. |
| --- | --- |

(27)

Meetmeid rahastati rakendusfondist, mida haldasid põllumajandustootjate piirkondlikud organisatsioonid. Fond toimis samadel põhimõtetel nagu ühenduse abikavad, mis on ette nähtud nõukogu 28. oktoobri 1996. aasta määruse (EÜ) nr 2200/96 (puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta) (7) artikliga 15, kuivõrd seda rahastati osaliselt riigiabist ja osaliselt liikmesettevõtete maksetest (niinimetatud ettevõtete osamaksetest), mille aluseks oli turustatud puu- ja köögiviljade kogus või väärtus. Ettevõtete osamaksed ei hõlmanud eeskirjade laiendamise makseid. Seega ei olnud nad ministri määrusega kohustuslikuks tehtud.

| (28) | Ettevõtete osamakseid kogusid piirkondlikud organisatsioonid ja ONIFLHOR lisas neile riigiabi. Tootjaorganisatsioonid ei olnud siiski kohustatud algatusega ühinema. Ettevõtete osamaksete mittemaksmine tähendas ONIFLHORi toetustest loobumist. Sellisel juhul ei jõudnud riigiabi piirkondlikust organisatsioonist kaugemale ja ONIFLHOR nõudis selle hiljem tagasi. Teatavad tootjaorganisatsioonid, näiteks Roussillon Méditerranée, Rambertfruits ja Vallée de l’Eyrieux, keeldusid ettevõtete osamakseid maksmast ega saanud seega situatsiooniplaanide alusel toetusi. |
| --- | --- |

(28)

Ettevõtete osamakseid kogusid piirkondlikud organisatsioonid ja ONIFLHOR lisas neile riigiabi. Tootjaorganisatsioonid ei olnud siiski kohustatud algatusega ühinema. Ettevõtete osamaksete mittemaksmine tähendas ONIFLHORi toetustest loobumist. Sellisel juhul ei jõudnud riigiabi piirkondlikust organisatsioonist kaugemale ja ONIFLHOR nõudis selle hiljem tagasi. Teatavad tootjaorganisatsioonid, näiteks Roussillon Méditerranée, Rambertfruits ja Vallée de l’Eyrieux, keeldusid ettevõtete osamakseid maksmast ega saanud seega situatsiooniplaanide alusel toetusi.

1.4.   Toetuste suurus

| (29) | Alljärgnevas tabelis võetakse kokku ajavahemikus 1992–2002 ONIFLHORi poolt situatsiooniplaanide alusel makstud summad (eurodes) (8). Summad on esitatud aastate ja meetmete kaupa. 1992. ja 1993. aasta kohta on tabelis esitatud üksnes abi kogusumma. Prantsusmaa selgituse kohaselt ei võimalda ONIFLHORi arhiivid nende aastate kohta enam üksikasjalikku jaotust esitada.












  (eurodes) |
| --- | --- |
| | Töötlemine | Ülejäägist vabanemine | Kvaliteet | Lepingute sõlmimine | Välisturud | Ladustamine | Kokku |
| 1992 | | | | | | | 29 081 983,81 |
| 1993 | | | | | | | 18 639 480,39 |
| 1994 | 3 476 338,03 | 7 476 623,78 | 7 344 395,76 | 141 027,37 | 7 681 356,49 | 370 770,47 | 26 490 511,90 |
| 1995 | 6 355 889,01 | 10 693 311,73 | 3 359 858,02 | 109 049,43 | 15 738 316,68 | 745 034,23 | 37 001 459,10 |
| 1996 | 6 806 740,88 | 16 777 570,17 | 5 808 577,08 | 297 302,41 | 16 024 793,42 | 467 681,24 | 46 182 665,21 |
| 1997 | 5 727 385,57 | 9 219 002,49 | 4 197 657,27 | 210 767,17 | 12 928 391,98 | 348 239,42 | 32 631 443,91 |
| 1998 | 5 108 432,83 | 10 714 426,52 | 3 225 588,91 | 235 250,96 | 8 060 847,76 | 221 905,32 | 27 566 452,29 |
| 1999 | 13 025 113,13 | 11 885 479,12 | 5 496 144,68 | 193 162,59 | 18 580 942,06 | 1 211 975,20 | 50 392 816,78 |
| 2000 | 9 472 914,30 | 8 748 331,16 | 5 601 928,08 | 648 258,44 | 11 496 657,37 | 787 112,53 | 36 755 201,88 |
| 2001 | 7 661 016,28 | 0 | 735 689,69 | 1 121 848,94 | 2 891 108,02 | 287 509,69 | 18 763 119,48 |
| 2002 | 6 568 162,59 | 0 | 3 686 121,77 | 37 869,61 | 3 623 285,33 | 783 323,81 | 14 698 762,81 |

(29)

Alljärgnevas tabelis võetakse kokku ajavahemikus 1992–2002 ONIFLHORi poolt situatsiooniplaanide alusel makstud summad (eurodes) (8). Summad on esitatud aastate ja meetmete kaupa. 1992. ja 1993. aasta kohta on tabelis esitatud üksnes abi kogusumma. Prantsusmaa selgituse kohaselt ei võimalda ONIFLHORi arhiivid nende aastate kohta enam üksikasjalikku jaotust esitada.

(eurodes)

Töötlemine

Ülejäägist vabanemine

Kvaliteet

Lepingute sõlmimine

Välisturud

Ladustamine

Kokku

1992

29 081 983,81

1993

18 639 480,39

1994

3 476 338,03

7 476 623,78

7 344 395,76

141 027,37

7 681 356,49

370 770,47

26 490 511,90

1995

6 355 889,01

10 693 311,73

3 359 858,02

109 049,43

15 738 316,68

745 034,23

37 001 459,10

1996

6 806 740,88

16 777 570,17

5 808 577,08

297 302,41

16 024 793,42

467 681,24

46 182 665,21

1997

5 727 385,57

9 219 002,49

4 197 657,27

210 767,17

12 928 391,98

348 239,42

32 631 443,91

1998

5 108 432,83

10 714 426,52

3 225 588,91

235 250,96

8 060 847,76

221 905,32

27 566 452,29

1999

13 025 113,13

11 885 479,12

5 496 144,68

193 162,59

18 580 942,06

1 211 975,20

50 392 816,78

2000

9 472 914,30

8 748 331,16

5 601 928,08

648 258,44

11 496 657,37

787 112,53

36 755 201,88

2001

7 661 016,28

0

735 689,69

1 121 848,94

2 891 108,02

287 509,69

18 763 119,48

2002

6 568 162,59

0

3 686 121,77

37 869,61

3 623 285,33

783 323,81

14 698 762,81

2.   Komisjoni argumendid uurimismenetluse algatamisel

| (30) | Komisjon algatas EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud uurimismenetluse, sest kahtles tõsiselt nende meetmete kokkusobivuses ühisturuga ja leidis, et esmapilgul on tegemist puhta tegevusabiga. Samuti tundusid sellised meetmed tõsiselt häirivat puu- ja köögiviljaturu ühist korraldust. |
| --- | --- |

(30)

Komisjon algatas EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ette nähtud uurimismenetluse, sest kahtles tõsiselt nende meetmete kokkusobivuses ühisturuga ja leidis, et esmapilgul on tegemist puhta tegevusabiga. Samuti tundusid sellised meetmed tõsiselt häirivat puu- ja köögiviljaturu ühist korraldust.

III.   KOLMANDATE ISIKUTE MÄRKUSED

| (31) | Kaebuse esitaja ei esitanud ametliku uurimismenetluse käigus märkusi. |
| --- | --- |

(31)

Kaebuse esitaja ei esitanud ametliku uurimismenetluse käigus märkusi.

| (32) | FEDECOM edastas dokumendi, milles kirjeldatakse põllumajandustootjate piirkondlike organisatsioonide koosseisu ja rahastamisviise ning nende rolli situatsiooniplaanides. |
| --- | --- |

(32)

FEDECOM edastas dokumendi, milles kirjeldatakse põllumajandustootjate piirkondlike organisatsioonide koosseisu ja rahastamisviise ning nende rolli situatsiooniplaanides.

| (33) | Prantsusmaa ei vaidlustanud nende selgituste tõesust. |
| --- | --- |

(33)

Prantsusmaa ei vaidlustanud nende selgituste tõesust.

| (34) | Esitatud teabele (punktis 32 osutatud dokumendi alajaotused 1 ja 3) toetudes väidab FEDECOM järgmist. |
| --- | --- |

(34)

Esitatud teabele (punktis 32 osutatud dokumendi alajaotused 1 ja 3) toetudes väidab FEDECOM järgmist.

| (35) | Põllumajandustootjate piirkondlikud organisatsioonid ei olnud situatsiooniplaanide alusel eraldatud abi saajad. Nende roll piirdus vahendite vastuvõtmisega ja laialijagamisega neile, kellele need olid määratud (tootjaorganisatsioonidele ja nende vahendusel tootjatele). |
| --- | --- |

(35)

Põllumajandustootjate piirkondlikud organisatsioonid ei olnud situatsiooniplaanide alusel eraldatud abi saajad. Nende roll piirdus vahendite vastuvõtmisega ja laialijagamisega neile, kellele need olid määratud (tootjaorganisatsioonidele ja nende vahendusel tootjatele).

| (36) | Ettevõtete osamaksete tasumine oli tootjaorganisatsioonide vabatahtlik samm, mille põhimõtte pidid heaks kiitma asjaomased üleriigilised osakonnad, kes langetasid otsuse demokraatliku protsessi teel. Ükski õigusakt ei kohustanud tootjaorganisatsioone riigiabi taotlema. Seetõttu ei saa FEDECOMi väitel pidada ettevõtete osamakseid riiklikeks vahenditeks, sest need olid eraõiguslikud ja vabatahtlikud. |
| --- | --- |

(36)

Ettevõtete osamaksete tasumine oli tootjaorganisatsioonide vabatahtlik samm, mille põhimõtte pidid heaks kiitma asjaomased üleriigilised osakonnad, kes langetasid otsuse demokraatliku protsessi teel. Ükski õigusakt ei kohustanud tootjaorganisatsioone riigiabi taotlema. Seetõttu ei saa FEDECOMi väitel pidada ettevõtete osamakseid riiklikeks vahenditeks, sest need olid eraõiguslikud ja vabatahtlikud.

| (37) | FEDECOM leiab, et situatsiooniplaanide alusel rakendatud meetmed ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, sest riigi vahenditest rahastamise kriteerium ei ole täidetud. |
| --- | --- |

(37)

FEDECOM leiab, et situatsiooniplaanide alusel rakendatud meetmed ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, sest riigi vahenditest rahastamise kriteerium ei ole täidetud.

