# Az Európai Unió L 105/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.105.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 105 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. április 25. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.105.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 105

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. április 25.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 343/2009/EK rendelete (2009. április 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | * | A Bizottság 344/2009/EK rendelete (2009. április 24.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 106. alkalommal történő módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 345/2009/EK rendelete (2009. április 20.) a Bulgária lobogója alatt közlekedő hajók által a Fekete-tengeren folytatott, nagy rombuszhalra irányuló halászat tilalmáról | 5 |
| | | A Bizottság 346/2009/EK rendelete (2009. április 24.) a 327/98/EK rendelettel a 2009. áprilisi alidőszakra megnyitott vámkontingensek keretében történő rizsbehozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról | 7 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 343/2009/EK rendelete (2009. április 24.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

*

A Bizottság 344/2009/EK rendelete (2009. április 24.) az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 106. alkalommal történő módosításáról

3

*

A Bizottság 345/2009/EK rendelete (2009. április 20.) a Bulgária lobogója alatt közlekedő hajók által a Fekete-tengeren folytatott, nagy rombuszhalra irányuló halászat tilalmáról

5

A Bizottság 346/2009/EK rendelete (2009. április 24.) a 327/98/EK rendelettel a 2009. áprilisi alidőszakra megnyitott vámkontingensek keretében történő rizsbehozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról

7

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/343/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. április 21.) az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007/131/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 2787. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2009/344/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. április 22.) a III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérjének a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2009) 2929. számú dokumentummal történt) | 14 |
| | | 2009/345/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. április 22.) a Bacillus subtilis natto által termelt K2-vitaminnak (menakinon) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2009) 2935. számú dokumentummal történt) | 16 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/343/EK

*

A Bizottság határozata (2009. április 21.) az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007/131/EK határozat módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 2787. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 2787. számú dokumentummal történt)

1

9

2009/344/EK

*

A Bizottság határozata (2009. április 22.) a III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérjének a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2009) 2929. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2009) 2929. számú dokumentummal történt)

14

2009/345/EK

*

A Bizottság határozata (2009. április 22.) a Bacillus subtilis natto által termelt K2-vitaminnak (menakinon) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről
  (az értesítés a C(2009) 2935. számú dokumentummal történt)

Bacillus subtilis natto

(az értesítés a C(2009) 2935. számú dokumentummal történt)

16

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS VI. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | | 2009/346/EK |
| | * | Az Europol igazgatótanácsának határozata (2009. április 9.) megállapodás az Europol által alkalmazott feltételek és eljárások ügyében, átvéve az 1999. november 16-i, az Europol alkalmazottaknak kifizetett bérekre és egyéb javadalmazásokra vonatkozó, Europol által fizetett adók tekintetében hozott Europol igazgatási tanácsi döntésének mellékletében említett összegeket | 18 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS VI. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

2009/346/EK

*

Az Europol igazgatótanácsának határozata (2009. április 9.) megállapodás az Europol által alkalmazott feltételek és eljárások ügyében, átvéve az 1999. november 16-i, az Europol alkalmazottaknak kifizetett bérekre és egyéb javadalmazásokra vonatkozó, Europol által fizetett adók tekintetében hozott Europol igazgatási tanácsi döntésének mellékletében említett összegeket

18

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a 93/52/EGK határozat Olaszország egyes közigazgatási területeinek hivatalosan brucellózismentessé (B. melitensis) nyilvánítása, valamint a 2003/467/EK határozat Olaszország egyes közigazgatási területeinek hivatalosan szarvasmarha-tuberkulózistól és szarvasmarha-brucellózistól mentessé és Lengyelország egyes közigazgatási területeinek hivatalosan szarvasmarhák enzootikus leukózisától mentessé nyilvánítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. január 30-i 2008/97/EK bizottsági határozathoz (HL L 32., 2008.2.6.) | 20 |
| | | Helyesbítés a 619/2008/EK rendelettel előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a vajra alkalmazandó maximális export-visszatérítés megállapításáról szóló, 2009. április 23-i 334/2009/EK bizottsági rendelethez (HL L 104., 2009.4.24.) | 21 |
| | * | Helyesbítés a belső piaci információs rendszerre (IMI) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról szóló, 2009. március 26-i 2009/329/EK bizottsági ajánláshoz (HL L 100., 2009.4.18.) | 22 |
| | * | Helyesbítés a kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2009. április 16-i 2009/36/EK bizottsági irányelvhez (HL L 98., 2009.4.17.) | 38 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a 93/52/EGK határozat Olaszország egyes közigazgatási területeinek hivatalosan brucellózismentessé (B. melitensis) nyilvánítása, valamint a 2003/467/EK határozat Olaszország egyes közigazgatási területeinek hivatalosan szarvasmarha-tuberkulózistól és szarvasmarha-brucellózistól mentessé és Lengyelország egyes közigazgatási területeinek hivatalosan szarvasmarhák enzootikus leukózisától mentessé nyilvánítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. január 30-i 2008/97/EK bizottsági határozathoz (HL L 32., 2008.2.6.)

B. melitensis

20

Helyesbítés a 619/2008/EK rendelettel előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a vajra alkalmazandó maximális export-visszatérítés megállapításáról szóló, 2009. április 23-i 334/2009/EK bizottsági rendelethez (HL L 104., 2009.4.24.)

21

*

Helyesbítés a belső piaci információs rendszerre (IMI) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról szóló, 2009. március 26-i 2009/329/EK bizottsági ajánláshoz (HL L 100., 2009.4.18.)

22

*

Helyesbítés a kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2009. április 16-i 2009/36/EK bizottsági irányelvhez (HL L 98., 2009.4.17.)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 25.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 105/1

---

A BIZOTTSÁG 343/2009/EK RENDELETE

(2009. április 24.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet mellklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. április 25-én lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 24-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | MA | 72,3 |
| TN | 139,0 |
| TR | 98,7 |
| ZZ | 103,3 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 37,3 |
| TR | 144,6 |
| ZZ | 112,5 |
| 0709 90 70 | TR | 114,9 |
| ZZ | 114,9 |
| 0805 10 20 | EG | 44,6 |
| IL | 58,8 |
| MA | 51,8 |
| TN | 64,9 |
| TR | 51,6 |
| US | 49,7 |
| ZZ | 53,6 |
| 0805 50 10 | TR | 62,7 |
| ZA | 64,0 |
| ZZ | 63,4 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 77,2 |
| CL | 74,7 |
| CN | 87,6 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 115,4 |
| US | 131,1 |
| UY | 70,5 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 82,1 |
| 0808 20 50 | AR | 83,3 |
| CL | 78,0 |
| CN | 45,7 |
| ZA | 91,8 |
| ZZ | 74,7 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

MA

72,3

TN

139,0

TR

98,7

ZZ

103,3

0707 00 05

JO

155,5

MA

37,3

TR

144,6

ZZ

112,5

0709 90 70

TR

114,9

ZZ

114,9

0805 10 20

EG

44,6

IL

58,8

MA

51,8

TN

64,9

TR

51,6

US

49,7

ZZ

53,6

0805 50 10

TR

62,7

ZA

64,0

ZZ

63,4

0808 10 80

AR

78,9

BR

77,2

CL

74,7

CN

87,6

MK

22,1

NZ

115,4

US

131,1

UY

70,5

ZA

81,2

ZZ

82,1

0808 20 50

AR

83,3

CL

78,0

CN

45,7

ZA

91,8

ZZ

74,7

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 25.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 105/3

---

A BIZOTTSÁG 344/2009/EK RENDELETE

(2009. április 24.)

az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a tálibokkal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről szóló 881/2002/EK tanácsi rendelet 106. alkalommal történő módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Oszáma bin Ládennel, az Al-Qaida hálózattal és a Tálibánnal összeköttetésben álló egyes személyekkel és szervezetekkel szemben meghatározott szigorító intézkedések bevezetéséről, valamint az egyes termékek és szolgáltatások Afganisztánba történő kivitelének tilalmáról, a repülési tilalom megerősítéséről és az afganisztáni tálibokat illető pénzkészletek és egyéb pénzügyi források befagyasztásáról szóló 467/2001/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2002. május 27-i 881/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (1) bekezdésének első francia bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete felsorolja azokat a személyeket, csoportokat és szervezeteket, amelyekre a rendeletnek megfelelően a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása vonatkozik.

| (2) | Az ENSZ Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága 2009. február 4-én úgy határozott, hogy módosítja az azon természetes és jogi személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó felsorolást, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása vonatkozik, és egy személlyel kiegészíti a felsorolást, tekintettel az e személy Al-Qaidával fenntartott összeköttetéséről szóló információkra. A módosításra vonatkozó indokolást benyújtották a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(2)

Az ENSZ Biztonsági Tanácsának szankciós bizottsága 2009. február 4-én úgy határozott, hogy módosítja az azon természetes és jogi személyekre, csoportokra és szervezetekre vonatkozó felsorolást, amelyekre a pénzeszközök és gazdasági források befagyasztása vonatkozik, és egy személlyel kiegészíti a felsorolást, tekintettel az e személy Al-Qaidával fenntartott összeköttetéséről szóló információkra. A módosításra vonatkozó indokolást benyújtották a Bizottságnak.

| (3) | A szankciós bizottság 2009. április 15-én módosította az adatokat. |
| --- | --- |

(3)

A szankciós bizottság 2009. április 15-én módosította az adatokat.

| (4) | Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(4)

Az I. mellékletet ennek megfelelően módosítani kell.

| (5) | Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie. |
| --- | --- |

(5)

Az e rendeletben előírt intézkedések hatékonyságának biztosítása érdekében e rendeletnek haladéktalanul hatályba kell lépnie.

| (6) | Mivel az ENSZ felsorolása nem tartalmazza az érintett természetes személy jelenlegi címét, értesítést kell közzétenni a Hivatalos Lapban, hogy az érintett személy kapcsolatban léphessen a Bizottsággal, valamint hogy a Bizottság tájékoztathassa az érintett természetes személyt az e rendelet alapjául szolgáló tényekről, lehetőséget nyújthasson számára, hogy ezekre észrevételeket tegyen, valamint az észrevételek és a rendelkezésre álló lehetséges további információk ismeretében felülvizsgálhassa e rendeletet, |
| --- | --- |

(6)

Mivel az ENSZ felsorolása nem tartalmazza az érintett természetes személy jelenlegi címét, értesítést kell közzétenni a Hivatalos Lapban, hogy az érintett személy kapcsolatban léphessen a Bizottsággal, valamint hogy a Bizottság tájékoztathassa az érintett természetes személyt az e rendelet alapjául szolgáló tényekről, lehetőséget nyújthasson számára, hogy ezekre észrevételeket tegyen, valamint az észrevételek és a rendelkezésre álló lehetséges további információk ismeretében felülvizsgálhassa e rendeletet,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete az e rendelet mellékletében megállapítottak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetése napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 24-én.

a Bizottság részéről

Eneko LANDÁBURU

külkapcsolatokért felelős főigazgató

---

(1)  HL L 139., 2002.5.29., 9. o.

1

---

MELLÉKLET

A 881/2002/EK rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

A „Természetes személyek” pont a következő bejegyzéssel egészül ki:

„Abdul Haq (másképpen: a) Maimaitiming Maimaiti, b) Abdul Heq, c) Abuduhake, d) Abdulheq Jundullah, e) 'Abd Al-Haq, f) Memetiming Memeti, g) Memetiming Aximu, h) Memetiming Qekeman, i) Maiumaitimin Maimaiti, j) Abdul Saimaiti, k) Muhammad Ahmed Khaliq, l) Maimaiti Iman, m) Muhelisi, n) Qerman, o) Saifuding). Születési idő: 1971.10.10. Születési hely: Chele körzet, Khuttan tartomány, Hszincsiang–Ujgur Autonóm Terület, Kína. Állampolgárság: kínai. Nemzeti szám 653225197110100533 (kínai személyi igazolvány). A 2a. cikk (4) bekezdésének b) pontjában meghatározott megjelölés időpontja: 2009.4.15. Egyéb információk: 2009 áprilisában Pakisztánban tartózkodott.”

---

| 25.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 105/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 105/5

---

A BIZOTTSÁG 345/2009/EK RENDELETE

(2009. április 20.)

a Bulgária lobogója alatt közlekedő hajók által a Fekete-tengeren folytatott, nagy rombuszhalra irányuló halászat tilalmáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 26. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 21. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A bizonyos halállományokra vonatkozó, a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. november 10-i 1139/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2009. évre. |
| --- | --- |

(1)

A bizonyos halállományokra vonatkozó, a Fekete-tengeren alkalmazandó halászati lehetőségeknek és kapcsolódó feltételeknek a 2009. évre történő meghatározásáról szóló, 2008. november 10-i 1139/2008/EK tanácsi rendelet (3) kvótákat állapít meg a 2009. évre.

| (2) | A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2009. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz beérkezett információ szerint az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók kimerítették a 2009. évre meghatározott, a mellékletben megnevezett állományra vonatkozó halászati kvótát.

| (3) | Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást, |
| --- | --- |

(3)

Ezért erre az állományra nézve meg kell tiltani a halászatot, valamint a fedélzeten való tárolást, az át- és kirakodást,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A kvóta kimerítése

Az e rendelet mellékletében megjelölt időponttól kezdve úgy kell tekinteni, hogy a mellékletben említett tagállam a mellékletben megnevezett állományra nézve kimerítette a 2009. évi halászati kvótáját.

2. cikk

Tilalmak

Az e rendelet mellékletében említett tagállam lobogója alatt közlekedő, illetve az e tagállamban lajstromozott hajók a mellékletben megjelölt időponttól nem halászhatnak a mellékletben megnevezett állományra. Ettől az időponttól kezdve az e hajók által fogott, az adott állományba tartozó egyedek fedélzeten való tárolása, átrakodása és kirakodása is tilos.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 20-án.

a Bizottság részéről

Fokion FOTIADIS

tengerügyi és halászati főigazgató

---

(1)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

1

(2)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

2

(3)  HL L 308., 2008.11.19., 3. o.

3

---

MELLÉKLET

| Szám | 01/MED |
| --- | --- |
| Tagállam | BULGÁRIA |
| Állomány | TUR/F3742C |
| Faj | Nagy rombuszhal (Psetta maxima) |
| Övezet | Fekete-tenger |
| Időpont | 2009.4.1. |

Szám

01/MED

Tagállam

BULGÁRIA

Állomány

TUR/F3742C

Faj

Nagy rombuszhal (Psetta maxima)

Övezet

Fekete-tenger

Időpont

2009.4.1.