IV.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

| (38) | Prantsusmaa esitas 4. oktoobri 2005. aasta kirjaga oma märkused komisjoni otsuse kohta algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus teatamata riigiabi suhtes. |
| --- | --- |

(38)

Prantsusmaa esitas 4. oktoobri 2005. aasta kirjaga oma märkused komisjoni otsuse kohta algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus teatamata riigiabi suhtes.

| (39) | Prantsusmaa ei lisanud täpsustusi situatsiooniplaanide alusel rahastatud meetmete olemuse kohta ega seadnud kahtluse alla komisjoni esialgset analüüsi, mille kohaselt need toetused on ühenduse õigusaktide seisukohast ühisturuga kokkusobimatud. |
| --- | --- |

(39)

Prantsusmaa ei lisanud täpsustusi situatsiooniplaanide alusel rahastatud meetmete olemuse kohta ega seadnud kahtluse alla komisjoni esialgset analüüsi, mille kohaselt need toetused on ühenduse õigusaktide seisukohast ühisturuga kokkusobimatud.

| (40) | Situatsiooniplaanide rahastamiseks kasutatud ettevõtete maksete kohta aga märkis Prantsusmaa, et need maksed olid asjaomaste sektorite ettevõtjate vastutasu situatsiooniplaanide alusel rahastatud meetmete eest ega tulenenud sellisest eeskirjade laiendamisest, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 2200/96 (puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta) artikliga 18. Prantsuse ametiasutuste sõnul oli tegemist vabatahtlike maksetega, mida riik ei laiendanud ja mida piirkondlikud organisatsioonid võisid vabalt käsutada. Need ei olnud mingil moel kohustuslikud. Kokkuvõtteks leidis Prantsusmaa, et neid makseid ei saa pidada riigi ressurssideks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(40)

Situatsiooniplaanide rahastamiseks kasutatud ettevõtete maksete kohta aga märkis Prantsusmaa, et need maksed olid asjaomaste sektorite ettevõtjate vastutasu situatsiooniplaanide alusel rahastatud meetmete eest ega tulenenud sellisest eeskirjade laiendamisest, nagu on ette nähtud määruse (EÜ) nr 2200/96 (puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta) artikliga 18. Prantsuse ametiasutuste sõnul oli tegemist vabatahtlike maksetega, mida riik ei laiendanud ja mida piirkondlikud organisatsioonid võisid vabalt käsutada. Need ei olnud mingil moel kohustuslikud. Kokkuvõtteks leidis Prantsusmaa, et neid makseid ei saa pidada riigi ressurssideks EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (41) | Prantsusmaa esitas tabeli aastatel 1994–2002 ONIFLHORi eelarvest situatsiooniplaanide alusel eraldatud summadega esitatuna toodete ja meetmete kaupa (vt eespool). Summades ei sisaldu sektorite makstud ettevõtete osamaksed. 28. detsembri 2005. aasta kirjaga esitati komisjonile tabeli kohta parandus, mis puudutas aastat 2002. |
| --- | --- |

(41)

Prantsusmaa esitas tabeli aastatel 1994–2002 ONIFLHORi eelarvest situatsiooniplaanide alusel eraldatud summadega esitatuna toodete ja meetmete kaupa (vt eespool). Summades ei sisaldu sektorite makstud ettevõtete osamaksed. 28. detsembri 2005. aasta kirjaga esitati komisjonile tabeli kohta parandus, mis puudutas aastat 2002.

V.   HINDAMINE

| (42) | Komisjon märgib, et EÜ asutamislepingu artiklid 92, 93 ja 94 (nüüd artiklid 87, 88 ja 89) kehtisid puu- ja köögiviljatootmisele ning -kaubandusele tulenevalt nõukogu 18. mai 1972. aasta määruse (EMÜ) nr 1035/72 (puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta) (9) artiklist 31 ning määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklist 43, mis olid abi eraldamise ajal jõus. |
| --- | --- |

(42)

Komisjon märgib, et EÜ asutamislepingu artiklid 92, 93 ja 94 (nüüd artiklid 87, 88 ja 89) kehtisid puu- ja köögiviljatootmisele ning -kaubandusele tulenevalt nõukogu 18. mai 1972. aasta määruse (EMÜ) nr 1035/72 (puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse kohta) (9) artiklist 31 ning määruse (EÜ) nr 2200/96 artiklist 43, mis olid abi eraldamise ajal jõus.

1.   Abi olemasolu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses

| (43) | Asutamislepingu artikli 87 lõikega 1 on nähtud ette, et kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(43)

Asutamislepingu artikli 87 lõikega 1 on nähtud ette, et kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, ühisturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (44) | Asutamislepingu artikli 87 lõige 1 on abimeetmele kohaldatav juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: 1) meede on rahastatud riigi poolt või riigi ressurssidest ja on riigi poolt antud; 2) meede hõlmab selektiivselt teatavaid ettevõtjaid või tootmissektoreid; 3) meetmega antakse abi saavatele ettevõtjatele majanduslik eelis; 4) meede kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi. |
| --- | --- |

(44)

Asutamislepingu artikli 87 lõige 1 on abimeetmele kohaldatav juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused: 1) meede on rahastatud riigi poolt või riigi ressurssidest ja on riigi poolt antud; 2) meede hõlmab selektiivselt teatavaid ettevõtjaid või tootmissektoreid; 3) meetmega antakse abi saavatele ettevõtjatele majanduslik eelis; 4) meede kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust ja moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi.

| (45) | Esmalt tuleb nentida, et situatsiooniplaanide alusel rakendatud meetmed andsid eelise üksnes (selektiivselt) asjaomaste Prantsuse departemangude puu- ja köögiviljatootjatele. |
| --- | --- |

(45)

Esmalt tuleb nentida, et situatsiooniplaanide alusel rakendatud meetmed andsid eelise üksnes (selektiivselt) asjaomaste Prantsuse departemangude puu- ja köögiviljatootjatele.

| (46) | Abi saajate määratlemiseks tuleb võtta arvesse abi mõju, et teha kindlaks, kes sellest kasu said. Abi saajad on need, kes seda tegelikult kasutasid (10) ja kelle konkurentsiolukord abi eraldamise tulemusel paranes. |
| --- | --- |

(46)

Abi saajate määratlemiseks tuleb võtta arvesse abi mõju, et teha kindlaks, kes sellest kasu said. Abi saajad on need, kes seda tegelikult kasutasid (10) ja kelle konkurentsiolukord abi eraldamise tulemusel paranes.

| (47) | Käesoleval juhul tuleneb juba situatsiooniplaanide alusel rakendatud meetmete olemusest (vt käesoleva otsuse punkt 17 jj), et nende eesmärk oli soodustada Prantsuse toodangu läbimüüki, võimaldades tootjatel saada müügihinda (või müügiga seotud tasu), mis on kõrgem kui kauba ostja tegelikult tehtud kulutus. Sellest ilmneb, et abi lõppkasutajateks on tootjad. |
| --- | --- |

(47)

Käesoleval juhul tuleneb juba situatsiooniplaanide alusel rakendatud meetmete olemusest (vt käesoleva otsuse punkt 17 jj), et nende eesmärk oli soodustada Prantsuse toodangu läbimüüki, võimaldades tootjatel saada müügihinda (või müügiga seotud tasu), mis on kõrgem kui kauba ostja tegelikult tehtud kulutus. Sellest ilmneb, et abi lõppkasutajateks on tootjad.

| (48) | FEDECOMi esitatud selgitustest, mida Prantsuse ametiasutused ei vaidlustanud, selgub aga ka, et situatsiooniplaanide raames kasutatud vahendid jagasid põllumajandustootjate piirkondlikud organisatsioonid kõigepealt nende tootjaorganisatsioonide vahel, kes olid situatsiooniplaanide algatusega liitunud ja maksnud ära ettevõtete osamaksed. Seejärel edastasid tootjaorganisatsioonid abi tootjatele. |
| --- | --- |

(48)

FEDECOMi esitatud selgitustest, mida Prantsuse ametiasutused ei vaidlustanud, selgub aga ka, et situatsiooniplaanide raames kasutatud vahendid jagasid põllumajandustootjate piirkondlikud organisatsioonid kõigepealt nende tootjaorganisatsioonide vahel, kes olid situatsiooniplaanide algatusega liitunud ja maksnud ära ettevõtete osamaksed. Seejärel edastasid tootjaorganisatsioonid abi tootjatele.

| (49) | Komisjon märgib, et maaseadustiku artikli L 551-1 kohaselt võivad tootjaorganisatsioonid tegutseda eri juriidilistes vormides olenevalt sellest, kui tihedad on organisatsiooni liikmesettevõtjate vahelised sidemed. Seega ei saa välistada, et teatavatel väga erandlikel juhtudel ei edastanud tootjaorganisatsioonid abi oma liikmetele, mistõttu neil erandjuhtudel võis abi lõppkasutajaks olla tootjaorganisatsioon. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon märgib, et maaseadustiku artikli L 551-1 kohaselt võivad tootjaorganisatsioonid tegutseda eri juriidilistes vormides olenevalt sellest, kui tihedad on organisatsiooni liikmesettevõtjate vahelised sidemed. Seega ei saa välistada, et teatavatel väga erandlikel juhtudel ei edastanud tootjaorganisatsioonid abi oma liikmetele, mistõttu neil erandjuhtudel võis abi lõppkasutajaks olla tootjaorganisatsioon.