---

| 25.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 105/7

---

A BIZOTTSÁG 346/2009/EK RENDELETE

(2009. április 24.)

a 327/98/EK rendelettel a 2009. áprilisi alidőszakra megnyitott vámkontingensek keretében történő rizsbehozatalra vonatkozó engedélyek kibocsátásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a rizs és a törmelékrizs behozatalára vonatkozó egyes vámkontingensek megnyitásáról és kezeléséről szóló, 1998. február 10-i 327/98/EK bizottsági rendeletre (3) és különösen annak 5. cikke első albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 327/98/EK rendelet a rizsre és a törmelékrizsre vonatkozóan behozatali vámkontingenseket nyitott meg, és rendelkezett azok kezelésének módjairól, származási ország szerint felosztva és több alidőszakra bontva a szóban forgó kontingenseket az említett rendelet IX. mellékletének megfelelően. |
| --- | --- |

(1)

A 327/98/EK rendelet a rizsre és a törmelékrizsre vonatkozóan behozatali vámkontingenseket nyitott meg, és rendelkezett azok kezelésének módjairól, származási ország szerint felosztva és több alidőszakra bontva a szóban forgó kontingenseket az említett rendelet IX. mellékletének megfelelően.

| (2) | A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt kontingenseknél a második alidőszak az április hónap. |
| --- | --- |

(2)

A 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt kontingenseknél a második alidőszak az április hónap.

| (3) | A 327/98/EK rendelet 8. cikkének a) pontja szerinti közlések alapján megállapítható, hogy a 09.4130 tételszámú kontingens esetében az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2009 áprilisának első tíz munkanapján benyújtott kérelmek a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló a szóban forgó kontingensnél az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki. |
| --- | --- |

(3)

A 327/98/EK rendelet 8. cikkének a) pontja szerinti közlések alapján megállapítható, hogy a 09.4130 tételszámú kontingens esetében az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2009 áprilisának első tíz munkanapján benyújtott kérelmek a rendelkezésre állónál nagyobb mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló a szóban forgó kontingensnél az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

| (4) | A fent említett közlések alapján megállapítható továbbá, hogy a 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 tételszámú kontingensek esetében a 327/98/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2009 áprilisának első tíz munkanapján benyújtott kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(4)

A fent említett közlések alapján megállapítható továbbá, hogy a 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 tételszámú kontingensek esetében a 327/98/EK rendelet 4. cikkének (1) bekezdésével összhangban 2009 áprilisának első tíz munkanapján benyújtott kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb mennyiségre vonatkoznak.

| (5) | Ezért helyénvaló a 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 tételszámú kontingensek esetében a 327/98/EK rendelet 5. cikkének első albekezdésével összhangban meghatározni a következő kontingensalidőszakra rendelkezésre álló összmennyiségeket, |
| --- | --- |

(5)

Ezért helyénvaló a 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 tételszámú kontingensek esetében a 327/98/EK rendelet 5. cikkének első albekezdésével összhangban meghatározni a következő kontingensalidőszakra rendelkezésre álló összmennyiségeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   A 327/98/EK rendeletben említett, 09.4130 tételszámú kontingenshez kapcsolódó, 2009 áprilisának első tíz munkanapján rizsbehozatalra vonatkozóan benyújtott engedélykérelmek esetében az engedélyek az e rendelet mellékletében meghatározott elosztási együtthatónak az igényelt mennyiségekre való alkalmazásával kapott mennyiségekre bocsáthatóak ki.

(2)   A 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 tételszámú, a 327/98/EK rendeletben említett kontingensek keretében a következő alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiségeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 24-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o.

2

(3)  HL L 37., 1998.2.11., 5. o.

3

---

MELLÉKLET

A 327/98/EK rendelet alkalmazásában a 2009. áprilisi alidőszakra kiosztható mennyiségek és a következő alidőszakra rendelkezésre álló mennyiségek

A 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizsre vonatkozó, a 327/98/EK rendelet 1. cikke (1) bekezdésének a) pontjában előírt kontingens:

| Származás | Tételszám | A 2009. áprilisi alidőszakra megállapított odaítélési együttható | A 2009. júliusi alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiség
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amerikai Egyesült Államok | 09.4127 | — (1) | 17 894 173 |
| Thaiföld | 09.4128 | — (1) | 6 901 936 |
| Ausztrália | 09.4129 | — (1) | 834 000 |
| Egyéb származási országok | 09.4130 | 0,919426 % | 0 |

Származás

Tételszám

A 2009. áprilisi alidőszakra megállapított odaítélési együttható

A 2009. júliusi alidőszakra rendelkezésre álló összmennyiség

(kg)

Amerikai Egyesült Államok

09.4127

— (1)

17 894 173

Thaiföld

09.4128

— (1)

6 901 936

Ausztrália

09.4129

— (1)

834 000

Egyéb származási országok

09.4130

0,919426 %

0

---

(1)  A kérelmek a rendelkezésre állónál kisebb vagy a rendelkezésre állóval megegyező mennyiségre vonatkoznak: ezért az összes kérelem elfogadható.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 25.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 105/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 105/9

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. április 21.)

az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló 2007/131/EK határozat módosításáról

(az értesítés a C(2009) 2787. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/343/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösség rádióspektrum-politikájának keretszabályozásáról szóló, 2002. március 7-i 676/2002/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra („rádióspektrum-határozat”) (1) és különösen annak 4. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló, 2007. február 21-i 2007/131/EK határozat (2) harmonizálja az ultraszéles sávú technológiát használó berendezésekre vonatkozó műszaki feltételeket, biztosítva, hogy a rádiófrekvenciák az Európai Közösségen belül harmonizált feltételekkel legyenek elérhetők és megszűnjenek az ultraszéles sávú technológia alkalmazásának korlátai, ezáltal létrehozva az említett rendszerek hatékony egységes piacát, ami méretgazdaságossághoz és fogyasztói előnyökhöz vezet. |
| --- | --- |

(1)

Az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések számára a rádiófrekvenciák Közösségen belüli, harmonizált módon történő használatának engedélyezéséről szóló, 2007. február 21-i 2007/131/EK határozat (2) harmonizálja az ultraszéles sávú technológiát használó berendezésekre vonatkozó műszaki feltételeket, biztosítva, hogy a rádiófrekvenciák az Európai Közösségen belül harmonizált feltételekkel legyenek elérhetők és megszűnjenek az ultraszéles sávú technológia alkalmazásának korlátai, ezáltal létrehozva az említett rendszerek hatékony egységes piacát, ami méretgazdaságossághoz és fogyasztói előnyökhöz vezet.

| (2) | A technológiában és a rádiófrekvenciák használatában történő gyors változásokat az ultraszéles sávú technológiára vonatkozó szabályozásnak megfelelően tükröznie kell, mert az európai társadalom csak így élvezheti az említett technológián alapuló innovatív alkalmazások bevezetésének előnyeit a többi frekvenciahasználóra gyakorolt káros hatások nélkül. A 2007/131/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A technológiában és a rádiófrekvenciák használatában történő gyors változásokat az ultraszéles sávú technológiára vonatkozó szabályozásnak megfelelően tükröznie kell, mert az európai társadalom csak így élvezheti az említett technológián alapuló innovatív alkalmazások bevezetésének előnyeit a többi frekvenciahasználóra gyakorolt káros hatások nélkül. A 2007/131/EK határozatot ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | A Bizottság ezért a 676/2002/EK határozat szerinti újabb megbízást adott a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (a továbbiakban: CEPT) az ultraszéles sávú technológia és a rádiótávközlési szolgáltatások összeegyeztethetőségére vonatkozó további vizsgálatok elvégzésére. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság ezért a 676/2002/EK határozat szerinti újabb megbízást adott a Postai és Távközlési Igazgatások Európai Értekezletének (a továbbiakban: CEPT) az ultraszéles sávú technológia és a rádiótávközlési szolgáltatások összeegyeztethetőségére vonatkozó további vizsgálatok elvégzésére.

| (4) | Az említett megbízások alapján tett jelentéseiben a CEPT azt javasolta a Bizottságnak, hogy a 2007/131/EK határozatban foglalt műszaki szempontokat több tekintetben módosítsa. |
| --- | --- |

(4)

Az említett megbízások alapján tett jelentéseiben a CEPT azt javasolta a Bizottságnak, hogy a 2007/131/EK határozatban foglalt műszaki szempontokat több tekintetben módosítsa.

| (5) | A CEPT által elvégzett további vizsgálatok pontosították azokat a műszaki feltételeket, amelyek alapján egyes zavarcsökkentési technikák, különösen az érzékel és elkerül (DAA), valamint a kis kitöltési tényező (LDC) módszerek alkalmazásával lehetővé teszik az ultraszéles sávú berendezések nagyobb átviteli teljesítményen történő üzemeltetését, az ultraszéles sávra jelenleg vonatkozó általános határértékeknek megfelelő egyenértékű védelem biztosítása mellett. |
| --- | --- |

(5)

A CEPT által elvégzett további vizsgálatok pontosították azokat a műszaki feltételeket, amelyek alapján egyes zavarcsökkentési technikák, különösen az érzékel és elkerül (DAA), valamint a kis kitöltési tényező (LDC) módszerek alkalmazásával lehetővé teszik az ultraszéles sávú berendezések nagyobb átviteli teljesítményen történő üzemeltetését, az ultraszéles sávra jelenleg vonatkozó általános határértékeknek megfelelő egyenértékű védelem biztosítása mellett.

| (6) | A CEPT tanulmányok arra is rámutattak, hogy jelenleg az ultraszéles sávú berendezéseket a gépjárművekre és vasúti járművekre vonatkozó általános határértékeknél szigorúbb feltételek mellett lehet üzemeltetni. A feltételek szigora enyhíthető, amennyiben az említett járművekben zavarcsökkentési technikákat, köztük például az előbb említett technikákat alkalmaznak. |
| --- | --- |

(6)

A CEPT tanulmányok arra is rámutattak, hogy jelenleg az ultraszéles sávú berendezéseket a gépjárművekre és vasúti járművekre vonatkozó általános határértékeknél szigorúbb feltételek mellett lehet üzemeltetni. A feltételek szigora enyhíthető, amennyiben az említett járművekben zavarcsökkentési technikákat, köztük például az előbb említett technikákat alkalmaznak.

| (7) | Az építőanyag-vizsgáló (BMA) képalkotó rendszerek számos innovatív alkalmazásra adnak lehetőséget például csövek, vezetékek, és lakáscélú vagy ipari építményekben használt más, falba épített szerkezetek érzékelése vagy leképezése területén. Az építőanyag-vizsgáló berendezésekre vonatkozó egységes frekvenciahasználati feltételek meghatározása elősegítené azon vállalkozások működését, amelyek ezeket a szakszolgáltatásokat a Közösségen belül, határokon átnyúlóan szeretnék nyújtani. |
| --- | --- |

(7)

Az építőanyag-vizsgáló (BMA) képalkotó rendszerek számos innovatív alkalmazásra adnak lehetőséget például csövek, vezetékek, és lakáscélú vagy ipari építményekben használt más, falba épített szerkezetek érzékelése vagy leképezése területén. Az építőanyag-vizsgáló berendezésekre vonatkozó egységes frekvenciahasználati feltételek meghatározása elősegítené azon vállalkozások működését, amelyek ezeket a szakszolgáltatásokat a Közösségen belül, határokon átnyúlóan szeretnék nyújtani.

| (8) | A Bizottságnak tett CEPT javaslat szerint az építőanyag-vizsgáló berendezésekre az általános határértékeknél enyhébb feltételek is alkalmazhatók lennének, feltéve hogy azok üzemmódjai és alacsonyabb szintű alkalmazási gyakoriságuk és üzemi tényezőik tovább csökkentik a rádiótávközlési szolgáltatások káros zavarásának lehetőségét. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottságnak tett CEPT javaslat szerint az építőanyag-vizsgáló berendezésekre az általános határértékeknél enyhébb feltételek is alkalmazhatók lennének, feltéve hogy azok üzemmódjai és alacsonyabb szintű alkalmazási gyakoriságuk és üzemi tényezőik tovább csökkentik a rádiótávközlési szolgáltatások káros zavarásának lehetőségét.

| (9) | A CEPT számára adott, az építőanyag-vizsgáló berendezésekre vonatkozó bizottsági megbízások alapján elkészített műszaki tanulmányok azt feltételezik, hogy a berendezéseket a képalkotó rendszer által kibocsátott jelek túlnyomó részét elnyelni képes, sűrű és vastag szerkezetekben fogják használni. Ezek az összeférhetőségi tanulmányok többek között abból a feltételezésből indulnak ki, hogy az építőanyag-vizsgáló berendezések a normál működés szünetelésétől számított tíz másodpercen belül megszüntetik a kibocsátást. Ezenkívül – noha az építőanyag-vizsgáló berendezések kiskereskedelmi forgalomban is kaphatók – a feltételezések alapján négyzetkilométerenként legfeljebb 6,7 építőanyag-vizsgáló berendezéssel számolnak a halmozott interferenciavizsgálatok során. |
| --- | --- |

(9)

A CEPT számára adott, az építőanyag-vizsgáló berendezésekre vonatkozó bizottsági megbízások alapján elkészített műszaki tanulmányok azt feltételezik, hogy a berendezéseket a képalkotó rendszer által kibocsátott jelek túlnyomó részét elnyelni képes, sűrű és vastag szerkezetekben fogják használni. Ezek az összeférhetőségi tanulmányok többek között abból a feltételezésből indulnak ki, hogy az építőanyag-vizsgáló berendezések a normál működés szünetelésétől számított tíz másodpercen belül megszüntetik a kibocsátást. Ezenkívül – noha az építőanyag-vizsgáló berendezések kiskereskedelmi forgalomban is kaphatók – a feltételezések alapján négyzetkilométerenként legfeljebb 6,7 építőanyag-vizsgáló berendezéssel számolnak a halmozott interferenciavizsgálatok során.

| (10) | A rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (a rádió- és távközlő végberendezésekre vonatkozó irányelv) szerint a Bizottság megbízást (M/329 és M/407) adott az európai szabványügyi szervezeteknek, hogy az ultraszéles sávú alkalmazások területén dolgozzanak ki olyan harmonizált szabványokat, amelyeket az említett irányelv elismer, és amelyek megalapozzák az irányelv követelményeinek való megfelelés vélelmét. A Bizottságtól kapott M/329 és M/407 megbízásra adott válaszként az ETSI kidolgozta az ultraszéles sávon működő általános berendezésekre vonatkozó EN 302 065 harmonizált szabványt, az ultraszéles sávon működő helyzetkövető berendezésekre vonatkozó EN 302 500 harmonizált szabványt, valamint az építőanyag-vizsgáló berendezésekre vonatkozó EN 302 435 harmonizált szabványt. |
| --- | --- |

(10)

A rádióberendezésekről és a távközlő végberendezésekről, valamint a megfelelőségük kölcsönös elismeréséről szóló, 1999. március 9-i 1999/5/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (3) (a rádió- és távközlő végberendezésekre vonatkozó irányelv) szerint a Bizottság megbízást (M/329 és M/407) adott az európai szabványügyi szervezeteknek, hogy az ultraszéles sávú alkalmazások területén dolgozzanak ki olyan harmonizált szabványokat, amelyeket az említett irányelv elismer, és amelyek megalapozzák az irányelv követelményeinek való megfelelés vélelmét. A Bizottságtól kapott M/329 és M/407 megbízásra adott válaszként az ETSI kidolgozta az ultraszéles sávon működő általános berendezésekre vonatkozó EN 302 065 harmonizált szabványt, az ultraszéles sávon működő helyzetkövető berendezésekre vonatkozó EN 302 500 harmonizált szabványt, valamint az építőanyag-vizsgáló berendezésekre vonatkozó EN 302 435 harmonizált szabványt.

| (11) | Ezek a vonatkozó harmonizált szabványok részletesen leírják az ezen határozat által felosztott frekvenciasávokban működő berendezések működésének és (a berendezések) vizsgálatának módját a harmonizált szabványokban meghatározott határértékeknek történő megfelelés érdekében. |
| --- | --- |

(11)

Ezek a vonatkozó harmonizált szabványok részletesen leírják az ezen határozat által felosztott frekvenciasávokban működő berendezések működésének és (a berendezések) vizsgálatának módját a harmonizált szabványokban meghatározott határértékeknek történő megfelelés érdekében.

| (12) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a rádióspektrum-bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(12)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a rádióspektrum-bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 2007/131/EK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 2007/131/EK határozat melléklete helyébe e határozat melléklete lép. |
| --- | --- |

1.