| (50) | Teiseks said kõnealused tootjad majandusliku eelise mitmesuguste turutoetusmeetmete kujul. See eelis parandas nende konkurentsiolukorda. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt osutab riigiabist tulenev ettevõtja konkurentsiolukorra paranemine tavaliselt konkurentsimoonutusele teiste ettevõtjate suhtes, kes samasugust abi ei saa (11). |
| --- | --- |

(50)

Teiseks said kõnealused tootjad majandusliku eelise mitmesuguste turutoetusmeetmete kujul. See eelis parandas nende konkurentsiolukorda. Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt osutab riigiabist tulenev ettevõtja konkurentsiolukorra paranemine tavaliselt konkurentsimoonutusele teiste ettevõtjate suhtes, kes samasugust abi ei saa (11).

| (51) | Kolmandaks, abi eraldamise ajal oli puu- ja köögiviljasektor konkurentsile täielikult avatud ning seal toimus intensiivne liikmesriikidevaheline kaubandus (12). Ka ühise turukorralduse olemasolu sektoris annab tunnistust liikmesriikidevahelise puu- ja köögiviljakaubanduse olulisusest, samuti soovist tagada ühisturul moonutamata konkurentsitingimused. Kõnealused meetmed, mille eesmärk oli mõjutada hindu ja turustatavat kaubakogust, võisid seega kahjustada kaubandust ja moonutada konkurentsi. Ühenduseväliste turgudega seotud meetmete puhul osutab Euroopa Kohtu kohtupraktika, et kuna turud, kus ühenduse tootjad tegutsevad, on üksteisest sõltuvad, ei ole välistatud, et abi võib moonutada ühendusesisest konkurentsi ettevõtjate konkurentsiolukorra tugevdamise kaudu ka siis, kui toetatakse ühendusest välja veetavaid tooteid (13). Kaubanduse kahjustamise ja konkurentsi moonutamise kriteeriumid on seega täiel määral täidetud. |
| --- | --- |

(51)

Kolmandaks, abi eraldamise ajal oli puu- ja köögiviljasektor konkurentsile täielikult avatud ning seal toimus intensiivne liikmesriikidevaheline kaubandus (12). Ka ühise turukorralduse olemasolu sektoris annab tunnistust liikmesriikidevahelise puu- ja köögiviljakaubanduse olulisusest, samuti soovist tagada ühisturul moonutamata konkurentsitingimused. Kõnealused meetmed, mille eesmärk oli mõjutada hindu ja turustatavat kaubakogust, võisid seega kahjustada kaubandust ja moonutada konkurentsi. Ühenduseväliste turgudega seotud meetmete puhul osutab Euroopa Kohtu kohtupraktika, et kuna turud, kus ühenduse tootjad tegutsevad, on üksteisest sõltuvad, ei ole välistatud, et abi võib moonutada ühendusesisest konkurentsi ettevõtjate konkurentsiolukorra tugevdamise kaudu ka siis, kui toetatakse ühendusest välja veetavaid tooteid (13). Kaubanduse kahjustamise ja konkurentsi moonutamise kriteeriumid on seega täiel määral täidetud.

| (52) | Neljandaks, riigi poolt või riigi ressurssidest rahastamise kriteerium nõuab põhjalikumat analüüsi ja süüvimist muu hulgas Prantsusmaa ja FEDECOMi argumentidesse selle kohta, kas sektoripoolsed maksed on riigi ressursid. |
| --- | --- |

(52)

Neljandaks, riigi poolt või riigi ressurssidest rahastamise kriteerium nõuab põhjalikumat analüüsi ja süüvimist muu hulgas Prantsusmaa ja FEDECOMi argumentidesse selle kohta, kas sektoripoolsed maksed on riigi ressursid.

| (53) | Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab riigiabiks kvalifitseeruv eelis olema esiteks otseselt või kaudselt riigi vahenditest antud ja teiseks riigi poolt antud (14). |
| --- | --- |

(53)

Euroopa Kohtu kohtupraktika kohaselt peab riigiabiks kvalifitseeruv eelis olema esiteks otseselt või kaudselt riigi vahenditest antud ja teiseks riigi poolt antud (14).

| (54) | Komisjon nendib, et ONIFLHOR on avalik-õiguslik asutus. Seega on ONIFLHORi rahalised eraldised situatsiooniplaanidele ilmselgelt riigi ressursid. Samuti on plaanide alusel rakendatud meetmed riigi kehtestatud, sest ONIFLHOR määras iga plaani alusel rakendatavad meetmed, tegi asjaomasele üleriigilisele osakonnale ülesandeks need ellu viia ja otsustas eraldatavate summade ja sektoripoolsete maksete suuruse. |
| --- | --- |

(54)

Komisjon nendib, et ONIFLHOR on avalik-õiguslik asutus. Seega on ONIFLHORi rahalised eraldised situatsiooniplaanidele ilmselgelt riigi ressursid. Samuti on plaanide alusel rakendatud meetmed riigi kehtestatud, sest ONIFLHOR määras iga plaani alusel rakendatavad meetmed, tegi asjaomasele üleriigilisele osakonnale ülesandeks need ellu viia ja otsustas eraldatavate summade ja sektoripoolsete maksete suuruse.

| (55) | Euroopa Kohtu kohtupraktikat (15) silmas pidades leiab komisjon, et riikliku meetme osaline rahastamine asjaomaste ettevõtjate maksetest ei saa mõjutada meetme kvalifitseerumist riigiabiks, kuivõrd riigiabiks kvalifitseerumine sõltub abikava tingimustest ja mõjudest. Nende maksete kohustuslikkus või vabatahtlikkus ei mõjuta kuidagi seda põhimõtet. FEDECOMi väide, et situatsiooniplaanide alusel ellu viidud meetmed ei ole sektoripoolsete maksete eraõigusliku olemuse tõttu riigiabi, tuleb seega tagasi lükata. |
| --- | --- |

(55)

Euroopa Kohtu kohtupraktikat (15) silmas pidades leiab komisjon, et riikliku meetme osaline rahastamine asjaomaste ettevõtjate maksetest ei saa mõjutada meetme kvalifitseerumist riigiabiks, kuivõrd riigiabiks kvalifitseerumine sõltub abikava tingimustest ja mõjudest. Nende maksete kohustuslikkus või vabatahtlikkus ei mõjuta kuidagi seda põhimõtet. FEDECOMi väide, et situatsiooniplaanide alusel ellu viidud meetmed ei ole sektoripoolsete maksete eraõigusliku olemuse tõttu riigiabi, tuleb seega tagasi lükata.

| (56) | Komisjon võib seega tõdeda, et situatsiooniplaanide alusel ellu viidud meetmed olid rahastatud riigi poolt või riigi ressurssidest ning riigi poolt kehtestatud. |
| --- | --- |

(56)

Komisjon võib seega tõdeda, et situatsiooniplaanide alusel ellu viidud meetmed olid rahastatud riigi poolt või riigi ressurssidest ning riigi poolt kehtestatud.

| (57) | Komisjon pidas siiski vajalikuks kontrollida, kas käesolevale juhtumile saab kohaldada Euroopa Kohtu hiljutist kohtupraktikat riigi ressursside küsimuses, mis võiks selle arutluskäigu kahtluse alla seada. Selleks tuleb lühidalt meenutada Euroopa Kohtu peamisi kaalutlusi Pearle’i kohtuasjas (16). Kohus osutab oma otsuses, et tulu, mis on saadud kõigile mingi sektori ettevõtjatele kohustuslikust ja avalik-õigusliku asutuse vahendusel kogutud maksest, ei saa pidada riigi ressursiks, kui täidetud on kõik järgmised tingimused: a) kohustuslikest maksetest rahastatavate meetmete üle otsustab asjaomane sektor; b) rahastamine toimub täielikult sektori ettevõtjate maksetest; c) makseid tuleb kohustuslikult kasutada nende meetmete rahastamiseks, ilma et riik saaks nende vahendite kasutamist määrata või muuta; d) maksete maksjad on ka meetmetest kasusaajad. |
| --- | --- |

(57)

Komisjon pidas siiski vajalikuks kontrollida, kas käesolevale juhtumile saab kohaldada Euroopa Kohtu hiljutist kohtupraktikat riigi ressursside küsimuses, mis võiks selle arutluskäigu kahtluse alla seada. Selleks tuleb lühidalt meenutada Euroopa Kohtu peamisi kaalutlusi Pearle’i kohtuasjas (16). Kohus osutab oma otsuses, et tulu, mis on saadud kõigile mingi sektori ettevõtjatele kohustuslikust ja avalik-õigusliku asutuse vahendusel kogutud maksest, ei saa pidada riigi ressursiks, kui täidetud on kõik järgmised tingimused: a) kohustuslikest maksetest rahastatavate meetmete üle otsustab asjaomane sektor; b) rahastamine toimub täielikult sektori ettevõtjate maksetest; c) makseid tuleb kohustuslikult kasutada nende meetmete rahastamiseks, ilma et riik saaks nende vahendite kasutamist määrata või muuta; d) maksete maksjad on ka meetmetest kasusaajad.

| (58) | Käesoleval juhtumil ei toimunud rahastamine täielikult sektori ettevõtjate maksetest. On ilmne, et Pearle’i kriteeriumid ei ole täidetud. Tuleb siiski märkida, et Pearle’i otsuses käsitles Euroopa Kohus teistsugust faktilist olukorda ja teistsugusel eesmärgil. Nimelt tahtis kohus leida kriteeriume, mis võimaldavad otsustada, millistel tingimustel on riigi roll täielikult kasusaava sektori rahastatud meetme kehtestamises niivõrd kõrvaline, et selle meetme puhul ei loeta kõiki EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kriteeriume täidetuks. |
| --- | --- |

(58)

Käesoleval juhtumil ei toimunud rahastamine täielikult sektori ettevõtjate maksetest. On ilmne, et Pearle’i kriteeriumid ei ole täidetud. Tuleb siiski märkida, et Pearle’i otsuses käsitles Euroopa Kohus teistsugust faktilist olukorda ja teistsugusel eesmärgil. Nimelt tahtis kohus leida kriteeriume, mis võimaldavad otsustada, millistel tingimustel on riigi roll täielikult kasusaava sektori rahastatud meetme kehtestamises niivõrd kõrvaline, et selle meetme puhul ei loeta kõiki EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kriteeriume täidetuks.

| (59) | Käesoleval juhtumil oli riigil ilmselgelt keskne roll situatsiooniplaanide elluviimise kõigis etappides (alates meetmete valikust kuni nende kaasrahastamiseni). Neid kahte olukorda (käesolevat juhtumit ja Pearle’i otsuse juhtumit) on seega keeruline võrrelda. |
| --- | --- |

(59)

Käesoleval juhtumil oli riigil ilmselgelt keskne roll situatsiooniplaanide elluviimise kõigis etappides (alates meetmete valikust kuni nende kaasrahastamiseni). Neid kahte olukorda (käesolevat juhtumit ja Pearle’i otsuse juhtumit) on seega keeruline võrrelda.

| (60) | Peale selle pärineb Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtult veel hiljutisem otsus Prantsusmaa ilmse rolli kohta ühes teises põllumajandussektori abikavas, milles kohus jõuab järeldusele, et sektori maksete tulud on riigi ressursid, muu hulgas seetõttu, et selleks, et nende maksetega kaasneksid vajalikud tulemused, tuli need kehtestada avaliku võimu organi aktiga (17). |
| --- | --- |

(60)

Peale selle pärineb Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtult veel hiljutisem otsus Prantsusmaa ilmse rolli kohta ühes teises põllumajandussektori abikavas, milles kohus jõuab järeldusele, et sektori maksete tulud on riigi ressursid, muu hulgas seetõttu, et selleks, et nende maksetega kaasneksid vajalikud tulemused, tuli need kehtestada avaliku võimu organi aktiga (17).

| (61) | Käesoleval juhtumil oli tootjaorganisatsioonide peamine valik riigi algatusega liitumine või mitteliitumine. Pealegi kaotasid tootjad mitteliitumise korral võimaluse saada osa ONIFLHORi poolt situatsiooniplaanidele eraldatud vahenditest, mis oli oluline ajend algatusega liitumiseks. |
| --- | --- |

(61)

Käesoleval juhtumil oli tootjaorganisatsioonide peamine valik riigi algatusega liitumine või mitteliitumine. Pealegi kaotasid tootjad mitteliitumise korral võimaluse saada osa ONIFLHORi poolt situatsiooniplaanidele eraldatud vahenditest, mis oli oluline ajend algatusega liitumiseks.

| (62) | Eespool kirjeldatud kaalutluste põhjal leiab komisjon, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 nelja kriteeriumi valguses tehtud analüüs võimaldab vaieldamatult järeldada, et situatsiooniplaanidega seotud meetmed on riigiabi. |
| --- | --- |

(62)

Eespool kirjeldatud kaalutluste põhjal leiab komisjon, et EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 nelja kriteeriumi valguses tehtud analüüs võimaldab vaieldamatult järeldada, et situatsiooniplaanidega seotud meetmed on riigiabi.

2.   Abi ebaseaduslikkus

| (63) | Komisjon nendib, et Prantsuse ametiasutused ei teavitanud komisjoni õigusaktidest, millega kõnealune abimeede kehtestati, nii nagu seda nõutakse EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3. Meetmete puhul oli seega tegemist ebaseadusliku abiga nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artikli 1 punkti f tähenduses (18). |
| --- | --- |

(63)

Komisjon nendib, et Prantsuse ametiasutused ei teavitanud komisjoni õigusaktidest, millega kõnealune abimeede kehtestati, nii nagu seda nõutakse EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 3. Meetmete puhul oli seega tegemist ebaseadusliku abiga nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) artikli 1 punkti f tähenduses (18).

| (64) | On oluline märkida, et komisjoni uurimine hõlmab üksnes perioodi 31. juulist 1992 kuni tänaseni, sest määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 15 on sätestatud, et aegumistähtaeg abi tagasinõudmiseks on 10 aastat. Juhul kui komisjon otsustab, et kõnealune abi on kokkusobimatu, ei saa ta nõuda selle tagastamist aegunud perioodi eest. Aegumisperioodi võib katkestada igasugune komisjoni samm ebaseadusliku abi suhtes. Käesoleval juhul katkestas aegumisperioodi komisjoni 31. juuli 2002. aasta kiri Prantsusmaale. Seega ei võtnud komisjon arvesse 1992. aasta 31. juulile eelnenud perioodi. |
| --- | --- |

(64)

On oluline märkida, et komisjoni uurimine hõlmab üksnes perioodi 31. juulist 1992 kuni tänaseni, sest määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 15 on sätestatud, et aegumistähtaeg abi tagasinõudmiseks on 10 aastat. Juhul kui komisjon otsustab, et kõnealune abi on kokkusobimatu, ei saa ta nõuda selle tagastamist aegunud perioodi eest. Aegumisperioodi võib katkestada igasugune komisjoni samm ebaseadusliku abi suhtes. Käesoleval juhul katkestas aegumisperioodi komisjoni 31. juuli 2002. aasta kiri Prantsusmaale. Seega ei võtnud komisjon arvesse 1992. aasta 31. juulile eelnenud perioodi.

3.   Abi kokkusobivuse analüüs

| (65) | Asutamislepingu artikliga 87 on nähtud ette erandid riigiabi kokkusobimatuse üldisest põhimõttest. |
| --- | --- |

(65)

Asutamislepingu artikliga 87 on nähtud ette erandid riigiabi kokkusobimatuse üldisest põhimõttest.

| (66) | Komisjon märgib kõigepealt, et Prantsuse ametiasutused ei esitanud ühtegi argumenti eesmärgiga tõestada, et vaatlusalune abi on ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(66)

Komisjon märgib kõigepealt, et Prantsuse ametiasutused ei esitanud ühtegi argumenti eesmärgiga tõestada, et vaatlusalune abi on ühisturuga kokkusobiv.

| (67) | Teiseks tuleb nentida, et teatavad asutamislepinguga ettenähtud erandid käesoleval juhul ilmselgelt ei kehti. See käib ennekõike artikli 87 lõikega 2 ettenähtud erandite kohta, mis hõlmavad sotsiaalabi, loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa taasühinemisega seotud abi. Sama käib erandite kohta, mis on ette nähtud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktidega a, b, d, kuivõrd kõnealuste toetuste eesmärk ei olnud majandusarengu edendamine piirkonnas, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, ega ka mitte üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimine või riigi majanduse tõsise häire kõrvaldamine; samuti ei edendanud need kultuuri ega kultuuripärandi säilitamist. |
| --- | --- |

(67)

Teiseks tuleb nentida, et teatavad asutamislepinguga ettenähtud erandid käesoleval juhul ilmselgelt ei kehti. See käib ennekõike artikli 87 lõikega 2 ettenähtud erandite kohta, mis hõlmavad sotsiaalabi, loodusõnnetuste tekitatud kahju korvamiseks antavat abi ja Saksamaa taasühinemisega seotud abi. Sama käib erandite kohta, mis on ette nähtud asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktidega a, b, d, kuivõrd kõnealuste toetuste eesmärk ei olnud majandusarengu edendamine piirkonnas, kus elatustase on erakordselt madal või kus valitseb tõsine tööpuudus, ega ka mitte üleeuroopalist huvi pakkuva tähtsa projekti elluviimine või riigi majanduse tõsise häire kõrvaldamine; samuti ei edendanud need kultuuri ega kultuuripärandi säilitamist.

| (68) | Ainuke erand, mida käesoleval juhul võiks rakendada, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c ettenähtud erand, mille kohaselt võib pidada ühisturuga kokkusobivaks abi teatava majandustegevuse või teatava majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Selle erandi kohaldamiseks peab abi olema kooskõlas riigiabile kehtivate ühenduse eeskirjadega. |
| --- | --- |

(68)

Ainuke erand, mida käesoleval juhul võiks rakendada, on asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktiga c ettenähtud erand, mille kohaselt võib pidada ühisturuga kokkusobivaks abi teatava majandustegevuse või teatava majanduspiirkondade arengu soodustamiseks, kui niisugune abi ei kahjusta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Selle erandi kohaldamiseks peab abi olema kooskõlas riigiabile kehtivate ühenduse eeskirjadega.

3.1.   Ebaseaduslikule abile kohaldatavate suuniste määratlemine

| (69) | Vastavalt komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (19) tuleb igasugust määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses ebaseaduslikku abi analüüsida kooskõlas abi andmise ajal kehtinud eeskirjade ja suunistega. |
| --- | --- |

(69)

Vastavalt komisjoni teatisele ebaseadusliku riigiabi hindamisel kohaldatavate eeskirjade kindlaksmääramise kohta (19) tuleb igasugust määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 1 punkti f tähenduses ebaseaduslikku abi analüüsida kooskõlas abi andmise ajal kehtinud eeskirjade ja suunistega.

| (70) | Seega tuleb ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2002 (kui abi andmine lõpetati) eraldatud abi analüüsida põllumajandussektoris riigiabi andmise suunistes (20) esitatud eeskirjade taustal. Enne osutatud kuupäeva eraldatud abi tuleb aga hinnata enne 1. jaanuari 2000 kehtinud õigusaktide ja praktika taustal. |
| --- | --- |

(70)

Seega tuleb ajavahemikus 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2002 (kui abi andmine lõpetati) eraldatud abi analüüsida põllumajandussektoris riigiabi andmise suunistes (20) esitatud eeskirjade taustal. Enne osutatud kuupäeva eraldatud abi tuleb aga hinnata enne 1. jaanuari 2000 kehtinud õigusaktide ja praktika taustal.