A 2007/131/EK határozat melléklete helyébe e határozat melléklete lép.

| 2. | A 2. cikk a következő 10. és 11. pontokkal egészül ki:






  „10. | »építőanyag-vizsgálat« (BMA): az elektromágneses mezőben fellépő torzulást érzékelő eszköz, amelyet egy épület szerkezetében található tárgyak helyzetének meghatározása vagy egy építőanyag fizikai jellemzőinek megállapítása céljából terveztek; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a következő 10. és 11. pontokkal egészül ki:

„10.

»építőanyag-vizsgálat« (BMA): az elektromágneses mezőben fellépő torzulást érzékelő eszköz, amelyet egy épület szerkezetében található tárgyak helyzetének meghatározása vagy egy építőanyag fizikai jellemzőinek megállapítása céljából terveztek;

| 11. | »levegőbe sugárzott«: az ultraszéles sávú technológia egyedi alkalmazásai által kibocsátott jelek azon része, amelyeket nem nyel el az árnyékolás vagy a vizsgálat tárgyát képező anyag.” |
| --- | --- |

11.

»levegőbe sugárzott«: az ultraszéles sávú technológia egyedi alkalmazásai által kibocsátott jelek azon része, amelyeket nem nyel el az árnyékolás vagy a vizsgálat tárgyát képező anyag.”

2. cikk

Ezt a határozatot 2009. június 30-tól kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 21-én.

a Bizottság részéről

Viviane REDING

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 108., 2002.4.24., 1. o.

1

(2)  HL L 55., 2007.2.23., 33. o.

2

(3)  HL L 91., 1999.4.7., 10. o.

3

---

MELLÉKLET

„MELLÉKLET

Maximális EIRP-sűrűségek és megfelelő zavarcsökkentési technikák

1.   ÁLTALÁNOS ULTRASZÉLES SÁVÚ ALKALMAZÁS

1.1.   Maximális EIRP-sűrűségek

| Frekvenciatartomány
  (GHz) | Maximális átlagos EIRP-sűrűség
  (dBm/MHz) | Maximális csúcs EIRP-sűrűség
  (dBm/50MHz) |
| --- | --- | --- |
| 1,6 GHz alatt | –90,0 | –50,0 |
| 1,6 és 2,7 GHz között | –85,0 | –45,0 |
| 2,7 és 3,4 GHz között | –70,0 | –36,0 |
| 3,4 és 3,8 GHz között | –80,0 | –40,0 |
| 3,8 és 4,2 GHz között | –70,0 | –30,0 |
| 4,2 és 4,8 GHz között | –41,3
  (2010. december 31-ig) | 0,0
  (2010. december 31-ig) |
| –70,0
  (2010. december 31-től) | –30,0
  (2010. december 31-től) |
| 4,8 és 6,0 GHz között | –70,0 | –30,0 |
| 6,0 és 8,5 GHz között | –41,3 | 0,0 |
| 8,5 és 10,6 GHz között | –65,0 | –25,0 |
| 10,6 GHz fölött | –85,0 | –45,0 |

Frekvenciatartomány

(GHz)

Maximális átlagos EIRP-sűrűség

(dBm/MHz)

Maximális csúcs EIRP-sűrűség

(dBm/50MHz)

1,6 GHz alatt

–90,0

–50,0

1,6 és 2,7 GHz között

–85,0

–45,0

2,7 és 3,4 GHz között

–70,0

–36,0

3,4 és 3,8 GHz között

–80,0

–40,0

3,8 és 4,2 GHz között

–70,0

–30,0

4,2 és 4,8 GHz között

–41,3

(2010. december 31-ig)

0,0

(2010. december 31-ig)

–70,0

(2010. december 31-től)

–30,0

(2010. december 31-től)

4,8 és 6,0 GHz között

–70,0

–30,0

6,0 és 8,5 GHz között

–41,3

0,0

8,5 és 10,6 GHz között

–65,0

–25,0

10,6 GHz fölött

–85,0

–45,0

1.2.   Megfelelő zavarcsökkentési technikák

Az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések rádiófrekvencia használata csak abban az esetben térhet el az 1.1. pont táblázatában található EIRP-határértékektől, ha a 1999/5/EK irányelvnek megfelelően elfogadott, vonatkozó harmonizált szabványokban leírt vagy egyéb kiegészítő zavarcsökkentési technikák alkalmazása révén az adott berendezés védelme legalább olyan szintű, mint amely az 1.1. pont táblázatának határértékeit betartva biztosított. A következő zavarcsökkentési technikák feltételezhetően ilyen védelmet nyújtanak:

1.2.1.   »Kis kitöltési tényező« (LDC) zavarcsökkentés

A 3,1 GHz-től 4,8 GHz-ig terjedő tartományban –41,3 dBm/MHz maximális EIRP-sűrűség és 0 dBm 50 MHz-en mért maximális csúcs EIRP megengedett azzal a feltétellel, hogy olyan kis kitöltési tényezőről van szó, amelyben az átvitt jelek összes hosszúsága másodpercenként kisebb, mint az összidő 5 %-a, és óránként kisebb, mint az összidő 0,5 %-a, továbbá egyik átvitt jel hossza sem haladja meg az 5 ezredmásodpercet.

1.2.2.   »Érzékel és elkerül« (DAA) zavarcsökkentés

A 3,1 GHz-től 4,8 GHz-ig és a 8,5 GHz-től 9,0 GHz-ig terjedő tartományban –41,3 dBm/MHz maximális EIRP-sűrűség és 0 dBm 50 MHz-en mért maximális csúcs EIRP megengedett azzal a feltétellel, hogy a 1999/5/EK irányelvnek megfelelően elfogadott vonatkozó harmonizált szabványokban leírt »érzékel és elkerül« (DAA) zavarcsökkentési technikát alkalmaznak.

1.3.   Ultraszéles sávú technológiát használó berendezések működtetése gépjárművekben és vasúti járművekben

Ezen határozat 3. cikkétől eltérően az ultraszéles sávú technológiát használó berendezések gépjárművekben és vasúti járművekben történő használata a következő paraméterek teljesítése esetén megengedett.

1.3.1.   Ultraszéles sávú technológiát használó berendezések gépjárművekben és vasúti járművekben történő működtetésére vonatkozó maximális EIRP-sűrűségek

Az ultraszéles sávú technológiát gépjárművekben és vasúti járművekben használó berendezések számára a rádiófrekvencia használata az 1.1. pont táblázatában található EIRP-határértékek betartásával azzal a feltétellel engedhető meg, hogy a 4,2–4,8 GHz közötti valamint a 6,0–8,5 GHz közötti sávokban a következő paramétereket alkalmazzák:

| Frekvenciatartomány
  (GHz) | | Maximális átlagos EIRP-sűrűség
  (dBm/MHz) |
| --- | --- | --- |
| 4,2 és 4,8 GHz között | (2010. december 31-ig) | –41,3
  Feltéve, hogy legalább olyan teljesítményű, az összesített zavart csökkentő technikákat alkalmaznak, mint az 1999/5/EK irányelv értelmében elfogadott harmonizált szabványokban leírt technikák. Ezek szerint legalább 12 dB tartományú teljesítményszabályozó (TPC) szükséges.
  – 53,3 (más esetben) |
| (2010. december 31-től) | –70,0 |
| 6,0 és 8,5 GHz között | | –41,3
  Feltéve, hogy legalább olyan teljesítményű, az összesített zavart csökkentő technikákat alkalmaznak, mint az 1999/5/EK irányelv értelmében elfogadott harmonizált szabványokban leírt technikák. Ezek szerint legalább 12 dB tartományú teljesítményszabályozó (TPC) szükséges.
  – 53,3 (más esetben) |

Frekvenciatartomány

(GHz)

Maximális átlagos EIRP-sűrűség

(dBm/MHz)

4,2 és 4,8 GHz között

(2010. december 31-ig)

–41,3

Feltéve, hogy legalább olyan teljesítményű, az összesített zavart csökkentő technikákat alkalmaznak, mint az 1999/5/EK irányelv értelmében elfogadott harmonizált szabványokban leírt technikák. Ezek szerint legalább 12 dB tartományú teljesítményszabályozó (TPC) szükséges.

– 53,3 (más esetben)

(2010. december 31-től)

–70,0

6,0 és 8,5 GHz között

–41,3

Feltéve, hogy legalább olyan teljesítményű, az összesített zavart csökkentő technikákat alkalmaznak, mint az 1999/5/EK irányelv értelmében elfogadott harmonizált szabványokban leírt technikák. Ezek szerint legalább 12 dB tartományú teljesítményszabályozó (TPC) szükséges.

– 53,3 (más esetben)

1.3.2.   Gépjárművekben és vasúti járművekben alkalmazandó megfelelő zavarcsökkentési technikák

Az ultraszéles sávú technológiát gépjárművekben és vasúti járművekben használó berendezések esetén az 1.3.1. pontban meghatározott EIRP-határértékektől eltérő határértékek azzal a feltétellel engedélyezhetők, hogy az 1999/5/EK irányelvnek megfelelően elfogadott vonatkozó harmonizált szabványokban leírt vagy más kiegészítő zavarcsökkentési technikát alkalmaznak oly módon, hogy a berendezés legalább olyan szintű védelmet biztosít, mint az előző táblázatokban található határértékek. A következő zavarcsökkentési technikák feltételezhetően ilyen védelmet nyújtanak:

1.3.2.1.   »Kis kitöltési tényező« (LDC) zavarcsökkentés

Az ultraszéles sávú technológiát gépjárművekben és vasúti járművekben használó berendezéseknek az 1.2.1. pontban leírt LDC zavarcsökkentési technika alkalmazásával történő üzemeltetése a 3,1 GHz-től 4,8 GHz-ig terjedő tartományban az 1.2.1. pontban meghatározott EIRP-határértékek alkalmazásával megengedett. Más frekvenciatartományban az 1.1. pontban meghatározott EIRP-határértékek alkalmazandók.

1.3.2.2.   »Érzékel és elkerül« (DAA) zavarcsökkentés

Az ultraszéles sávú technológiát gépjárművekben és vasúti járművekben használó berendezéseknek a DAA zavarcsökkentési technika alkalmazásával történő üzemeltetése a 3,1 GHz-től 4,8 GHz-ig és a 8,5 GHz-től 9,0 GHz-ig terjedő tartományban –41,3 dBm/MHz maximális EIRP-sűrűséggel megengedett, feltéve hogy legalább olyan teljesítményű zavarcsökkentési technikákat alkalmaznak, mint az 1999/5/EK irányelv értelmében elfogadott harmonizált szabványokban leírt technikák. Ezek szerint legalább 12 dB tartományú teljesítményszabályozó (TPC) szükséges. Más esetekben –53,3 dBm/MHz EIRP-határérték alkalmazandó.

2.   EGYEDI ULTRASZÉLES SÁVÚ ALKALMAZÁS

Az alábbi táblázatokban meghatározott határértékeket nem meghaladó, levegőbe sugárzott jelek megengedettek.

2.1.   Építőanyag-vizsgálat (BMA)

| Frekvenciatartomány
  (MHz) | Maximális átlagos EIRP-sűrűség
  (dBm/MHz) | Maximális csúcs EIRP-sűrűség
  (dBm/50 MHz) |
| --- | --- | --- |
| 1 730 MHz alatt | –85 | –45 |
| 1 730 és 2 200 MHz között | –65 | –25 |
| 2 200 és 2 500 MHz között | –50 | –10 |
| 2 500 és 2 690 | –65 | –25 |
| 2 690 és 2 700 MHz között | –55 | –15 |
| 2 700 és 3 400 MHz között | –82 | –42 |
| 3 400 és 4 800 MHz között | –50 | –10 |
| 4 800 és 5 000 MHz között | –55 | –15 |
| 5 000 és 8 000 MHz között | –50 | –10 |
| 8 000 és 8 500 MHz között | –70 | –30 |
| 8 500 MHz fölött | –85 | –45 |

Frekvenciatartomány

(MHz)

Maximális átlagos EIRP-sűrűség

(dBm/MHz)

Maximális csúcs EIRP-sűrűség

(dBm/50 MHz)

1 730 MHz alatt

–85

–45

1 730 és 2 200 MHz között

–65

–25

2 200 és 2 500 MHz között

–50

–10

2 500 és 2 690

–65

–25

2 690 és 2 700 MHz között

–55

–15

2 700 és 3 400 MHz között

–82

–42

3 400 és 4 800 MHz között

–50

–10

4 800 és 5 000 MHz között

–55

–15

5 000 és 8 000 MHz között

–50

–10

8 000 és 8 500 MHz között

–70

–30

8 500 MHz fölött

–85

–45

A legalább az 1999/5/EK irányelv értelmében elfogadott harmonizált szabványokban leírt technikákkal megegyező teljesítményű zavarcsökkentési technikát alkalmazó építőanyag-vizsgáló berendezések működése az 1,215 és 1,73 GHz közötti frekvenciatartományban –70 dBm/MHz maximális átlagos EIRP-sűrűséggel, a 2,5 és 2,69 GHz közötti, valamint a 2,7 és 3,4 GHz közötti frekvenciatartományban –70 dBm/MHz maximális átlagos EIRP-sűrűséggel megengedett, azzal a feltétellel, hogy legalább a fenti táblázatban meghatározott határértékeknek megfelelő szintű védelmet alkalmaznak.

A rádiócsillagászati szolgálatok védelmében; a 2,69 és 2,70 GHz közötti frekvenciatartományban, valamint a 4,8 és 5,0 GHz közötti frekvenciatartományban; a teljes kisugárzott teljesítménysűrűségnek –65 dBm/MHz alatt kell lennie, az 1999/5/EK irányelvnek megfelelően elfogadott vonatkozó harmonizált szabványokban leírtak szerint.”