3.2.   Abi kokkusobimatus

| (71) | Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt nähti situatsiooniplaanidega ette meetmed kriiside puhuks, mis on põhjustatud Prantsuse toodete liigpakkumisest ühenduse turul. Meetmeteks olid eelkõige müügihinna subsideerimine, toetused ladustamiseks või saagi osaliseks hävitamiseks ja rahalised stiimulid värskete toodete töötlemiseks. Väljaspool Euroopa Liitu asuvatel turgudel aitasid eksporditoetused ilmselt samuti kaasa Prantsuse toodete ülejäägi läbimüügile ja võisid tugevdada ettevõtjate konkurentsiolukorda. Neid toetusi eraldati ilmselt hinna ja toodangumahu alusel. |
| --- | --- |

(71)

Komisjoni käsutuses oleva teabe kohaselt nähti situatsiooniplaanidega ette meetmed kriiside puhuks, mis on põhjustatud Prantsuse toodete liigpakkumisest ühenduse turul. Meetmeteks olid eelkõige müügihinna subsideerimine, toetused ladustamiseks või saagi osaliseks hävitamiseks ja rahalised stiimulid värskete toodete töötlemiseks. Väljaspool Euroopa Liitu asuvatel turgudel aitasid eksporditoetused ilmselt samuti kaasa Prantsuse toodete ülejäägi läbimüügile ja võisid tugevdada ettevõtjate konkurentsiolukorda. Neid toetusi eraldati ilmselt hinna ja toodangumahu alusel.

| (72) | Kõnealuseid toetusi ei nähta ette ei eespool nimetatud suuniste ega muude ühenduse eeskirjadega selles valdkonnas. Nende puhul on ilmselgelt tegemist tegevusabiga, mille eesmärk oli soodustada Prantsuse toodete läbimüüki hindade või turustatava kaubamahu reguleerimise teel. Niisugune sekkumine on ühenduse riigiabi käsitlevate eeskirjadega rangelt keelatud. |
| --- | --- |

(72)

Kõnealuseid toetusi ei nähta ette ei eespool nimetatud suuniste ega muude ühenduse eeskirjadega selles valdkonnas. Nende puhul on ilmselgelt tegemist tegevusabiga, mille eesmärk oli soodustada Prantsuse toodete läbimüüki hindade või turustatava kaubamahu reguleerimise teel. Niisugune sekkumine on ühenduse riigiabi käsitlevate eeskirjadega rangelt keelatud.

| (73) | Seega tuleb meenutada, et Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu otsuste kohaselt moonutab tegevusabi – see tähendab abi, mille eesmärk on katta kulud, mida ettevõtja peaks tavaolukorras oma majandustegevuseks tegema – põhimõtteliselt konkurentsi, sest ühelt poolt ei aita see kaasa ühegi majandussektori arengule ja teiselt poolt annab abisaajale kunstlikku rahalist abi, mis moonutab pikaajaliselt konkurentsi ja kahjustab kaubandust määral, mis on vastuolus ühiste huvidega (21). |
| --- | --- |

(73)

Seega tuleb meenutada, et Euroopa Kohtu ja esimese astme kohtu otsuste kohaselt moonutab tegevusabi – see tähendab abi, mille eesmärk on katta kulud, mida ettevõtja peaks tavaolukorras oma majandustegevuseks tegema – põhimõtteliselt konkurentsi, sest ühelt poolt ei aita see kaasa ühegi majandussektori arengule ja teiselt poolt annab abisaajale kunstlikku rahalist abi, mis moonutab pikaajaliselt konkurentsi ja kahjustab kaubandust määral, mis on vastuolus ühiste huvidega (21).

| (74) | Konkreetselt Euroopa Liidu põllumajandusturud on täielikult reguleeritud ühise turukorraldusega. Ühise turukorralduse ülesanne on muu hulgas tagada aus konkurents asjaomase sektori ettevõtjate vahel Euroopa Liidus. Sellised turutoetusmeetmed nagu Prantsusmaa kehtestatud ja rahastatud toetused, mis põhinesid hindadel ja toodangumahul, on vastuolus puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse eesmärkidega ja võivad selle toimimist tõsiselt häirida. Käesolev juhtum hõlmas konkreetsemalt puu- ja köögiviljaturu ühist korraldust, mille aluseks olid ajavahemikus 1992–2002 määrused (EMÜ) nr 1035/72 ja (EÜ) nr 2200/96. |
| --- | --- |

(74)

Konkreetselt Euroopa Liidu põllumajandusturud on täielikult reguleeritud ühise turukorraldusega. Ühise turukorralduse ülesanne on muu hulgas tagada aus konkurents asjaomase sektori ettevõtjate vahel Euroopa Liidus. Sellised turutoetusmeetmed nagu Prantsusmaa kehtestatud ja rahastatud toetused, mis põhinesid hindadel ja toodangumahul, on vastuolus puu- ja köögiviljaturu ühise korralduse eesmärkidega ja võivad selle toimimist tõsiselt häirida. Käesolev juhtum hõlmas konkreetsemalt puu- ja köögiviljaturu ühist korraldust, mille aluseks olid ajavahemikus 1992–2002 määrused (EMÜ) nr 1035/72 ja (EÜ) nr 2200/96.

| (75) | Nagu Euroopa Kohus on korduvalt rõhutanud, (22) võib igasugune liikmesriigi sekkumine turumehhanismidesse, kui see ei ole ühenduse määrustega otseselt ette nähtud, takistada ühise turukorralduse toimimist ja anda põhjendamatuid eeliseid teatavatele majanduslikele rühmadele ühenduses. Konkreetsemalt on Euroopa Kohus hiljuti oma kohtupraktikas (23) veel kord meenutanud, et ühise turukorraldusega sektorites, eelkõige kui see korraldus rajaneb ühtsel hinnasüsteemil, ei saa liikmesriigid enam sekkuda ühepoolsete riiklike meetmetega selliste hindade kujunemisse, mis on tootmisetappide kaupa reguleeritud ühise korraldusega. |
| --- | --- |

(75)

Nagu Euroopa Kohus on korduvalt rõhutanud, (22) võib igasugune liikmesriigi sekkumine turumehhanismidesse, kui see ei ole ühenduse määrustega otseselt ette nähtud, takistada ühise turukorralduse toimimist ja anda põhjendamatuid eeliseid teatavatele majanduslikele rühmadele ühenduses. Konkreetsemalt on Euroopa Kohus hiljuti oma kohtupraktikas (23) veel kord meenutanud, et ühise turukorraldusega sektorites, eelkõige kui see korraldus rajaneb ühtsel hinnasüsteemil, ei saa liikmesriigid enam sekkuda ühepoolsete riiklike meetmetega selliste hindade kujunemisse, mis on tootmisetappide kaupa reguleeritud ühise korraldusega.

| (76) | Tuleb rõhutada, et sellised riiklikud abimehhanismid hindadele, nagu on kasutatud kõnealusel juhul, ohustavad ühist hinnakujundust ja ühenduse ühise turukorralduse määrustega kehtestatud mehhanismide eesmärke laiemalt, isegi kui nende eesmärk on soodustada riikide toodangu läbimüüki kolmandatel turgudel. Määrused hõlmavad ka ühenduse toodete turustamist kolmandatel turgudel ja ühtlustavad ühenduse tootjate vahelise konkurentsi tingimusi selles valdkonnas. |
| --- | --- |

(76)

Tuleb rõhutada, et sellised riiklikud abimehhanismid hindadele, nagu on kasutatud kõnealusel juhul, ohustavad ühist hinnakujundust ja ühenduse ühise turukorralduse määrustega kehtestatud mehhanismide eesmärke laiemalt, isegi kui nende eesmärk on soodustada riikide toodangu läbimüüki kolmandatel turgudel. Määrused hõlmavad ka ühenduse toodete turustamist kolmandatel turgudel ja ühtlustavad ühenduse tootjate vahelise konkurentsi tingimusi selles valdkonnas.

| (77) | Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldab komisjon, et kirjeldatud abimeetmed ei vasta ühelegi asutamislepinguga ettenähtud erandile, sest nad moonutavad konkurentsi ega ole põhjendatud ühiste huvidega. |
| --- | --- |

(77)

Eespool esitatud kaalutlusi silmas pidades järeldab komisjon, et kirjeldatud abimeetmed ei vasta ühelegi asutamislepinguga ettenähtud erandile, sest nad moonutavad konkurentsi ega ole põhjendatud ühiste huvidega.

VI.   KOKKUVÕTE

| (78) | Riigiabi, mida Prantsuse riik andis ajavahemikus 1992–2002 situatsiooniplaanide kujul Prantsuse puu- ja köögiviljatootjatele, ei ole ühisturuga kokkusobiv. |
| --- | --- |

(78)

Riigiabi, mida Prantsuse riik andis ajavahemikus 1992–2002 situatsiooniplaanide kujul Prantsuse puu- ja köögiviljatootjatele, ei ole ühisturuga kokkusobiv.

| (79) | Komisjon avaldab kahetsust, et Prantsusmaa andis kõnealust abi, rikkudes sellega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3. |
| --- | --- |

(79)

Komisjon avaldab kahetsust, et Prantsusmaa andis kõnealust abi, rikkudes sellega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõiget 3.

| (80) | Ebaseadusliku abi kokkusobimatuse korral ühisturuga peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1 nõudma, et kõnealune liikmesriik võtaks kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada. Tagasimaksmine on vajalik selleks, et taastada endine olukord, kõrvaldades kõik rahalised eelised, mis ebaseaduslikult antud abi saaja võis alates abi eraldamise kuupäevast põhjendamatult saada. |
| --- | --- |

(80)

Ebaseadusliku abi kokkusobimatuse korral ühisturuga peab komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 14 lõikele 1 nõudma, et kõnealune liikmesriik võtaks kõik vajalikud meetmed, et abisaajalt abi tagasi saada. Tagasimaksmine on vajalik selleks, et taastada endine olukord, kõrvaldades kõik rahalised eelised, mis ebaseaduslikult antud abi saaja võis alates abi eraldamise kuupäevast põhjendamatult saada.

VII.   TAGASTAMISMENETLUS

| (81) | Nagu osutatud punktis 64, sätestatakse määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 15, et komisjonil on õigus abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul. Aegumisperiood algab päevast, kui abisaajale antakse ebaseaduslikku abi kas individuaalse abina või abikava raames. Aegumisperioodi katkestab igasugune komisjonipoolne või komisjoni nõudmise peale liikmesriigipoolne ebaseadusliku abiga seotud tegevus ning iga katkestusega algab aegumisperiood uuesti. Kuivõrd komisjon astus esimese sammu 31. juulil 2002, võib komisjon käesoleval juhtumil nõuda abi tagastamist alates 31. juulist 1992. |
| --- | --- |

(81)

Nagu osutatud punktis 64, sätestatakse määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklis 15, et komisjonil on õigus abi tagasi nõuda kümne aasta jooksul. Aegumisperiood algab päevast, kui abisaajale antakse ebaseaduslikku abi kas individuaalse abina või abikava raames. Aegumisperioodi katkestab igasugune komisjonipoolne või komisjoni nõudmise peale liikmesriigipoolne ebaseadusliku abiga seotud tegevus ning iga katkestusega algab aegumisperiood uuesti. Kuivõrd komisjon astus esimese sammu 31. juulil 2002, võib komisjon käesoleval juhtumil nõuda abi tagastamist alates 31. juulist 1992.

| (82) | Kokkusobimatu abi tagasinõudmisel rakendatavad intressimäärad ja nende rakendamise kord on sätestatud komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 271/2008 (24) ja millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu (25) artikli 93 kohaldamiseks) V peatükis. |
| --- | --- |

(82)

Kokkusobimatu abi tagasinõudmisel rakendatavad intressimäärad ja nende rakendamise kord on sätestatud komisjoni 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 794/2004 (mida on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 271/2008 (24) ja millega rakendatakse nõukogu määrust (EÜ) nr 659/1999, millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu (25) artikli 93 kohaldamiseks) V peatükis.

| (83) | Abi tuleb tagasi nõuda kooskõlas Prantsusmaa õigusaktidega, tingimusel, et see võimaldab käesoleva otsuse viivitamatut ja tulemuslikku täitmist. |
| --- | --- |

(83)

Abi tuleb tagasi nõuda kooskõlas Prantsusmaa õigusaktidega, tingimusel, et see võimaldab käesoleva otsuse viivitamatut ja tulemuslikku täitmist.

| (84) | Abi tuleb tagasi nõuda abisaajatelt. Nagu eespool osutatud, on abi lõppkasutajateks põhimõtteliselt situatsiooniplaanides osalenud tootjaorganisatsioonidesse kuuluvad tootjad. On siiski võimalik, et erandjuhtudel ei edastanud tootjaorganisatsioonid abi tootjatele. Abi tuleb seega tagasi nõuda tootjatelt, välja arvatud juhtudel, kus liikmesriik suudab tõestada, et tootjaorganisatsioon ei edastanud abi neile; sellisel juhul nõutakse abi tagasi tootjaorganisatsioonilt. |
| --- | --- |

(84)

Abi tuleb tagasi nõuda abisaajatelt. Nagu eespool osutatud, on abi lõppkasutajateks põhimõtteliselt situatsiooniplaanides osalenud tootjaorganisatsioonidesse kuuluvad tootjad. On siiski võimalik, et erandjuhtudel ei edastanud tootjaorganisatsioonid abi tootjatele. Abi tuleb seega tagasi nõuda tootjatelt, välja arvatud juhtudel, kus liikmesriik suudab tõestada, et tootjaorganisatsioon ei edastanud abi neile; sellisel juhul nõutakse abi tagasi tootjaorganisatsioonilt.

| (85) | Abi summa puhul ilmneb kohtupraktikast, et komisjon ei pea määratlema täpselt tagasinõutavat summat (26). Käesoleval juhtumil tuleneb situatsiooniplaanide alusel rakendatud meetmete olemusest (vt täpsemalt käesoleva otsuse punkt 17 jj), et nad võimaldasid põhimõtteliselt saada tootjatel müügihinda (või müügiga seotud tasu), mis on kõrgem kui kauba ostja tegelikult tehtud kulutus. Seega tuleb tagasi nõuda nende kahe summa vahe. Saagi osaliseks hävitamiseks antud abi puhul tuleb tagasi nõuda kogu summa, mis hävitamise eest maksti. Teatavatel juhtudel, eelkõige toodete ajutise ladustamise meetmete puhul, võis meede seisneda ka abisaajate vabastamises kuludest, mida nad tavaolukorras oleksid pidanud kandma (täpsemalt ladustamiskuludest). Sellisel juhul võrdub abisumma kuludega, millest abisaajad vabastati. |
| --- | --- |

(85)

Abi summa puhul ilmneb kohtupraktikast, et komisjon ei pea määratlema täpselt tagasinõutavat summat (26). Käesoleval juhtumil tuleneb situatsiooniplaanide alusel rakendatud meetmete olemusest (vt täpsemalt käesoleva otsuse punkt 17 jj), et nad võimaldasid põhimõtteliselt saada tootjatel müügihinda (või müügiga seotud tasu), mis on kõrgem kui kauba ostja tegelikult tehtud kulutus. Seega tuleb tagasi nõuda nende kahe summa vahe. Saagi osaliseks hävitamiseks antud abi puhul tuleb tagasi nõuda kogu summa, mis hävitamise eest maksti. Teatavatel juhtudel, eelkõige toodete ajutise ladustamise meetmete puhul, võis meede seisneda ka abisaajate vabastamises kuludest, mida nad tavaolukorras oleksid pidanud kandma (täpsemalt ladustamiskuludest). Sellisel juhul võrdub abisumma kuludega, millest abisaajad vabastati.

| (86) | Oma liikmekohustustest tulenevalt peab Prantsusmaa kõnealused summad tagasi nõudma. Komisjon meenutab, et kui Prantsusmaal peaks tagasinõudmise käigus tekkima ettenägematuid probleeme, võib ta küsida nende kohta komisjoni arvamust. Kooskõlas lojaalse koostöö kohustusega, mis on väljendatud asutamislepingu artiklis 10, peavad komisjon ja liikmesriik sellises olukorras heas usus koostööd tegema, et ületada raskused täies kooskõlas asutamislepinguga, täpsemalt selle riigiabi käsitlevate sätetega, |
| --- | --- |

(86)

Oma liikmekohustustest tulenevalt peab Prantsusmaa kõnealused summad tagasi nõudma. Komisjon meenutab, et kui Prantsusmaal peaks tagasinõudmise käigus tekkima ettenägematuid probleeme, võib ta küsida nende kohta komisjoni arvamust. Kooskõlas lojaalse koostöö kohustusega, mis on väljendatud asutamislepingu artiklis 10, peavad komisjon ja liikmesriik sellises olukorras heas usus koostööd tegema, et ületada raskused täies kooskõlas asutamislepinguga, täpsemalt selle riigiabi käsitlevate sätetega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Situatsiooniplaanide alusel puu- ja köögiviljatootjatele eraldatud riigiabi, mida Prantsusmaa andis ebaseaduslikult ajavahemikus 1992–2002, rikkudes sellega EÜ asutamislepingu artikli 83 lõiget 3, on ühisturuga kokkusobimatu.

Artikkel 2

1.   Prantsusmaa võtab tarvitusele vajalikud meetmed, et artiklis 1 osutatud kokkusobimatu abi abisaajatelt tagasi nõuda.

2.   Tagasinõutavatelt summadelt arvestatakse intressi alates kuupäevast, millal need abisaaja käsutusse anti, kuni nende tagasisaamiseni.

3.   Intress arvutatakse kooskõlas määruse (EÜ) nr 794/2004 V peatükiga.

4.   Tagastamine toimub viivitamata ja kooskõlas asjaomase riigi õigusega, tingimusel, et see võimaldab käesoleva otsuse viivitamatut ja tulemuslikku täitmist.

Artikkel 3

1.   Artiklis 1 osutatud abi nõutakse tagasi viivitamata ja tulemuslikult.

2.   Prantsusmaa tagab käesoleva otsuse kohaldamise nelja kuu jooksul alates selle teatavaks tegemise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Prantsusmaa esitab kahe kuu jooksul alates käesoleva otsuse teatavaks tegemisest komisjonile järgmise teabe:

| a) | artiklis 1 osutatud abikava alusel antud abi saajate loetelu koos igale abisaajale antud abi kogusummaga; |
| --- | --- |

a)

artiklis 1 osutatud abikava alusel antud abi saajate loetelu koos igale abisaajale antud abi kogusummaga;

| b) | abisaajatelt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intress); |
| --- | --- |

b)

abisaajatelt tagasinõutava abi kogusumma (põhisumma ja intress);

| c) | käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud või kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

c)

käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud või kavandatavate meetmete üksikasjalik kirjeldus;

| d) | dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta. |
| --- | --- |

d)

dokumendid, mis tõendavad, et abisaajatele on antud korraldus abi tagasi maksta.