---

| 25.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 105/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 105/14

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. április 22.)

a III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérjének a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről

(az értesítés a C(2009) 2929. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(2009/344/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | Az Unilever 2006. június 8-án kérelmet nyújtott be az Egyesült Királyság illetékes hatóságaihoz a III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérje új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala céljából. |
| --- | --- |

(1)

Az Unilever 2006. június 8-án kérelmet nyújtott be az Egyesült Királyság illetékes hatóságaihoz a III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérje új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala céljából.

| (2) | A III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérje technológiai segédanyagként géntechnológiával módosított élesztőt használó technológiával készül. Az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (16) preambulumbekezdése szerint a géntechnológiával módosított technológiai segédanyag segítségével előállított élelmiszerek és takarmányok nem tartoznak a rendelet hatálya alá. A rendelet végrehajtásáról szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett bizottsági jelentés (3) egyértelművé tette, hogy a rendeletben előírt engedélyezési és címkézési követelmények nem alkalmazandók a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok felhasználásával, erjesztéssel előállított élelmiszerre vagy takarmányra. |
| --- | --- |

(2)

A III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérje technológiai segédanyagként géntechnológiával módosított élesztőt használó technológiával készül. Az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) (16) preambulumbekezdése szerint a géntechnológiával módosított technológiai segédanyag segítségével előállított élelmiszerek és takarmányok nem tartoznak a rendelet hatálya alá. A rendelet végrehajtásáról szóló, a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez intézett bizottsági jelentés (3) egyértelművé tette, hogy a rendeletben előírt engedélyezési és címkézési követelmények nem alkalmazandók a géntechnológiával módosított mikroorganizmusok felhasználásával, erjesztéssel előállított élelmiszerre vagy takarmányra.

| (3) | Az Egyesült Királyság illetékes élelmiszer-értékelő testülete 2007. július 27-én kibocsátotta előzetes értékelő jelentését. Jelentésében azt a következtetést vonta le, hogy a jégstrukturáló fehérje élelmiszer-összetevőként való használata elfogadható. |
| --- | --- |

(3)

Az Egyesült Királyság illetékes élelmiszer-értékelő testülete 2007. július 27-én kibocsátotta előzetes értékelő jelentését. Jelentésében azt a következtetést vonta le, hogy a jégstrukturáló fehérje élelmiszer-összetevőként való használata elfogadható.

| (4) | A Bizottság az előzetes értékelő jelentést 2007. augusztus 1-jén az összes tagállamhoz továbbította. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság az előzetes értékelő jelentést 2007. augusztus 1-jén az összes tagállamhoz továbbította.

| (5) | A 258/97/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott hatvannapos időszak alatt az említett előírásnak megfelelően indokolt kifogásokat emeltek a termék fogalomba hozatalával szemben. |
| --- | --- |

(5)

A 258/97/EK rendelet 6. cikkének (4) bekezdésében meghatározott hatvannapos időszak alatt az említett előírásnak megfelelően indokolt kifogásokat emeltek a termék fogalomba hozatalával szemben.

| (6) | Ezért 2008. február 25-én konzultációra került sor az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (EFSA). |
| --- | --- |

(6)

Ezért 2008. február 25-én konzultációra került sor az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósággal (EFSA).

| (7) | A Bizottság kérését követően az EFSA diétás termékekkel, táplálkozással és allergiákkal foglalkozó testülete 2008. július 9-én szakvéleményt fogadott el a III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérje élelmiszer-összetevőként való használatának biztonságosságáról. A géntechnológiával módosított szervezetek tudományos testülete 2008. július 2-án is elfogadta a véleményt. Véleményében az EPSA azt a következtetést vonta le, hogy a III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérje biztonságosan használható étkezési jégben. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság kérését követően az EFSA diétás termékekkel, táplálkozással és allergiákkal foglalkozó testülete 2008. július 9-én szakvéleményt fogadott el a III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérje élelmiszer-összetevőként való használatának biztonságosságáról. A géntechnológiával módosított szervezetek tudományos testülete 2008. július 2-án is elfogadta a véleményt. Véleményében az EPSA azt a következtetést vonta le, hogy a III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérje biztonságosan használható étkezési jégben.

| (8) | A tudományos értékelés alapján megállapítást nyert, hogy a III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérje megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(8)

A tudományos értékelés alapján megállapítást nyert, hogy a III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérje megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mellékletben meghatározott, III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérje forgalomba hozható a Közösségben étkezési jég készítéséhez használható új élelmiszer-összetevőként.

Az étkezési jégben a III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérje részaránya legfeljebb 0,01 % lehet.

2. cikk

Az e határozattal engedélyezett új élelmiszer-összetevő megjelölése az azt tartalmazó élelmiszer címkéjén: „Jégstrukturáló fehérje”.

3. cikk

E határozat címzettje az Unilever UK, Walton Court, Station Avenue, Walton-on-Thames, Surrey KT12 1NT, Egyesült Királyság.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 22-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 43., 1997.2.14., 1. o.

1

(2)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

2

(3)  COM(2006) 626 végleges.

3

---

MELLÉKLET

A III HPLC 12-es típusú jégstrukturáló fehérje jellemzői

A jégstrukturálófehérje-készítmény világosbarna folyadék, amelyet géntechnológiával módosított étkezési sütőélesztő (Saccharomyces cerevisiae) merítéses fermentációjával állítanak elő, miután az élesztő genomjába bejuttatták a jégstrukturáló fehérjét kódoló szintetikus gént. A fehérje expressziója és kiválasztása a táptalajban történik, és itt mikroszűréssel elválasztják az élesztősejtektől, majd ultraszűréssel koncentrálják. Következésképpen az élesztősejtek sem eredeti állapotukban, sem módosulva nem kerülnek át a jégstrukturálófehérje-készítménybe. A jégstrukturálófehérje-készítmény az eredeti jégstrukturáló fehérjéből, glikozilált jégstrukturáló fehérjéből, az élesztőből és cukorból származó fehérjékből és peptidekből, illetve az élelmiszerekben szokásosan előforduló savakból és sókból áll. A koncentrátumot 10 mM citromsav-pufferrel stabilizálják.

| Tartalom | Legalább 5 g/l aktív jégstrukturáló fehérje |
| --- | --- |
| pH | 2,5–3,5 |
| Hamu | Legfeljebb 2 % |
| DNS | Nem mutatható ki |

Tartalom

Legalább 5 g/l aktív jégstrukturáló fehérje

pH

2,5–3,5

Hamu

Legfeljebb 2 %

DNS

Nem mutatható ki

---

| 25.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 105/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 105/16

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. április 22.)

a Bacillus subtilis natto által termelt K2-vitaminnak (menakinon) a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatalának engedélyezéséről

(az értesítés a C(2009) 2935. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(2009/345/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az új élelmiszerekről és az új élelmiszer-összetevőkről szóló, 1997. január 27-i 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

| (1) | 2006. december 20-án a NattoPharma vállalat kérelmet nyújtott be Írország illetékes hatóságaihoz a Bacillus subtilis natto által termelt K2-vitamin (menakinon) különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekben, valamint a vitaminok és ásványi anyagok hozzáadásával készült élelmiszerekben felhasználandó új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala céljából. |
| --- | --- |

(1)

2006. december 20-án a NattoPharma vállalat kérelmet nyújtott be Írország illetékes hatóságaihoz a Bacillus subtilis natto által termelt K2-vitamin (menakinon) különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekben, valamint a vitaminok és ásványi anyagok hozzáadásával készült élelmiszerekben felhasználandó új élelmiszer-összetevőként való forgalomba hozatala céljából.

| (2) | 2007. január 22-én Írország illetékes élelmiszer-értékelő testülete kiadta előzetes értékelő jelentését. A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy további értékelésre van szükség. |
| --- | --- |

(2)

2007. január 22-én Írország illetékes élelmiszer-értékelő testülete kiadta előzetes értékelő jelentését. A jelentés arra a következtetésre jutott, hogy további értékelésre van szükség.

| (3) | A Bizottság 2007. február 27-én valamennyi tagállamot tájékoztatta a kérelemről. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2007. március 8-án felkérést kapott az értékelés elvégzésére. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság 2007. február 27-én valamennyi tagállamot tájékoztatta a kérelemről. Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2007. március 8-án felkérést kapott az értékelés elvégzésére.

| (4) | 2008. október 2-án a Bizottság kérésére az EFSA diétás termékekkel, táplálkozással és allergiákkal foglalkozó tudományos testülete véleményt fogadott el a K2-vitamin biztonságosságáról. Véleményében az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a Bacillus subtilis nattoból kivont menakinon biztonságos K-vitamin-forrás. |
| --- | --- |

(4)

2008. október 2-án a Bizottság kérésére az EFSA diétás termékekkel, táplálkozással és allergiákkal foglalkozó tudományos testülete véleményt fogadott el a K2-vitamin biztonságosságáról. Véleményében az EFSA arra a következtetésre jutott, hogy a Bacillus subtilis nattoból kivont menakinon biztonságos K-vitamin-forrás.

| (5) | A K2-vitamint a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/398/EGK tanácsi irányelvvel (2), a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekhez adható tápértéknövelő anyagokról szóló, 2001. február 15-i 2001/15/EK bizottsági irányelvvel (3), és/vagy a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló, 2006. december 20-i 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban kell felhasználni. A tudományos értékelés alapján megállapításra került, hogy a menakinon megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek. |
| --- | --- |

(5)

A K2-vitamint a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló, 1989. május 3-i 89/398/EGK tanácsi irányelvvel (2), a különleges táplálkozási célokra szánt élelmiszerekhez adható tápértéknövelő anyagokról szóló, 2001. február 15-i 2001/15/EK bizottsági irányelvvel (3), és/vagy a vitaminok, ásványi anyagok és bizonyos egyéb anyagok élelmiszerekhez történő hozzáadásáról szóló, 2006. december 20-i 1925/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban kell felhasználni. A tudományos értékelés alapján megállapításra került, hogy a menakinon megfelel a 258/97/EK rendelet 3. cikkének (1) bekezdésében meghatározott követelményeknek.

| (6) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A mellékletben meghatározott K2-vitamin (menakinon) – mint K-vitamin forrás – forgalomba hozható a Közösségben a 2001/15/EK irányelvvel, és/vagy az 1925/2006/EK rendelettel összhangban felhasználandó új élelmiszer-összetevőként.

2. cikk

Az e határozattal engedélyezett új élelmiszer-összetevő megjelölése az azt tartalmazó élelmiszer címkéjén: „Menakinon” vagy „K-vitamin”.

3. cikk

E határozat címzettje: NattoParma, Dammensveien 40, P.O.Box 2896 Solli, N-0230 Oslo, Norvégia.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 22-én.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 43., 1997.2.14., 1. o.

1

(2)  HL L 186., 1989.6.30., 27. o.

2

(3)  HL L 52., 2001.2.22., 19. o.

3

(4)  HL L 404., 2006.12.30., 26. o.

4

---

MELLÉKLET

A K2-vitaminra (menakinon) vonatkozó előírások

LEÍRÁS

K2-vitamin (2-metil-3-all-transz-poliprenil-1,4-naftokinonok), vagy menakinon sorozatok: a prenilált naftokinon-származékok egy csoportja. Az izoprén-szermaradványok számát – ebben az esetben 1 izoprén-egység 5 szénatomból áll – használják a menakinon homológok jellemzésére. Olajos szuszpenzióban jelenik meg, mely elsősorban MK-7-et és kisebb mértékben MK-6-ot tartalmaz.

SZERKEZETI KÉPLET

Image

K-vitamin (menakinon) sorozatok a következőkkel: menakinon-7 (MK-7)(n = 6), azaz C46H64O2; menakinon-6 (MK-6)(n = 5), azaz C41H56O2; és menakinon-4 (MK-4)(n = 3), azaz C31H40O2.

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS VI. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 25.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 105/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 105/18

---

AZ EUROPOL IGAZGATÓTANÁCSÁNAK HATÁROZATA

(2009. április 9.)

megállapodás az Europol által alkalmazott feltételek és eljárások ügyében, átvéve az 1999. november 16-i, az Europol alkalmazottaknak kifizetett bérekre és egyéb javadalmazásokra vonatkozó, Europol által fizetett adók tekintetében hozott Europol igazgatási tanácsi döntésének mellékletében említett összegeket

(2009/346/EK)

AZ EUROPOL IGAZGATÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió Szerződésének K.3. cikke és az Europol-egyezmény 41. cikkének (3) bekezdése alapján összeállított, az Europol, a hozzá tartozó szervek tagjai, aligazgatók és alkalmazottak kiváltságaira és mentességeire vonatkozó jegyzőkönyvre (1) és különösen annak 10. cikkére;

mivel:

| (1) | A Tanács 2009. április 6-án, 2007. július 1-jéig visszamenőleges hatállyal az Europol tisztviselői illetményeinek és járandóságainak 1,7 %-os változásáról döntött. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2009. április 6-án, 2007. július 1-jéig visszamenőleges hatállyal az Europol tisztviselői illetményeinek és járandóságainak 1,7 %-os változásáról döntött.

| (2) | Az igazgatótanács 2009. április 9-én úgy döntött, hogy az igazgatótanács 1999. november 16-i döntésének mellékletében található 4. cikkben feltüntetett összegeket (2) a 2009. április 6-i tanácsi döntés értelmében az 1. pontban meghatározott mértékben és időpontban emeli. |
| --- | --- |

(2)

Az igazgatótanács 2009. április 9-én úgy döntött, hogy az igazgatótanács 1999. november 16-i döntésének mellékletében található 4. cikkben feltüntetett összegeket (2) a 2009. április 6-i tanácsi döntés értelmében az 1. pontban meghatározott mértékben és időpontban emeli.

| (3) | Az igazgatótanács 2009. április 9-i döntéséhez hasonlóan az így kapott értékeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni, |
| --- | --- |

(3)

Az igazgatótanács 2009. április 9-i döntéséhez hasonlóan az így kapott értékeket az Európai Unió Hivatalos Lapjában kell közzétenni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

2007. július 1-jei hatállyal:

| 1. | Az igazgatótanács 1999. november 16-i döntésének mellékletében található 4. cikk első mondatában feltüntetett összeg 115,61 EUR-ra módosul. |
| --- | --- |

1.

Az igazgatótanács 1999. november 16-i döntésének mellékletében található 4. cikk első mondatában feltüntetett összeg 115,61 EUR-ra módosul.

| 2. | Az igazgatótanács 1999. november 16-i döntésének mellékletében található 4. cikkben található táblázat euróban megadott értékei a következőképpen módosulnak: | 8 % 115,61 EUR és 2 036,45 EUR közötti összegeknél |
| --- | --- | --- |

2.

Az igazgatótanács 1999. november 16-i döntésének mellékletében található 4. cikkben található táblázat euróban megadott értékei a következőképpen módosulnak:

8 % 115,61 EUR és 2 036,45 EUR közötti összegeknél

| | 10 % a 2 036,46 EUR és 2 804,90 EUR közötti összegeknél |
| --- | --- |

10 % a 2 036,46 EUR és 2 804,90 EUR közötti összegeknél

| | 12,5 % a 2 804,91 EUR és 3 214,56 EUR közötti összegeknél |
| --- | --- |

12,5 % a 2 804,91 EUR és 3 214,56 EUR közötti összegeknél

| | 15 % a 3 214,57 EUR és 3 650,62 EUR közötti összegeknél |
| --- | --- |

15 % a 3 214,57 EUR és 3 650,62 EUR közötti összegeknél

| | 17,5 % a 3 650,63 EUR és 4 060,32 EUR közötti összegeknél |
| --- | --- |

17,5 % a 3 650,63 EUR és 4 060,32 EUR közötti összegeknél

| | 20 % a 4 060,33 EUR és 4 457,42 EUR közötti összegeknél |
| --- | --- |

20 % a 4 060,33 EUR és 4 457,42 EUR közötti összegeknél

| | 22,5 % a 4 457,43 EUR és 4 867,09 EUR közötti összegeknél |
| --- | --- |

22,5 % a 4 457,43 EUR és 4 867,09 EUR közötti összegeknél

| | 25 % a 4 867,10 EUR és 5 264,21 EUR közötti összegeknél |
| --- | --- |

25 % a 4 867,10 EUR és 5 264,21 EUR közötti összegeknél

| | 27,5 % az 5 264,22 EUR és 5 673,87 EUR közötti összegeknél |
| --- | --- |

27,5 % az 5 264,22 EUR és 5 673,87 EUR közötti összegeknél

| | 30 % az 5 673,88 EUR és 6 070,99 EUR közötti összegeknél |
| --- | --- |

30 % az 5 673,88 EUR és 6 070,99 EUR közötti összegeknél

| | 32,5 % a 6 071,00 EUR és 6 480,66 EUR közötti összegeknél |
| --- | --- |

32,5 % a 6 071,00 EUR és 6 480,66 EUR közötti összegeknél

| | 35 % a 6 480,67 EUR és 6 878,40 EUR közötti összegeknél |
| --- | --- |

35 % a 6 480,67 EUR és 6 878,40 EUR közötti összegeknél

| | 40 % a 6 878,41 EUR és 7 288,09 EUR közötti összegeknél |
| --- | --- |

40 % a 6 878,41 EUR és 7 288,09 EUR közötti összegeknél

| | 45 % a 7 288,10 EUR feletti összegeknél. |
| --- | --- |

45 % a 7 288,10 EUR feletti összegeknél.

2. cikk

Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

3. cikk

Ez a határozat az elfogadását követő napon lép hatályba.

Kelt Hágában, 2009. április 9-én.

Viktor ČECH

az igazgatótanács elnöke

---

(1)  HL C 221., 1997.7.19., 2. o.

1

(2)  HL C 65., 2001.2.28., 6. o.

2

---

Helyesbítések

| 25.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 105/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 105/20

---

Helyesbítés a 93/52/EGK határozat Olaszország egyes közigazgatási területeinek hivatalosan brucellózismentessé (B. melitensis) nyilvánítása, valamint a 2003/467/EK határozat Olaszország egyes közigazgatási területeinek hivatalosan szarvasmarha-tuberkulózistól és szarvasmarha-brucellózistól mentessé és Lengyelország egyes közigazgatási területeinek hivatalosan szarvasmarhák enzootikus leukózisától mentessé nyilvánítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2008. január 30-i 2008/97/EK bizottsági határozathoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 32., 2008. február 6.
  )

A 28. oldalon, a II. melléklet 2. pontjában:

a következő szövegrész:

„2.   FEJEZET

A tagállamok hivatalosan brucellózismentes régiói

Olaszországban:

| — | Abruzzo régió: Pescara tartomány. |
| --- | --- |

—

Abruzzo régió: Pescara tartomány.

| — | Emilia-Romagna régió: Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia és Rimini tartomány. |
| --- | --- |

—

Emilia-Romagna régió: Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia és Rimini tartomány.

| — | Friuli-Venezia Giulia régió. |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulia régió.

| — | Lazio régió: Rieti tartomány. |
| --- | --- |

—

Lazio régió: Rieti tartomány.

| — | Liguria régió: Imperia és Savona tartomány. |
| --- | --- |

—

Liguria régió: Imperia és Savona tartomány.

| — | Lombardia régió: Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milánó, Pavia, Sondrio és Varese tartomány. |
| --- | --- |

—

Lombardia régió: Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milánó, Pavia, Sondrio és Varese tartomány.

| — | Marche régió: Ascoli Piceno tartomány. |
| --- | --- |

—

Marche régió: Ascoli Piceno tartomány.

| — | Piemonte régió: Alessandria, Asti, Biella, Novara, Torino, Verbania és Vercelli tartomány. |
| --- | --- |

—

Piemonte régió: Alessandria, Asti, Biella, Novara, Torino, Verbania és Vercelli tartomány.

| — | Puglia régió: Brindisi tartomány. |
| --- | --- |

—

Puglia régió: Brindisi tartomány.

| — | Szardínia régió: Cagliari, Nuoro, Oristano és Sassari tartomány. |
| --- | --- |

—

Szardínia régió: Cagliari, Nuoro, Oristano és Sassari tartomány.

| — | Toscana régió. |
| --- | --- |

—

Toscana régió.

| — | Trentino-Alto Adige régió: Bolzano és Trento tartomány. |
| --- | --- |

—

Trentino-Alto Adige régió: Bolzano és Trento tartomány.

| — | Umbria régió: Perugia és Terni tartomány. |
| --- | --- |

—

Umbria régió: Perugia és Terni tartomány.

| — | Veneto régió.” |
| --- | --- |

—

Veneto régió.”

helyesen:

„2.   FEJEZET

A tagállamok hivatalosan brucellózismentes régiói

Olaszországban:

| — | Abruzzo régió: Pescara tartomány. |
| --- | --- |

—

Abruzzo régió: Pescara tartomány.

| — | Emilia-Romagna régió: Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia és Rimini tartomány. |
| --- | --- |

—

Emilia-Romagna régió: Bologna, Ferrara, Forli-Cesena, Modena, Parma, Piacenza, Ravenna, Reggio Emilia és Rimini tartomány.

| — | Friuli-Venezia Giulia régió. |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulia régió.

| — | Lazio régió: Rieti tartomány. |
| --- | --- |

—

Lazio régió: Rieti tartomány.

| — | Liguria régió: Imperia és Savona tartomány. |
| --- | --- |

—

Liguria régió: Imperia és Savona tartomány.

| — | Lombardia régió: Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milánó, Pavia, Sondrio és Varese tartomány. |
| --- | --- |

—

Lombardia régió: Bergamo, Brescia, Como, Cremona, Lecco, Lodi, Mantova, Milánó, Pavia, Sondrio és Varese tartomány.

| — | Marche régió: Ascoli Piceno tartomány. |
| --- | --- |

—

Marche régió: Ascoli Piceno tartomány.

| — | Piemonte régió: Alessandria, Asti, Biella, Novara, Torino, Verbania és Vercelli tartomány. |
| --- | --- |

—

Piemonte régió: Alessandria, Asti, Biella, Novara, Torino, Verbania és Vercelli tartomány.

| — | Puglia régió: Brindisi tartomány. |
| --- | --- |

—

Puglia régió: Brindisi tartomány.

| — | Szardínia régió: Cagliari, Nuoro, Oristano és Sassari tartomány. |
| --- | --- |

—

Szardínia régió: Cagliari, Nuoro, Oristano és Sassari tartomány.

| — | Toscana régió. |
| --- | --- |

—

Toscana régió.

| — | Trentino-Alto Adige régió: Bolzano és Trento tartomány. |
| --- | --- |

—

Trentino-Alto Adige régió: Bolzano és Trento tartomány.

| — | Umbria régió: Perugia és Terni tartomány. |
| --- | --- |

—

Umbria régió: Perugia és Terni tartomány.

| — | Veneto régió. |
| --- | --- |

—

Veneto régió.

Portugáliában:

| — | Az Azori-szigetek autonóm régiója: Pico-, Graciosa-, Flores- és Corvo-sziget. |
| --- | --- |

—

Az Azori-szigetek autonóm régiója: Pico-, Graciosa-, Flores- és Corvo-sziget.

Az Egyesült Királyságban:

| — | Nagy-Britannia: Anglia, Skócia, Wales.” |
| --- | --- |

—

Nagy-Britannia: Anglia, Skócia, Wales.”

---

| 25.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 105/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 105/21

---

Helyesbítés a 619/2008/EK rendelettel előírt folyamatos pályázati felhívás keretében a vajra alkalmazandó maximális export-visszatérítés megállapításáról szóló, 2009. április 23-i 334/2009/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 104., 2009. április 24.
  )

A 8. oldalon, a (3) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

„A mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,”

helyesen:

„Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,”.

---

| 25.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 105/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 105/22

---

Helyesbítés a belső piaci információs rendszerre (IMI) vonatkozó adatvédelmi iránymutatásokról szóló, 2009. március 26-i 2009/329/EK bizottsági ajánláshoz

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 100., 2009. április 18.
  )

A 14. oldalon, a melléklet helyébe az alábbi szöveg lép:

„MELLÉKLET

IRÁNYMUTATÁS AZ ADATVÉDELMI SZABÁLYOKNAK AZ IMI-RENDSZERBEN TÖRTÉNŐ VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓAN

1.   IMI – A KÖZIGAZGATÁSI EGYÜTTMŰKÖDÉS ESZKÖZE

Az IMI az Európai Bizottság által a tagállamokkal közösen kidolgozott, az interneten keresztül elérhető szoftveralkalmazás. Fő célja a tagállamok segítése a kölcsönös segítségnyújtásról és közigazgatási együttműködésről rendelkező uniós jogszabályok gyakorlati végrehajtásában. Az IMI nem az információk hosszú távú tárolására szolgáló adatbázis, hanem egy olyan centralizált mechanizmus, ami az EGT-tagállamok nemzeti hatóságai számára teszi lehetővé az információcserét, az adatok korlátozott idejű megőrzése mellett.

IMI bejelentkezési oldal

Image

Az IMI jelenleg a szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv szerinti információk cseréjét támogatja, és 2009 végétől a szolgáltatási irányelv szerinti információk cseréjét is támogatni fogja. A tervek szerint a jövőben a rendszer a belső piac további jogszabályi területei alá tartozó információk cseréjét is támogathatja. Az említett jogszabályi területek mindenkori aktualizált jegyzéke a 2008/49/EK rendelet mellékletében található. A mellékletet rendszeres időközönként aktualizálják. Az IMI nem használható a mellékletben nem felsorolt jogszabályi területekkel kapcsolatos információcserére.

Az alkalmazásnak a szakmai képesítésekkel foglalkozó illetékes hatóságok által használt nézete

Image

A nemzeti hatóságok közötti együttműködés létfontosságú a belső piac megfelelő működéséhez. Az európai polgárok csak a közigazgatási együttműködéshez kapcsolódó gyakorlati intézkedések megléte mellett tudják kihasználni alapvető belső piaci jogaikat, mint például egy másik tagállamban történő letelepedés szabadsága vagy határokon átívelő szolgáltatások nyújtása.

Néhány példa:

Egy Berlinben élő német orvosnő egy francia állampolgárral házasodik össze, és úgy dönt, új életet kezd Párizsban. A német orvosnő Franciaországban is gyakorolni szeretné a hivatását, ezért a képesítéseit és okleveleit benyújtja a franciaországi orvosi kamarának. Az iratokat feldolgozó személynek kétsége merül fel az egyik oklevél hitelességével kapcsolatban, és az IMI használatával ellenőrizteti azt a berlini illetékes hatósággal.

Egy Franciaországban bejegyzett, Franciaországban működő ipari takarító vállalat a határon túl, Spanyolország katalán régiójában is nyújt tisztítási szolgáltatásokat. Egy spanyolországi civil szervezet panaszt nyújt be a katalán környezetvédelmi minisztériumhoz azt állítva, hogy a francia cég nem rendelkezik megfelelően képzett munkaerővel bizonyos tisztítószerek kezeléséhez. A katalán illetékes hatóság az IMI használatával ellenőrzi, hogy a tisztítási vállalat jogszerűen működik-e Franciaországban.

Az Európai Unión belüli közigazgatási együttműködés nem könnyű feladat. Meg kell küzdeni a nyelvi korlátokkal (az EU 23 hivatalos nyelvvel rendelkezik), a határokon átívelő együttműködés igazgatási eljárásainak hiányával, az eltérő igazgatási struktúrákkal és kultúrákkal, valamint a másik tagállambeli partnerek nem egyértelmű azonosíthatóságával.

Bár a tagállamok feladata a belső piaci jogszabályok eredményes végrehajtása saját területükön belül, a Bizottság úgy véli, hogy a tagállamoknak szükségük van az együttműködést szolgáló eszközökre. Az IMI-rendszert ennek szem előtt tartásával tervezték, a következő célokra: a megfelelő illetékes hatóság azonosítása egy másik tagállamban (keresési funkció), az információcsere kezelése egyszerű és egységesített eljárások alapján, valamint a nyelvi korlátok elhárítása előre meghatározott és előre lefordított kérdéssorok alapján.

Két, információcserét folytató illetékes hatóság kérdéseit saját nyelvükön bemutató képernyőképek

Image

Image

2.   AZ IRÁNYMUTATÁSOK ÉRVÉNYESSÉGI TERÜLETE ÉS CÉLJA

Az IMI felhasználói szakértők a saját hatáskörükbe tartozó területeken, legyenek azok egy szakmára vonatkozó szabályok vagy a szolgáltatásnyújtásra vonatkozó előírások. Azonban ők nem adatvédelmi szakértők, és nem biztos, hogy mindig tisztában vannak a saját nemzeti adatvédelmi jogszabályaik által előírt adatvédelmi követelményekkel.

Ezért célszerű az IMI felhasználóit olyan iránymutatásokkal ellátni, amelyek az IMI működését adatvédelmi szempontból is bemutatják, valamint tájékoztatást adnak a rendszerbe épített biztosítékokról és a rendszer használatából eredő lehetséges kockázatokról (1).

Ezek az iránymutatások nem kívánnak kimerítő áttekintést nyújtani az IMI-vel kapcsolatos adatvédelmi kérdésekről, hanem inkább felhasználóbarát magyarázatnak, az IMI minden felhasználója által érthető jogszabályi megfelelőségi kereteknek tekinthetők. Szükség esetén az IMI felhasználói további iránymutatásokat és segítséget kérhetnek a tagállamokban működő adatvédelmi hatóságoktól. A hatóságok jegyzéke, azok elérhetősége és honlapjaik címe a következő webhelyen érhetők el:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

3.   ADATVÉDELMI SZEMPONTOKKAL ÖSSZEEGYEZTETHETŐ KÖRNYEZET

Az IMI kifejlesztése során szem előtt tartották az adatvédelmi jogszabályok által támasztott követelményeket, ezért a rendszer az alapoktól kezdve összeegyeztethető az adatvédelmi szempontokkal.

Az IMI felhasználói biztosak lehetnek abban, hogy az IMI adatvédelmi szempontból megbízható szoftver, és ezt néhány egyszerű példával illusztráljuk:

| a) | Az IMI-t csak az Európai Gazdasági Térség (az EU tagállamai, valamint Norvégia, Izland és Liechtenstein) illetékes hatóságai használják, és nem történik személyes adatok kiadása az EGT területén kívülre. |
| --- | --- |

a)

Az IMI-t csak az Európai Gazdasági Térség (az EU tagállamai, valamint Norvégia, Izland és Liechtenstein) illetékes hatóságai használják, és nem történik személyes adatok kiadása az EGT területén kívülre.

| b) | Az Európai Bizottság és az IMI-koordinátorok (2) nem férnek hozzá a rendszerben szereplő szakemberek vagy szolgáltatók személyes adataihoz. |
| --- | --- |

b)

Az Európai Bizottság és az IMI-koordinátorok (2) nem férnek hozzá a rendszerben szereplő szakemberek vagy szolgáltatók személyes adataihoz.

| c) | Csak az információkérésben részt vevő illetékes hatóságok jogosultak megtekinteni a szolgáltató személyes adatait (3). A védelem fontosságát az is jelzi, hogy a kérés címzettje csak akkor láthatja a szolgáltató személyes adatait, ha a kérést hivatalosan is befogadta.

  Példa egy kérésre, a címzett általi befogadás előtt |
| --- | --- |

c)

Csak az információkérésben részt vevő illetékes hatóságok jogosultak megtekinteni a szolgáltató személyes adatait (3). A védelem fontosságát az is jelzi, hogy a kérés címzettje csak akkor láthatja a szolgáltató személyes adatait, ha a kérést hivatalosan is befogadta.