2.   Prantsusmaa teavitab komisjoni käesoleva otsuse täitmiseks võetud riiklike meetmete käigust, kuni artiklis 1 osutatud abi on tagasi saadud.

3.   Pärast lõikes 1 osutatud kahe kuu möödumist kannab Prantsusmaa komisjoni taotlusel ette käesoleva otsuse täitmiseks juba võetud ja veel kavandatavatest meetmetest. Ettekandes esitatakse ka üksikasjalik teave abisaajatelt juba tagasi saadud abisummade ja intresside kohta.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 28. jaanuar 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT C 233, 22.9.2005, lk 21.

1

(2)  Eelkõige 6. oktoobri 1982. aasta seadusega ja 4. jaanuari 2001. aasta seadusega nr 2001-6.

2

(3)  9. juuli 1999. aasta seaduse nr 99–574 artikkel 59 III, IV (Prantsuse Vabariigi Teataja, 10.7.1999).

3

(4)  28. septembri 1990. aasta määruse nr 90–879 artikkel 4 (Prantsuse Vabariigi Teataja, 30.9.1990).

4

(5)  Puu- ja köögiviljaosakonna 11. aprilli 2001. aasta koosoleku protokoll, põllumajandusministri jutupunktid, lisatud dokument nr 19.

5

(6)  Virsikutootjate organisatsiooni OP Pêches üldkogu protokoll, 31. august 2000, Nîmes, lisatud dokument nr 20.

6

(7)  EÜT L 297, 21.11.1996, lk 1.

7

(8)  Tabelis on võetud arvesse Prantsuse ametiasutuste 28. detsembri 2005. aasta kirjas edastatud parandust.

8

(9)  EÜT L 118, 20.5.1972, lk 1.

9

(10)  Euroopa Kohtu 21. märtsi 1991. aasta otsus, Itaalia v. komisjon (C-303/88, EKL 1991, lk I-1433), punkt 57.

10

v

(11)  Euroopa Kohtu 17. septembri 1980. aasta otsus, Philip Morris v. komisjon (kohtuasi 730/79, EKL 1980, lk 2671), punktid 11 ja 12.

11

v

(12)  Näiteks 2000. aastal oli ühendusesisese kaubavahetuse maht köögiviljaturul 6 727 000 tonni ja puuviljaturul 5 609 000 tonni. Prantsusmaa on olnud alati üks ELi suurimaid puu- ja köögiviljatootjaid ning tootis 2000. aastal 3 681 000 tonni puuvilju ja 7 989 000 tonni köögivilju.

12

(13)  Euroopa Kohtu 21. märtsi 1990. aasta otsus, Belgia v. komisjon (C-142/87, EKL 1987, lk 2589), punkt 35.

13

v

(14)  Euroopa Kohtu 21. märtsi 1991. aasta otsus, Itaalia v. komisjon (C-303/88, EKL 1991, lk I-1433), punkt 11. Euroopa Kohtu 16. mai 2002. aasta otsus, Prantsusmaa v. komisjon (C-482/99, EKL 2002, lk I-4397), punkt 24. Samuti Euroopa Kohtu 20. novembri 2003. aasta otsus, GEMO (C-126/01, EKL 2003, lk I-13769), punkt 24.

14

v

v

(15)  Euroopa Kohtu 22. märtsi 1977. aasta otsus, Steinike & Weinlig (78/76, EKL 1977, lk 595), ja Euroopa Kohtu 11. novembri 1987. aasta otsus (259/85, Prantsusmaa v. komisjon, EKL 1987, lk 4393), punkt 23.

15

v

(16)  Euroopa Kohtu 15. juuli 2004. aasta otsus, Pearle jt (C-345/02, EKL 2004, lk I-7139). Vaidlusalune abimeede oli optikasektori reklaamikampaania, mis oli täies ulatuses rahastatud sektori ettevõtjatelt kogutud kohustuslikest erimaksudest. Maksud oli kehtestanud avalik-õiguslik kutseorganisatsioon, kes ei saanud kogutud makseid kordagi vabalt käsutada.

16

(17)  Esimese Astme Kohtu 20. septembri 2007. aasta otsus, Salvat Père & Fils jt v. komisjon (T-136/05, EKL lk II-4063).

17

v

(18)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

18

(19)  EÜT C 119, 22.5.2002, lk 22.

19

(20)  EÜT C 28, 1.2.2000, lk 2.

20

(21)  Esimese astme kohtu 8. juuni 1995. aasta otsus, Siemens v. komisjon (T-459/93, EKL II-1675), punktid 48 ja 77.

21

v

(22)  Vt näiteks Euroopa Kohtu 29. novembri 1978. aasta otsus, Redmond (nn Pigs Marketing Boardi otsus) (83/78, EKL 1978, lk 2347), punkt 60.

22

(23)  Euroopa Kohtu 26. mai 2005. aasta otsus, Kuipers (C-283/03 EKL 2005, lk I-3761), punktid 42, 49 ja 53.

23

(24)  ELT L 82, 25.3.2008, lk 1.

24

(25)  ELT L 140, 30.4.2004, lk 1.

25

(26)  Euroopa Kohtu 27. oktoobri 2007. aasta otsus, komisjon v. Prantsusmaa (C-441/06, kohtulahendite kogumikus veel avaldamata), punkt 29.

26

v

---

Parandused

| 26.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/21

---

Komisjoni 20. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 423/2009 (milles käsitletakse riisi impordilitsentside väljaandmist määruse (EÜ) nr 1529/2007 alusel 2009. aasta mai alaperioodiks avatud tariifikvootide raames) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 125, 21. mai 2009
  )

Leheküljel 68 olev määruse (EÜ) nr 423/2009 lisa asendatakse järgmisega:

„LISA

Määruse (EÜ) nr 1529/2007 kohaselt 2009. aasta mai alaperioodil eraldatavad kogused ja järgmisel alaperioodil saada olevad kogused

| Päritolu/Toode | Jrk-nr | 2009. aasta mai alaperioodi jaotuskoefitsient | 2009. aasta septembri alaperioodil saadaolev üldkogus (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| CARIFORUMi piirkonda kuuluvad riigid (määruse (EÜ) nr 1529/2007 artikli 1 lõike 1 punkt a)






  — | CN-koodid 1006, v.a CN-kood 1006 10 10 |

Päritolu/Toode

Jrk-nr

2009. aasta mai alaperioodi jaotuskoefitsient

2009. aasta septembri alaperioodil saadaolev üldkogus (kg)

CARIFORUMi piirkonda kuuluvad riigid (määruse (EÜ) nr 1529/2007 artikli 1 lõike 1 punkt a)

—

CN-koodid 1006, v.a CN-kood 1006 10 10

09.4220

— (2)

130 197 633

ÜMT (määruse (EÜ) nr 1529/2007 artikli 1 lõike 2 punktid a ja b)

| — | CN-kood 1006 |
| --- | --- |

—

CN-kood 1006

| a) | Hollandi Antillid ja Aruba: |
| --- | --- |

a)

Hollandi Antillid ja Aruba:

09.4189

— (2)

21 500 000

| b) | vähemarenenud ÜMTd: |
| --- | --- |

b)

vähemarenenud ÜMTd:

09.4190

— (1)

10 000 000

---

(1)  Kõnealusele alaperioodile jaotuskoefitsienti ei määrata: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud.

1

(2)  Taotlused hõlmavad saadaolevatest kogustest väiksemaid või nendega võrdseid koguseid: kõik taotlused on seega vastuvõetavad.”

2

---

| 26.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 127/22 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 127/22

---

Komisjoni 7. mai 2009. aasta määruse (EÜ) nr 385/2009 (millega asendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv)) IX lisa) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 118, 13. mai 2009
  )

IX lisa „Lk 2 M2-kategooria sõidukid (mittekomplektsed sõidukid)” leheküljel 46 asendatakse järgmisega:

„LK 2

M2-KATEGOORIA SÕIDUKID

(mittekomplektsed sõidukid)

Lk 2

Sõiduki konstruktsiooni üldised karakteristikud

| 1. | Telgede arv: ... Rataste arv: ...






  1.1. | Topeltratastega telgede arv ja asukoht: ... |
| --- | --- | --- |

1.

Telgede arv: ... Rataste arv: ...

1.1.

Topeltratastega telgede arv ja asukoht: ...

| 2. | Juhtteljed (arv ja asukoht): ... |
| --- | --- |

2.

Juhtteljed (arv ja asukoht): ...

| 3. | Veoteljed (arv, asukoht, omavaheline ühendusviis): ... ... |
| --- | --- |

3.

Veoteljed (arv, asukoht, omavaheline ühendusviis): ... ...

Põhimõõtmed

| 4. | Teljevahe: (e) ... mm






  4.1. | Telgede pikivahe: | 1–2: ... mm |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Teljevahe: (e) ... mm

4.1.

Telgede pikivahe:

1–2: ... mm

| | 2–3: ... mm |
| --- | --- |

2–3: ... mm

| | 3–4: ... mm |
| --- | --- |

3–4: ... mm

| 5.1. | Suurim lubatud pikkus: ... mm |
| --- | --- |

5.1.

Suurim lubatud pikkus: ... mm

| 6.1. | Suurim lubatud laius: ... mm |
| --- | --- |

6.1.

Suurim lubatud laius: ... mm

| 7.1. | Suurim lubatud kõrgus: ... mm |
| --- | --- |

7.1.

Suurim lubatud kõrgus: ... mm

| 12.1. | Suurim lubatud tagaülend: ... mm |
| --- | --- |

12.1.

Suurim lubatud tagaülend: ... mm

Massid

| 14. | Sõidukorras mittekomplektse sõiduki mass: ... kg (f)






  14.1. | Selle massi jaotumine telgede vahel:






  1. | ... kg; |
| --- | --- | --- | --- |

14.

Sõidukorras mittekomplektse sõiduki mass: ... kg (f)

14.1.