Példa egy kérésre, a címzett általi befogadás előtt

Image

| d) | A kérésekkel kapcsolatos személyes adatok a kérés lezárása után hat hónappal automatikusan törlődnek a rendszerből, illetve ez előbb is megtörténhet a közreműködő illetékes hatóságok kérésére (részletekért lásd a megőrzési időszakkal foglalkozó 12. fejezetet). |
| --- | --- |

d)

A kérésekkel kapcsolatos személyes adatok a kérés lezárása után hat hónappal automatikusan törlődnek a rendszerből, illetve ez előbb is megtörténhet a közreműködő illetékes hatóságok kérésére (részletekért lásd a megőrzési időszakkal foglalkozó 12. fejezetet).

4.   KI KICSODA AZ IMI-BEN? A KÖZÖS IRÁNYÍTÁS KÉRDÉSE

Az IMI jó példája a közös feldolgozási műveleteknek és a közös irányításnak. Például míg csak a tagállamok illetékes hatóságai cserélnek személyes adatokat, az adatok tárolása a kiszolgáló számítógépeken az Európai Bizottság felelőssége. Bár az Európai Bizottság nem rendelkezik jogosultságokkal a személyes adatok megtekintéséhez, a rendszer üzemeltetőjeként jár el, aki elvégzi az adatok fizikai törlésének vagy helyesbítésének feldolgozását.

Más szóval a Bizottság és a tagállamok közti felelősségek megosztása eredményeképpen:

| a) | minden illetékes hatóság és minden IMI-koordinátor adatkezelőnek minősül saját adatfeldolgozási tevékenységeik tekintetében; |
| --- | --- |

a)

minden illetékes hatóság és minden IMI-koordinátor adatkezelőnek minősül saját adatfeldolgozási tevékenységeik tekintetében;

| b) | a Bizottság a rendszernek nem felhasználója, hanem üzemeltetője, és elsősorban a rendszer karbantartásáért és biztonságáért felelős (4); |
| --- | --- |

b)

a Bizottság a rendszernek nem felhasználója, hanem üzemeltetője, és elsősorban a rendszer karbantartásáért és biztonságáért felelős (4);

| c) | az IMI szereplői megosztott felelősséggel rendelkeznek az értesítési kötelezettségre, hozzáférési jogosultságokra, kifogásokra és helyesbítésekre vonatkozóan. |
| --- | --- |

c)

az IMI szereplői megosztott felelősséggel rendelkeznek az értesítési kötelezettségre, hozzáférési jogosultságokra, kifogásokra és helyesbítésekre vonatkozóan.

A közös irányítás olyan bonyolult megvalósításai esetén, mint az IMI, a jogszabályi megfelelés szempontjából leghatékonyabb megoldás az adatvédelemnek az alapoktól történő rendszerbe ágyazása (lásd a 13. „Az adatvédelmi hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal folytatott együttműködés” fejezet „Folyamatban lévő munkák” szakaszát), és az ezen iránymutatások szerinti jogszabályi megfelelőségi keretek meghatározása. A kereteknek történő megfelelésért az IMI minden szereplője és felhasználója felelős.

5.   AZ IMI SZEREPLŐI ÉS FELHASZNÁLÓI

Az IMI-t használó minden szereplőt az IMI-koordinátorok hitelesítenek. A szereplőket, felhasználókat, funkcióikat, jogaikat és kötelezettségeiket a 2008/49/EK rendelet 6–12. cikke írja le részletesen. Ezért az iránymutatás nem ismétli meg az abban foglaltakat.

Fontos megérteni, hogy az IMI egy nagyon rugalmas rendszer, ahol a tagállamok számos különböző módon oszthatják meg a felelősségeket és funkciókat az illetékes hatóságok és a koordinátorok között annak érdekében, hogy az minél jobban illeszkedjen az adott igazgatási struktúrához és a közigazgatási együttműködés által lefedett jogszabályi területekhez.

Azt is fontos szem előtt tartani, hogy az egyes tagállamok IMI-felhasználói számos más feldolgozási műveletért felelősek. Az IMI adatvédelmi megfelelőségének nem szabad szükségtelenül bonyolultnak lennie, és nem támaszthat túlzó adminisztratív terheket. Ezenkívül nem kell szükségszerűen mindenre egységes megoldást kínálnia.

A legtöbb esetben az illetékes hatóságoknak egyszerűen csak a saját tagállamuk adatvédelmi törvényei, és adatkezelőként a saját szükségleteik alapján rájuk vonatkozó rendes szabályok és gyakorlat alapján kell elvégezniük a feldolgozási műveleteket az IMI-rendszerben.

Ezen túlmenően célszerű kihasználni az IMI-rendszeren belül biztosított, az adatvédelmi szabályokkal összeegyeztethető környezetet. Például ha az információcserét már nem kell tovább az IMI-rendszerben tartani, még a hathónapos megőrzési időszak lejárta előtt célszerű a kezelt személyes adatok törlését kérni az IMI-ből.

6.   A SZEMÉLYES INFORMÁCIÓK IMI-RENDSZEREN KERESZTÜLI CSERÉJÉNEK JOGALAPJA

Az IMI szereplőinek és felhasználóinak az IMI működtetésével összefüggő, a személyes adatok védelmével kapcsolatos funkcióit, jogait és kötelességeit a Bizottság 2008/49/EK határozata szabályozza.

Nem minden, az IMI-ben kezelt adat minősül személyes adatnak. Például a rendszeren keresztül kezelt információk jogi személyekre is vonatkozhatnak (5), vagy a kérdés és a válasz nem egy adott magánszemélyre vonatkozik (pl. általános kérdés arra vonatkozóan, hogy egy adott szakmát szabályoznak-e egy bizonyos tagállamban).

Sok esetben azonban az információcsere magánszemélyekre vonatkozik, ezért jogalapra van szükség a személyes adatok feldolgozásához. Az IMI használata gyakran az adatalany személy érdekében történik. Mindazonáltal, még ha az információcsere nem is szükségszerűen az adatalany személy érdekében történik, az adatok IMI-rendszerben történő kicserélése engedélyezett az illetékes hatóságok számára, feltéve, hogy az adatcserének konkrét jogalapja van.

A személyes adatok feldolgozásának jogalapjait a 95/46/EK irányelv 7. cikke sorolja fel. Ezek közül az IMI-rendszerre vonatkozóan a 7. cikk c) és e) pontja a leglényegesebb.

I.   Jogi kötelezettségnek teljesítése (7. cikk c) pont)

Általános alapelvként az EU tagállamainak kötelessége egymással és a közösségi intézményekkel együttműködni. A közigazgatási együttműködésre vonatkozó kötelezettséget kifejezetten és konkrétan említi a 2005/36/EK irányelv (szakmai képesítések elismerése) és a 2006/123/EK (szolgáltatási irányelv).

A szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv 56. cikke a következőképpen rendelkezik:

„(1)   A fogadó tagállam és a saját tagállam illetékes hatóságai szorosan együttműködnek és kölcsönösen segítséget nyújtanak egymásnak ezen irányelv alkalmazásának megkönnyítése érdekében. Gondoskodnak az egymásnak szolgáltatott adatok bizalmas kezeléséről.

(2)   A fogadó tagállam és a saját tagállam illetékes hatóságai – a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (elektronikus hírközlési adatvédelmi irányelv (...) előírt személyesadat-védelmi jogi rendelkezéseket tiszteletben tartva – adatokat szolgáltatnak egymásnak azokról a fegyelmi eljárásokról, büntetőjogi szankciókról, vagy bármely egyéb jelentős súlyú, konkrét körülményekről, amelyek az ezen irányelv alapján gyakorolt tevékenységek tekintetében várhatóan következményekkel járhatnak [HL L 201., 2002.7.31., 37. o.].”

A szolgáltatási irányelv 28. cikke értelmében:

„(1)   A tagállamok egymásnak kölcsönösen segítséget nyújtanak, és a hatékony együttműködés érdekében intézkedéseket hoznak a szolgáltatók és az általuk nyújtott szolgáltatások felügyeletének biztosítására.(...)

(6)   A tagállamok a lehető legrövidebb határidőn belül, elektronikus úton továbbítják a más tagállamok vagy a Bizottság által kért információkat.”

A szolgáltatási irányelv 34. cikke értelmében:

„1.   A Bizottság a tagállamokkal együttműködve a tagállamok közötti adatcsere céljából elektronikus rendszert hoz létre, figyelembe véve a meglévő információs rendszereket.”

II.   Közérdekből elvégzendő feladat végrehajtása vagy az adatkezelőre, illetve az adatokról tudomást szerző harmadik félre ruházott hivatali hatáskör gyakorlása (7. cikk e) pont).

Az IMI szereplői és felhasználói közérdekű feladatokat látnak el vagy a rájuk ruházott hatósági jogköröket gyakorolják. Az IMI-rendszerben történő minden regisztrációt az IMI-koordinátor érvényesít miután meggyőződött arról, hogy a szóban forgó illetékes hatóság vagy közérdekű feladatot lát el (például orvosi vagy állatorvosi testület, amely arról gondoskodik, hogy tagjai betartsák az etikai vagy egészségügyi szabályokat) vagy a rá ruházott hivatalos hatósági jogköröket gyakorolja (pl. oktatási minisztériumok, amelyek arról gondoskodnak, hogy a középfokú oktatásban dolgozó tanárok megfelelő képesítéssel rendelkezzenek).

Az előzőek alapján az IMI a szakmai képesítések elismeréséről szóló és a szolgáltatási irányelv szerint használható személyes adatok cseréjére, az említett irányelvek rendelkezései szerinti célokra. Más belső piaci jogszabályokkal kapcsolatos információk cseréje nem végezhető az IMI-ben. Amennyiben az IMI alkalmazási területét a későbbiekben más további jogszabályokra is kibővítik, a 2008/49/EK határozat melléklete ki fog egészülni a vonatkozó közösségi jogszabályokkal.

7.   AZ ALKALMAZANDÓ JOG ÉS A MEGFELELŐ FELÜGYELET KÉRDÉSE

Az alkalmazandó adatvédelmi jogszabályok az adott IMI-szereplő vagy -felhasználó személyétől függenek. Az Európai Bizottságra például a 45/2001/EK adatvédelmi rendelet vonatkozik. Nemzeti felhasználókra (pl. illetékes hatóságokra) a nemzeti adatvédelmi jogszabályok vonatkoznak, amelyeknek összhangban kell lenniük a 95/46/EK irányelvvel (adatvédelmi irányelv).

Az Európai Unió szilárd adatvédelmi keretekkel rendelkezik, amelyeket az említett irányelv és a 45/2001/EK rendelet (6) határoznak meg. Az adatvédelmi irányelv némi rugalmasságot biztosít a tagállamok számára. Az IMI nemzeti koordinátorai számára ezért javasolt ezeket az iránymutatásokat saját adatvédelmi hatóságaikkal megvitatni, például a magánszemélyekkel kapcsolatban nyújtandó információk tartalmára (ezzel kapcsolatban lásd a 9. fejezetet), illetve bizonyos adatfeldolgozási műveleteknek az adatvédelmi hatóságok felé történő jelentési kötelezettségére vonatkozóan.

6

Az 95/46/EK irányelv egy kettős céllal rendelkező belső piaci irányelv. A nemzeti adatvédelmi jogszabályok harmonizációja egyrészt magas szintű adatvédelmet, másrészt az egyének alapvető jogainak védelmét, egyúttal a személyes adatok tagállamok közti szabad áramlását hivatott szolgálni. Ezért a nemzeti sajátosságok nem befolyásolhatják jelentősen és gyakorlati módon az IMI használatát, és a más közösségi jogszabályok által előírt információcserét.

Az EU adatvédelemre vonatkozó jogi kereteinek egyik leglényegesebb tulajdonsága, hogy azt nyilvános és független adatvédelmi hatóságok felügyelik. Ennek eredményeképpen a polgárok panaszt nyújthatnak be az említett hatóságoknak az adatvédelmi problémák gyors, peren kívüli rendezése érdekében. A személyes adatok feldolgozását nemzeti szinten a nemzeti adatvédelmi hatóságok felügyelik, míg a személyes adatok európai intézmények általi feldolgozásának felügyeletét az európai adatvédelmi biztos végzi. Ebből következik, hogy az Európai Bizottság az európai adatvédelmi biztos, míg az IMI más felhasználói a résztvevő nemzeti adatvédelmi hatóságok felügyelete alatt állnak. A panaszok, illetve az adatalanyok kéréseinek kezelési módjával kapcsolatban lásd a hozzáférési jogosultságokkal és helyesbítésekkel foglalkozó 10. fejezetet, illetve az adatvédelmi hatóságokkal és az európai adatvédelmi biztossal folytatott együttműködés kérdésével foglalkozó 13. fejezetet.

8.   AZ INFORMÁCIÓCSERÉRE VONATKOZÓ ADATVÉDELMI ALAPELVEK

A közösségi jogszabályok szerint személyes adatok feldolgozása csak bizonyos feltételek mellett (lásd 6. fejezet „A személyes információk IMI rendszeren keresztüli cseréjének jogalapja”) és az adatvédelmi irányelv ún. „adatminőségre vonatkozó” alapelveivel összhangban történhet (lásd az irányelv 6. cikkét).

Az adatkezelők csak jogszerű és konkrét célból gyűjthetnek személyes adatokat, valamint azokat csak az adatgyűjtéskor meghatározott célokra dolgozhatják fel. Jó példa a nem összeegyeztethető célokra, ha az illetékes hatóság magáncégeknek marketingcélból adná el azokat a címeket, amelyeket a migráns szakemberek ügyeinek a szolgáltatási irányelv alapján történő kezelése során gyűjtött össze.

Ezen túlmenően a személyes adatok feldolgozásának arányosnak (megfelelőnek, relevánsnak és nem túlzott mértékűnek) kell lennie az adatgyűjtés célja szempontjából, valamint az adatfeldolgozónak ésszerű intézkedéseket kell tennie az adatok naprakészen tartása, valamint azok megsemmisítése vagy anonimmá tétele érdekében, miután az adatalany azonosítása a továbbiakban szükségtelenné válik. Az adatminőségre vonatkozó alapelvek jó információkezelési alapelvek, mivel egy jó információs rendszer nem tárol konkrét ok nélkül több gigabájtnyi olyan adatot, ami gyorsan elavul és megbízhatatlanná válik. Egy jó elektronikus információs rendszer csak az előre meghatározott célokhoz szükséges adatokat gyűjti össze, és ezeket az adatokat naprakészen tartja, hogy azok teljes mértékben megbízhatóak legyenek.

Az említett adatminőségi alapelveknek az IMI-rendszer működésére történő alkalmazásával a következő ajánlásokat fogalmazhatjuk meg:

| 1. | Az IMI használatának szigorúan a vonatkozó jogszabályokban meghatározott célokra kell korlátozódnia (pl. indokolt kétség, vagy a vonatkozó jogszabályokban meghatározott bármely egyéb indok). Ezért annak ellenére, hogy az IMI várhatóan az illetékes hatóságok közötti információcsere rutinszerűen használt eszköze lesz, teljes mértékben világossá kell tenni, hogy az IMI-t nem lehet szisztematikusan a migráns szakemberek vagy szolgáltatók háttérellenőrzésére felhasználni. |
| --- | --- |

1.