Selle massi jaotumine telgede vahel:

1.

... kg;

| 2. | ... kg; |
| --- | --- |

2.

... kg;

| 3. | ... kg jne. |
| --- | --- |

3.

... kg jne.

| 15. | Komplekteeritud sõiduki vähim mass: ... kg






  15.1. | Selle massi jaotumine telgede vahel:






  1. | ... kg; |
| --- | --- | --- | --- |

15.

Komplekteeritud sõiduki vähim mass: ... kg

15.1.

Selle massi jaotumine telgede vahel:

1.

... kg;

| 2. | ... kg; |
| --- | --- |

2.

... kg;

| 3. | ... kg |
| --- | --- |

3.

... kg

| 16. | Suurimad tehniliselt lubatud massid






  16.1. | Suurim tehniliselt lubatud täismass: ... kg |
| --- | --- | --- |

16.

Suurimad tehniliselt lubatud massid

16.1.

Suurim tehniliselt lubatud täismass: ... kg

| 16.2. | Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:






  1. | ... kg; |
| --- | --- | --- |

16.2.

Igale teljele rakenduv tehniliselt lubatud mass:

1.

... kg;

| 2. | ... kg; |
| --- | --- |

2.

... kg;

| 3. | ... kg jne. |
| --- | --- |

3.

... kg jne.

| 16.3. | Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:






  1. | ... kg; |
| --- | --- | --- |

16.3.

Igale teljerühmale rakenduv tehniliselt lubatud mass:

1.

... kg;

| 2. | ... kg; |
| --- | --- |

2.

... kg;

| 3. | ... kg jne. |
| --- | --- |

3.

... kg jne.

| 16.4. | Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: ... kg |
| --- | --- |

16.4.

Autorongi suurim tehniliselt lubatud mass: ... kg

| 17. | Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (1)(o)






  17.1. | Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: ... kg |
| --- | --- | --- |

17.

Registreerimisel/kasutuses lubatud suurimad massid riigisiseses/rahvusvahelises liikluses (1)(o)

17.1.

Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim täismass: ... kg

| 17.2. | Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljele rakenduv täismass:






  1. | ... kg; |
| --- | --- | --- |

17.2.

Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljele rakenduv täismass:

1.

... kg;

| 2. | ... kg; |
| --- | --- |

2.

... kg;

| 3. | ... kg |
| --- | --- |

3.

... kg

| 17.3. | Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljerühmale rakenduv täismass:






  1. | ... kg; |
| --- | --- | --- |

17.3.

Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim igale teljerühmale rakenduv täismass:

1.

... kg;

| 2. | ... kg; |
| --- | --- |

2.

... kg;

| 3. | ... kg |
| --- | --- |

3.

... kg

| 17.4. | Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: ... kg |
| --- | --- |

17.4.

Registreerimisel/kasutuses lubatud suurim autorongi mass: ... kg

| 18. | Järelhaagise suurim tehniliselt lubatud mass:






  18.1. | Täishaagise korral: ... kg |
| --- | --- | --- |

18.

Järelhaagise suurim tehniliselt lubatud mass:

18.1.

Täishaagise korral: ... kg

| 18.3. | Kesktelghaagise korral: ... kg |
| --- | --- |

18.3.

Kesktelghaagise korral: ... kg

| 18.4. | Piduriteta haagise korral: ... kg |
| --- | --- |

18.4.

Piduriteta haagise korral: ... kg

| 19. | Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: ... kg |
| --- | --- |

19.

Haakepunktile rakenduv suurim tehniliselt lubatud staatiline mass: ... kg

Jõuallikas

| 20. | Mootori tootja: ... |
| --- | --- |

20.

Mootori tootja: ...

| 21. | Mootori kood, nagu see on märgitud mootorile: ... |
| --- | --- |

21.

Mootori kood, nagu see on märgitud mootorile: ...

| 22. | Tööpõhimõte: ... |
| --- | --- |

22.

Tööpõhimõte: ...

| 23. | Ainult elektriline režiim: jah/ei (1)






  23.1. | Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1) |
| --- | --- | --- |

23.

Ainult elektriline režiim: jah/ei (1)

23.1.

Hübriid[elektri]sõiduk: jah/ei (1)

| 24. | Silindrite arv ja paigutus: ... |
| --- | --- |

24.

Silindrite arv ja paigutus: ...

| 25. | Mootori töömaht: ... cm3 |
| --- | --- |

25.

Mootori töömaht: ... cm3

| 26. | Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / maagaas – biometaan / etanool / biodiisel / vesinik (1)






  26.1. | Üks kütus / Kaks kütust / Segakütus (1) |
| --- | --- | --- |

26.

Kütus: diislikütus / bensiin / veeldatud naftagaas / maagaas – biometaan / etanool / biodiisel / vesinik (1)

26.1.

Üks kütus / Kaks kütust / Segakütus (1)

| 27. | Suurim kasulik võimsus: (g) ... kW pöörete arvul ... p/min või suurim püsinimivõimsus (elektrimootor) ... kW (1) |
| --- | --- |

27.

Suurim kasulik võimsus: (g) ... kW pöörete arvul ... p/min või suurim püsinimivõimsus (elektrimootor) ... kW (1)

| 28. | Käigukast (tüüp): ... |
| --- | --- |

28.

Käigukast (tüüp): ...

Suurim kiirus

| 29. | Suurim kiirus: ... km/h. |
| --- | --- |

29.

Suurim kiirus: ... km/h.

Teljed ja vedrustus

| 30. | Telje rööbe (telgede rööpmed):






  1. | ... mm; |
| --- | --- | --- |

30.

Telje rööbe (telgede rööpmed):

1.

... mm;

| 2. | ... mm; |
| --- | --- |

2.

... mm;

| 3. | ... mm |
| --- | --- |

3.

... mm

| 33. | Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (1) |
| --- | --- |

33.

Õhk- või muu samaväärse vedrustusega veotelg (-teljed): jah/ei (1)

| 35. | Rehvi/velje kombinatsioon: (h) ... |
| --- | --- |

35.

Rehvi/velje kombinatsioon: (h) ...

Pidurid

| 36. | Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1) |
| --- | --- |

36.

Haagise piduri ühendusviis: mehaaniline/elektriline/pneumaatiline/hüdrauliline (1)

| 37. | Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: ... baar(i) |
| --- | --- |

37.

Rõhk haagise pidurisüsteemi torudes: ... baar(i)

Haakeseadis

| 44. | Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitustähis (kui haakeseadis on paigaldatud): ... |
| --- | --- |

44.

Haakeseadise tüübikinnitusnumber või tüübikinnitustähis (kui haakeseadis on paigaldatud): ...

| 45. | Paigaldada lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: ...






  45.1. | Karakteristikute väärtused: (1) D: .../ V: .../ S: .../ U: ... |
| --- | --- | --- |

45.

Paigaldada lubatud haakeseadiste tüübid või klassid: ...

45.1.

Karakteristikute väärtused: (1) D: .../ V: .../ S: .../ U: ...

Keskkonnanäitajad

| 46. | Müratase
  Seisumüra: ... dB(A) mootori pööretel ... p/min
  Sõidumüra: ... dB(A) |
| --- | --- |

46.

Müratase

Seisumüra: ... dB(A) mootori pööretel ... p/min

Sõidumüra: ... dB(A)

| 47. | Heitgaasi väljalaske tase: (l) Euro ... |
| --- | --- |

47.

Heitgaasi väljalaske tase: (l) Euro ...

| 48. | Heitgaasi väljalase: (m)
  Põhilise õigustloova akti ja viimase kohaldatava muutva õigustloova akti number: ...






  1.1. | katsemenetlus: I tüübi katse või ESC katse (Euroopa püsitsükliga test) (1) | CO: ... |
| --- | --- | --- | --- |

48.

Heitgaasi väljalase: (m)

Põhilise õigustloova akti ja viimase kohaldatava muutva õigustloova akti number: ...

1.1.

katsemenetlus: I tüübi katse või ESC katse (Euroopa püsitsükliga test) (1)

CO: ...

| | HC: ... |
| --- | --- |

HC: ...

| | NOx: ... |
| --- | --- |

NOx: ...

| | HC + NOx: ... |
| --- | --- |

HC + NOx: ...

| | Tahked osakesed: ... |
| --- | --- |

Tahked osakesed: ...

Heitgaasi suitsusus (Euroopa koormustest, ELR): ... (m–1)

| 1.2. | katsemenetlus: I tüübi katse (Euro 5 või 6 (1)) | CO: ... |
| --- | --- | --- |

1.2.

katsemenetlus: I tüübi katse (Euro 5 või 6 (1))

CO: ...

| | THC: ... |
| --- | --- |

THC: ...

| | NMHC: ... |
| --- | --- |

NMHC: ...

| | NOx: ... |
| --- | --- |

NOx: ...

| | THC + NOx: ... |
| --- | --- |

THC + NOx: ...

| | Tahked osakesed: (mass) ... |
| --- | --- |

Tahked osakesed: (mass) ...

| | Osakesed: (arv) ... |
| --- | --- |

Osakesed: (arv) ...

| 2. | katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga test) (kui on rakendatav) | CO: ... |
| --- | --- | --- |

2.

katsemenetlus: ETC katse (Euroopa muutuvtsükliga test) (kui on rakendatav)

CO: ...

| | NOx: ... |
| --- | --- |

NOx: ...

| | NMHC: ... |
| --- | --- |

NMHC: ...

| | THC: ... |
| --- | --- |

THC: ...

| | CH4: ... |
| --- | --- |

CH4: ...

| | Tahked osakesed: ... |
| --- | --- |

Tahked osakesed: ...

| 48.1. | Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: ... (m–1) |
| --- | --- |

48.1.

Suitsususe korrigeeritud neeldumistegur: ... (m–1)

Muu

| 52. | Märkused: (n) ...” |
| --- | --- |

52.

Märkused: (n) ...”

---