Az IMI használatának szigorúan a vonatkozó jogszabályokban meghatározott célokra kell korlátozódnia (pl. indokolt kétség, vagy a vonatkozó jogszabályokban meghatározott bármely egyéb indok). Ezért annak ellenére, hogy az IMI várhatóan az illetékes hatóságok közötti információcsere rutinszerűen használt eszköze lesz, teljes mértékben világossá kell tenni, hogy az IMI-t nem lehet szisztematikusan a migráns szakemberek vagy szolgáltatók háttérellenőrzésére felhasználni.

| 2. | A kérelmező illetékes hatóságnak csak azokat a személyes adatokat kell megadnia, amelyekre a válaszadó illetékes hatóságnak szüksége van a kérdéses személy egyértelmű azonosításához, vagy a kérdések megválaszolásához. Például ha egy migráns szakembert neve és szakmai nyilvántartási száma alapján azonosítani lehet, nincs szükség személyi azonosító számának megadására is. |
| --- | --- |

2.

A kérelmező illetékes hatóságnak csak azokat a személyes adatokat kell megadnia, amelyekre a válaszadó illetékes hatóságnak szüksége van a kérdéses személy egyértelmű azonosításához, vagy a kérdések megválaszolásához. Például ha egy migráns szakembert neve és szakmai nyilvántartási száma alapján azonosítani lehet, nincs szükség személyi azonosító számának megadására is.

| 3. | Az IMI felhasználóinak körültekintően kell megválasztaniuk a feltett kérdéseket, és nem szabad a kifejezetten szükségesnél több tájékoztatást kérniük. Ez nem pusztán az adatminőségi alapelvek betartása, hanem az igazgatási terheket is csökkenti. Az átláthatóság céljából az előre meghatározott kérdéscsoportokat az IMI honlapján (7) közzétették.

  Mik azok az érzékeny adatok
   (8)
  ?

  Olyan adatok, amelyekből következtetni lehet a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, az egészségi állapotra vagy a szexuális életre, szabálysértésekre, büntetőítéletekre vagy biztonsági intézkedésekre. Egyes tagállamok a közigazgatási szankciókkal vagy polgári ügyekben hozott határozatokkal kapcsolatos információkat is érzékeny adatokként kezelhetik. |
| --- | --- |

3.

Az IMI felhasználóinak körültekintően kell megválasztaniuk a feltett kérdéseket, és nem szabad a kifejezetten szükségesnél több tájékoztatást kérniük. Ez nem pusztán az adatminőségi alapelvek betartása, hanem az igazgatási terheket is csökkenti. Az átláthatóság céljából az előre meghatározott kérdéscsoportokat az IMI honlapján (7) közzétették.

7

Mik azok az érzékeny adatok
   (8)
  ?

Mik azok az érzékeny adatok

8

?

Olyan adatok, amelyekből következtetni lehet a faji vagy etnikai hovatartozásra, a politikai véleményre, a vallási vagy világnézeti meggyőződésre, a szakszervezeti tagságra, az egészségi állapotra vagy a szexuális életre, szabálysértésekre, büntetőítéletekre vagy biztonsági intézkedésekre. Egyes tagállamok a közigazgatási szankciókkal vagy polgári ügyekben hozott határozatokkal kapcsolatos információkat is érzékeny adatokként kezelhetik.

| 4. | Az illetékes hatóságoknak különösen ügyelniük kell azokra az esetekre, ahol az információcsere érzékeny adatokra vonatkozik. Az érzékeny adatok cseréje csak igen korlátozott körülmények között lehetséges. Az érzékeny adatoknak az IMI-rendszerben történő feldolgozására vonatkozó legfontosabb követelmények a következők:






  a) | Az érzékeny adatok feldolgozása jogi követelések megállapításához, gyakorlásához vagy védelméhez szükséges (lásd az adatvédelmi irányelv 8. cikke (2) bekezdésének e) pontját és a nemzeti jogszabályok megfelelő rendelkezéseit).
  Ez olyan, az IMI-rendszeren keresztül bonyolított adatcserére is vonatkozik, ahol egy migráns szakember vagy szolgáltató szakmája gyakorlásával vagy másik tagállamban történő letelepedésével kapcsolatos jogát kívánja gyakorolni. Az illetékes hatóságoknak minden esetben körültekintően kell megvizsgálniuk, hogy ténylegesen szükség van-e érzékeny adatokra az említett jogok megadásához.
  Az IMI-n belül kezelt érzékeny adatok bizonyos fajtáira vonatkozóan a tagállamok egyedi rendelkezéseket fogadtak el a szakmai képesítések elismeréséről szóló és a szolgáltatási irányelvben.






  1. | A szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv 56. cikkének (2) bekezdése szerint „A fogadó tagállam és a saját tagállam illetékes hatóságai – (...) a személyesadat-védelmi jogi rendelkezéseket tiszteletben tartva – adatokat szolgáltatnak egymásnak azokról a fegyelmi eljárásokról, büntetőjogi szankciókról, vagy bármely egyéb jelentős súlyú, konkrét körülményekről, amelyek az ezen irányelv alapján gyakorolt tevékenységek tekintetében várhatóan következményekkel járhatnak.” |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Az illetékes hatóságoknak különösen ügyelniük kell azokra az esetekre, ahol az információcsere érzékeny adatokra vonatkozik. Az érzékeny adatok cseréje csak igen korlátozott körülmények között lehetséges. Az érzékeny adatoknak az IMI-rendszerben történő feldolgozására vonatkozó legfontosabb követelmények a következők:

érzékeny adatokra

a)

Az érzékeny adatok feldolgozása jogi követelések megállapításához, gyakorlásához vagy védelméhez szükséges (lásd az adatvédelmi irányelv 8. cikke (2) bekezdésének e) pontját és a nemzeti jogszabályok megfelelő rendelkezéseit).

Ez olyan, az IMI-rendszeren keresztül bonyolított adatcserére is vonatkozik, ahol egy migráns szakember vagy szolgáltató szakmája gyakorlásával vagy másik tagállamban történő letelepedésével kapcsolatos jogát kívánja gyakorolni. Az illetékes hatóságoknak minden esetben körültekintően kell megvizsgálniuk, hogy ténylegesen szükség van-e érzékeny adatokra az említett jogok megadásához.

Az IMI-n belül kezelt érzékeny adatok bizonyos fajtáira vonatkozóan a tagállamok egyedi rendelkezéseket fogadtak el a szakmai képesítések elismeréséről szóló és a szolgáltatási irányelvben.

1.

A szakmai képesítések elismeréséről szóló irányelv 56. cikkének (2) bekezdése szerint „A fogadó tagállam és a saját tagállam illetékes hatóságai – (...) a személyesadat-védelmi jogi rendelkezéseket tiszteletben tartva – adatokat szolgáltatnak egymásnak azokról a fegyelmi eljárásokról, büntetőjogi szankciókról, vagy bármely egyéb jelentős súlyú, konkrét körülményekről, amelyek az ezen irányelv alapján gyakorolt tevékenységek tekintetében várhatóan következményekkel járhatnak.”

| 2. | A szolgáltatási irányelv 33. cikke továbbá különleges szabályokat irányoz elő a migráns szolgáltató jó hírnevére vonatkozó információk cseréjére: „A tagállamok egy másik tagállam illetékes hatóságának kérelmére – nemzeti jogukkal összhangban – tájékoztatást nyújtanak (...) közigazgatási vagy fegyelmi intézkedések, büntetőjogi szankciók, valamint csaláshoz köthető fizetésképtelenséggel vagy csőddel kapcsolatos határozatok tekintetében (...).” |
| --- | --- |

2.

A szolgáltatási irányelv 33. cikke továbbá különleges szabályokat irányoz elő a migráns szolgáltató jó hírnevére vonatkozó információk cseréjére: „A tagállamok egy másik tagállam illetékes hatóságának kérelmére – nemzeti jogukkal összhangban – tájékoztatást nyújtanak (...) közigazgatási vagy fegyelmi intézkedések, büntetőjogi szankciók, valamint csaláshoz köthető fizetésképtelenséggel vagy csőddel kapcsolatos határozatok tekintetében (...).”

„A tagállamok egy másik tagállam illetékes hatóságának kérelmére – nemzeti jogukkal összhangban – tájékoztatást nyújtanak (...) közigazgatási vagy fegyelmi intézkedések, büntetőjogi szankciók, valamint csaláshoz köthető fizetésképtelenséggel vagy csőddel kapcsolatos határozatok tekintetében (...).”

| b) | Az adatalany kifejezett beleegyezését adja. Amennyiben a közigazgatási együttműködés az adatalany érdekében történik, valószínűleg nem okoz nehézséget az adatalany kifejezett beleegyezését megszerezni a személyes adatok feldolgozásához. |
| --- | --- |

b)

Az adatalany kifejezett beleegyezését adja. Amennyiben a közigazgatási együttműködés az adatalany érdekében történik, valószínűleg nem okoz nehézséget az adatalany kifejezett beleegyezését megszerezni a személyes adatok feldolgozásához.

| 5. | Különösen elővigyázatosnak kell lenni a bűnügyi nyilvántartások adataival kapcsolatban, amelyeknek pontossága és naprakész jellege elsődleges fontosságú. Ezért az adatvédelmi irányelv és rendelet ezen ajánlásban említett egyéb alapelveinek (9) tiszteletben tartásán kívül az ilyen információfajtákat csak akkor lehet kérelmezni, ha ezt a vonatkozó közösségi jogszabályok engedélyezik és az adatok elengedhetetlenek ahhoz, hogy a kéréshez közvetlenül kapcsolódó esetben döntést lehessen hozni. Más megfogalmazásban a feldolgozásnak közvetlenül kapcsolódnia kell a szakmai tevékenység vagy szolgáltatásnyújtás gyakorlásához, és szükségesnek kell lennie a vonatkozó irányelv rendelkezéseinek történő megfelelés ellenőrzéséhez. Az IMI felhasználóinak mindig szem előtt kell tartaniuk, hogy sok esetben a döntéshozatalhoz szükséges információknak nem kell konkrétan a migráns szakember vagy szolgáltató bűnügyi nyilvántartási adataira hivatkozniuk.
  Az IMI kérdéssoraiban valójában csak néhány kérdés vonatkozik a bűnügyi nyilvántartásra vagy más érzékeny adatokra (10). Az említett korlátozott eseteken kívül csak olyan kivételes esetekben kerülhet sor érzékeny adatok cseréjére, amikor az eset konkrét körülményei olyanok, hogy az érzékeny adatok közvetlenül a szóban forgó tevékenység végzésével kapcsolatosak, és azok teljes mértékben szükségesek a jogi követelés megállapításához.
  Az illetékes hatóságok nem használhatják az IMI rendszert a migráns szakemberek bűnügyi nyilvántartási adatainak rutinszerű ellenőrzésére, mivel ez nem egyeztethető össze az IMI létrehozásának céljával. A szabálysértésekkel és fegyelmi eljárásokra vonatkozó kéréseknek az érintett szakmához vagy szolgáltatáshoz kell kapcsolódniuk, nem pedig a migráns szakember származási országában esetlegesen elkövetett más szabálysértésekhez és fegyelmi eljárásokhoz. Például annak meghatározása érdekében, hogy egy orvos jogszerűen bejegyzett és elismert tagja-e az orvosi kamarának, a kérelmező illetékes hatóságnak nem szükséges tudnia, hogy az adott orvos a bűnügyi nyilvántartás szerint elkövetett-e közúti szabálysértést, mivel egy ilyen szabálysértés nem akadályozza meg orvosi tevékenységét a hazájában. |
| --- | --- |

5.

Különösen elővigyázatosnak kell lenni a bűnügyi nyilvántartások adataival kapcsolatban, amelyeknek pontossága és naprakész jellege elsődleges fontosságú. Ezért az adatvédelmi irányelv és rendelet ezen ajánlásban említett egyéb alapelveinek (9) tiszteletben tartásán kívül az ilyen információfajtákat csak akkor lehet kérelmezni, ha ezt a vonatkozó közösségi jogszabályok engedélyezik és az adatok elengedhetetlenek ahhoz, hogy a kéréshez közvetlenül kapcsolódó esetben döntést lehessen hozni. Más megfogalmazásban a feldolgozásnak közvetlenül kapcsolódnia kell a szakmai tevékenység vagy szolgáltatásnyújtás gyakorlásához, és szükségesnek kell lennie a vonatkozó irányelv rendelkezéseinek történő megfelelés ellenőrzéséhez. Az IMI felhasználóinak mindig szem előtt kell tartaniuk, hogy sok esetben a döntéshozatalhoz szükséges információknak nem kell konkrétan a migráns szakember vagy szolgáltató bűnügyi nyilvántartási adataira hivatkozniuk.

9

és

Az IMI kérdéssoraiban valójában csak néhány kérdés vonatkozik a bűnügyi nyilvántartásra vagy más érzékeny adatokra (10). Az említett korlátozott eseteken kívül csak olyan kivételes esetekben kerülhet sor érzékeny adatok cseréjére, amikor az eset konkrét körülményei olyanok, hogy az érzékeny adatok közvetlenül a szóban forgó tevékenység végzésével kapcsolatosak, és azok teljes mértékben szükségesek a jogi követelés megállapításához.

10

Az illetékes hatóságok nem használhatják az IMI rendszert a migráns szakemberek bűnügyi nyilvántartási adatainak rutinszerű ellenőrzésére, mivel ez nem egyeztethető össze az IMI létrehozásának céljával. A szabálysértésekkel és fegyelmi eljárásokra vonatkozó kéréseknek az érintett szakmához vagy szolgáltatáshoz kell kapcsolódniuk, nem pedig a migráns szakember származási országában esetlegesen elkövetett más szabálysértésekhez és fegyelmi eljárásokhoz. Például annak meghatározása érdekében, hogy egy orvos jogszerűen bejegyzett és elismert tagja-e az orvosi kamarának, a kérelmező illetékes hatóságnak nem szükséges tudnia, hogy az adott orvos a bűnügyi nyilvántartás szerint elkövetett-e közúti szabálysértést, mivel egy ilyen szabálysértés nem akadályozza meg orvosi tevékenységét a hazájában.

Az IMI-n kívüli további feldolgozás és tárolás

Az IMI-n kívüli további feldolgozás és tárolás

Az IMI használata gyakran a tagállamban végzett további feldolgozási műveletekhez adja meg a bemeneti adatokat (például egy szolgáltatásnyújtással vagy egy tevékenység végzésével kapcsolatos engedély ügyintézése). Ezért szokványosnak tekinthető, hogy az illetékes hatóságok további feldolgozást végeznek az említett célból beszerzett adatokon. Az IMI-rendszeren keresztül beszerzett, és a rendszeren kívül tovább feldolgozott adatokra egyaránt a nemzeti adatvédelmi jogszabályok vonatkoznak. Ezért a következők betartásáról kell gondoskodni:

| — | A további feldolgozás összeegyeztethető az adatgyűjtés és az IMI-rendszerben történő adatcsere céljával. |
| --- | --- |

—

A további feldolgozás összeegyeztethető az adatgyűjtés és az IMI-rendszerben történő adatcsere céljával.

| — | A további feldolgozás szükséges és arányos (megfelelő, releváns és nem túlzott mértékű) az IMI-ben történő adatgyűjtés célja szempontjából. |
| --- | --- |

—

A további feldolgozás szükséges és arányos (megfelelő, releváns és nem túlzott mértékű) az IMI-ben történő adatgyűjtés célja szempontjából.

| — | Ésszerű intézkedéseket tesznek az adatok naprakészen tartása érdekében, valamint azokat törlik, ha már nincs tovább szükség rájuk. |
| --- | --- |

—

Ésszerű intézkedéseket tesznek az adatok naprakészen tartása érdekében, valamint azokat törlik, ha már nincs tovább szükség rájuk.

| — | Amikor az IMI-ből harmadik fél számára történő közlés céljából nyernek ki információt, az adatalanyt értesíteni kell az adatgyűjtés ezen körülményéről, ezzel biztosítva a tisztességes adatfeldolgozást, kivéve ha az értesítés lehetetlennek bizonyul vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényel, illetve ha a közlést jogszabály kifejezetten előírja (lásd a 95/46/EK adatvédelmi irányelv 11. cikkének (2) bekezdését). Figyelembe véve, hogy előállhat olyan eset, amikor a közlést csak az egyik érintett tagállam jogszabályai írják elő, és ezt nem ismerik széles körben, a Bizottság azt javasolja, hogy tegyenek erőfeszítést a tájékoztatásra vonatkozóan még akkor is, ha a közlést jogszabály kifejezetten előírja. |
| --- | --- |

—

Amikor az IMI-ből harmadik fél számára történő közlés céljából nyernek ki információt, az adatalanyt értesíteni kell az adatgyűjtés ezen körülményéről, ezzel biztosítva a tisztességes adatfeldolgozást, kivéve ha az értesítés lehetetlennek bizonyul vagy aránytalanul nagy erőfeszítést igényel, illetve ha a közlést jogszabály kifejezetten előírja (lásd a 95/46/EK adatvédelmi irányelv 11. cikkének (2) bekezdését). Figyelembe véve, hogy előállhat olyan eset, amikor a közlést csak az egyik érintett tagállam jogszabályai írják elő, és ezt nem ismerik széles körben, a Bizottság azt javasolja, hogy tegyenek erőfeszítést a tájékoztatásra vonatkozóan még akkor is, ha a közlést jogszabály kifejezetten előírja.

9.   AZ ADATOK ÉRINTETTJEINEK TÁJÉKOZTATÁSA

Az adatvédelmi rendszerek egyik pillére az, hogy az adatkezelők tájékoztatást nyújtanak az érintettek számára azon feldolgozási műveletekről, amelyeket személyes adataikon el szándékoznak végezni.

Az adatvédelmi irányelv 10. cikke úgy rendelkezik, hogy az adatgyűjtés időpontjában legalább az adatkezelő személyéről, az adatfeldolgozás céljáról, az adatok címzettjeiről, illetve a címzettek kategóriáiról, a kérdések megválaszolásának kötelező vagy önkéntes jellegéről, továbbá a válaszadás elmulasztásának lehetséges következményeiről, valamint a betekintési jogról és az érintettre vonatkozó adatok helyesbítéséhez való jogról kell tájékoztatni az érintettet.

Ezért magánszemélyek személyes adatainak gyűjtése során az illetékes hatóságnak tájékoztatnia kell az adatalanyt adatainak az IMI-rendszerben történő – egy másik tagállam hatóságainak az adatalany saját kérésének feldolgozásával kapcsolatos kérdésére válaszoló – rögzítéséről, és szükség szerint az adatalany a kérésben közreműködő bármely hatóságtól kérheti az adatokba történő betekintést és az elküldött adatok helyesbítését (további részletekért lásd a hozzáférési jogosultságokkal és helyesbítésekkel foglalkozó 10. fejezetet).

Minden hatóság saját maga dönti el, hogyan végzi el az érintettek tájékoztatását. A legtöbb (ha nem mindegyik) illetékes hatóság fog az IMI rendszerben történő információcserén kívüli feldolgozási műveleteket is végezni, ezért az adatalanyok tájékoztatásának módja adott esetben megegyezhet azzal, amelyet a nemzeti jogszabályok szerinti egyéb feldolgozási műveletekkel kapcsolatos hasonló tájékoztatáshoz alkalmaznak (pl. poszterek, az érintettekkel folytatott levelezésben, illetve internetes honlapokon).

Az adatvédelmi irányelv tájékoztatással kapcsolatos rendelkezései

Az adatvédelmi irányelv tájékoztatással kapcsolatos rendelkezései

Az adatvédelmi irányelv 10. cikke tartalmazza azon minimális információk felsorolását, amelyekről tájékoztatni kell az érintetteket, kivéve, ha azok már rendelkeznek ezen információkkal:

| a) | Az adatkezelő vagy adatkezelők személye (az adatgyűjtést végző illetékes hatóság és más tagállamok hasonló hatóságai); |
| --- | --- |

a)

Az adatkezelő vagy adatkezelők személye (az adatgyűjtést végző illetékes hatóság és más tagállamok hasonló hatóságai);

| b) | Az adatfeldolgozás célja (a migráns szakember vagy szolgáltató kéréséhez kapcsolódóan más hatóságokkal folytatott levelezés); |
| --- | --- |

b)

Az adatfeldolgozás célja (a migráns szakember vagy szolgáltató kéréséhez kapcsolódóan más hatóságokkal folytatott levelezés);

| c) | Minden olyan további adat, amely a tisztességes adatfeldolgozás biztosításához szükséges, vagy amelynek megadását a nemzeti jogszabályok írják elő, mint például:






  1. | az adatok címzettjei vagy a címzettek kategóriái; |
| --- | --- | --- |

c)

Minden olyan további adat, amely a tisztességes adatfeldolgozás biztosításához szükséges, vagy amelynek megadását a nemzeti jogszabályok írják elő, mint például:

1.

az adatok címzettjei vagy a címzettek kategóriái;

| 2. | betekintési jog és az érintettre vonatkozó adatok helyesbítéséhez való jog, e jogok gyakorlati alkalmazásának módja, és a jogok alkalmazása alóli kivételek a nemzeti jogszabályok szerint; |
| --- | --- |

2.

betekintési jog és az érintettre vonatkozó adatok helyesbítéséhez való jog, e jogok gyakorlati alkalmazásának módja, és a jogok alkalmazása alóli kivételek a nemzeti jogszabályok szerint;

| 3. | jogorvoslat (pl. bírósági eljáráshoz és kártérítéshez való jog); |
| --- | --- |

3.

jogorvoslat (pl. bírósági eljáráshoz és kártérítéshez való jog);

| 4. | tárolási és megőrzési időszak; |
| --- | --- |

4.

tárolási és megőrzési időszak;

| 5. | biztonsági intézkedések; |
| --- | --- |

5.

biztonsági intézkedések;

| 6. | hivatkozások a vonatkozó dokumentumokra és weboldalakra, köztük a Bizottság IMI weboldalára. |
| --- | --- |

6.

hivatkozások a vonatkozó dokumentumokra és weboldalakra, köztük a Bizottság IMI weboldalára.

Az adatvédelmi irányelv két olyan esetet sorol fel, amelyben tájékoztatni kell az érintetteket: amikor az adatokat közvetlenül az érintettektől gyűjtik össze, illetve amikor az adatokat valaki mástól szerzik be. Ez utóbbi esetre vonatkozóan az irányelv 11. cikke mérlegelési lehetőséget enged, amely szerint a tájékoztatás nem szükséges, különösen, ha az aránytalanul nagy erőfeszítést igényel, illetve ha a rögzítést vagy a közlést jogszabály kifejezetten előírja (ahogy azt az IMI-ben történő információcserére vonatkozóan teszi), bár az irányelv úgy folytatja, hogy ezekben az esetekben „a tagállamoknak garantálniuk kell a megfelelő biztosítékokat”.

Ezért az illetékes hatóságoknak az érintettek tájékoztatását a vonatkozó nemzeti adatvédelmi jogszabályokhoz kell igazítaniuk, lehetőleg a nemzeti IMI-koordinátorokkal és a nemzeti adatvédelmi hatóságokkal folytatott konzultáció eredményeképpen. Többszintű megközelítés alkalmazása javasolt, ahol az adatgyűjtés során alapvető információkat adnak (pl. az illetékes hatóságoknak benyújtott igénylőlapokon), és feltüntetik, hogy az érintettek hol kaphatnak igény szerint részletesebb tájékoztatást.

A második, részletesebb tájékoztatási szinten az érintettek tájékoztatásának hatékony eszközei lehetnek az adatvédelmi politikák és a weboldalakon megjelenő adatvédelmi nyilatkozatok.

Amennyiben az illetékes hatóságok már rendelkeznek ilyen adatvédelmi nyilatkozatokkal, azokat ki kell egészíteniük vagy aktualizálniuk kell annak érdekében, hogy kiterjedjenek a személyes adatok IMI-rendszerben történő cseréjére is. Ellenkező esetben az illetékes hatóságoknak el kell dönteniük, hogy az IMI használata és a személyes adatgyűjtés mértéke indokolttá teszi-e egy online adatvédelmi nyilatkozat kialakítását.

Azokban az esetekben, ahol az IMI-t csak elszórtan használják, elegendő lehet az érintetteket röviden tájékoztatni az IMI-ről az adatgyűjtés során, majd szükség szerint később bővebb tájékoztatást nyújtani. Amennyiben az illetékes hatóság nem biztosít az IMI-vel kapcsolatos konkrét adatvédelmi nyilatkozatot az adatalany számára, az illetékes hatóságnak világosan jeleznie kell, hogy az érintettek hol kaphatnak átfogó tájékoztatást, például a nemzeti IMI-koordinátor honlapján vagy a Bizottság IMI-honlapján.

A Bizottság IMI-honlapjának adatvédelmi része (11) tartalmazza a Bizottság IMI adatvédelmi nyilatkozatát. Az oldalon ezenkívül további információk találhatók az érintettek számára jogaik gyakorlásával kapcsolatban, és arra vonatkozóan, hogy szükség szerint melyik nemzeti illetékes hatósághoz vagy adatvédelmi hatósághoz fordulhatnak segítségért:

11

Kifejezetten ajánlott, hogy az IMI azon fontos szereplői, akik nagy mennyiségű kérést dolgoznak fel, saját honlapjaikon közzétegyék adatvédelmi nyilatkozataikat. Ezeknek az adatvédelmi nyilatkozatoknak hivatkozást kell tartalmazniuk a Bizottság IMI honlapjának adatvédelmi részére. A többi, kevés kérést feldolgozó illetékes hatóság számára elegendő a Bizottság IMI honlapjára hivatkozniuk.

A nemzeti IMI-koordinátoroknak segítséget kell nyújtaniuk az illetékes hatóságok számára. Ez magában foglalhatja adatvédelmi nyilatkozatminták elkészítését, amelyeket a nemzeti illetékes hatóságok sablonként használhatnak fel. Ezenkívül a nemzeti koordinátor egységes, nemzeti adatvédelmi nyilatkozatot is készíthet és közzétehet az interneten, amelyre az egyes illetékes hatóságok egyszerűen csak hivatkoznának az érintettekkel folytatott ügyintézés során (pl. az érintetteknek adott igénylőlapokon és más dokumentumokban).

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ADATVÉDELMI NYILATKOZATA

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG ADATVÉDELMI NYILATKOZATA

Belső Piaci Információs Rendszer (IMI)

Belső Piaci Információs Rendszer (IMI)

1.   Az IMI célja és szereplői

Az IMI célja és szereplői

Az IMI célja, hogy a belső piac megfelelő működésének, valamint a személyek és szolgáltatások szabad mozgásának biztosítása érdekében elősegítse a tagállamok közötti közigazgatási együttműködést és kölcsönös segítségnyújtást. A rendszer alapja az EGT-tagállamok nemzeti hatóságai közötti adatcserét – köztük személyes adatok cseréjét – biztosító eszköz.

Ez az adatvédelmi nyilatkozat a rendszernek az Európai Bizottság felelősségi körébe tartozó elemeire vonatkozik. Vonatkozik ennek megfelelően a nemzeti IMI-koordinátoroknál kijelölt „első felhasználók” személyes adatainak összegyűjtésére, regisztrációjára, tárolására és törlésére, valamint más felhasználók és az információcsere tárgyát képező személyek személyes adatainak tárolására és törlésére. Nem vonatkozik viszont a más felhasználók és az információcsere tárgyát képező személyek személyes adatainak összegyűjtésére, előhívására és megtekintésére. Az adatvédelmi nyilatkozat nem vonatkozik azokra az adatfeldolgozási tevékenységekre sem, amelyek a tagállamok felelősségi körébe tartoznak.

2.   Az irányadó jog

Az irányadó jog

Az Európai Bizottság felelősségi körébe tartozó adatkezelési tevékenységekre a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet az irányadó.

Az IMI-rendszer tekintetében ugyancsak alkalmazandó a Bizottság 2007. december 12-i határozata a belső piaci információs rendszernek (IMI) a személyes adatok védelme tekintetében történő végrehajtásáról.

3.   Milyen adatokat kezel a Bizottság az IMI-rendszerben?

Milyen adatokat kezel a Bizottság az IMI-rendszerben?

A Bizottság gyűjti össze a nemzeti IMI-koordinátoroknál kijelölt első felhasználók elérhetőségi adatait, azaz e személyek nevét, munkahelyi telefonszámát, faxszámát és e-mail címét. Ezeket a személyes adatokat, valamint a delegált IMI-koordinátoroknál és az illetékes hatóságoknál kijelölt felhasználók személyes adatait a Bizottság szerverén tárolják.

Az információcsere tárgyát képező személyek személyes adatait műszaki okokból ugyancsak a Bizottság szerverén tárolják.

4.   Mi az IMI keretében végzett adatkezelés célja?

Mi az IMI keretében végzett adatkezelés célja?

A nemzeti IMI-koordinátorok elérhetőségi adataira az IMI beindításával és működtetésével összefüggésben van szükség. Ezek az adatok teszik lehetővé azt, hogy a Bizottság hatékonyan együttműködhessen a tagállamokkal az IMI irányításában.

A nemzeti hatóságok közötti információcsere tárgyát képező személyek személyes adatainak időszakos tárolása tekintetében az IMI-ben végzett adatkezelés célja a tagállamok illetékes hatóságai közötti együttműködés javítása és elősegítése a belső piac megteremtését célzó közösségi jogszabályok alapján azokban az esetekben, amikor valamely tagállamtól további információra van szükség határon átnyúló ideiglenes szolgáltatásnyújtással vagy a szolgáltató más tagállamban történő letelepedésével kapcsolatban.

5.   Ki férhet hozzá az adatokhoz?

Ki férhet hozzá az adatokhoz?

A Bizottság helyi adatkezelői hozzáférhetnek a nemzeti IMI-koordinátorok helyi adatkezelőinek személyes adataihoz a 2008/49/EK határozat 12. cikkének (7) bekezdése szabta korlátokon belül. A Bizottság alkalmazottai nem férhetnek hozzá az információ tárgyát képező személyek személyes adataihoz.

6.   Mennyi ideig tárolja a Bizottság a személyes adatokat?

Mennyi ideig tárolja a Bizottság a személyes adatokat?

Az illetékes hatóságoknál és a koordinátoroknál kijelölt felhasználók személyes adatait addig tárolja a Bizottság, amíg az illető személyek IMI-felhasználók maradnak.

Az illetékes hatóságok által kicserélt és az IMI-ben feldolgozott személyes adatokat a Bizottság az információcsere hivatalos lezárását követően hat hónappal automatikusan törli. Statisztikai okokból az információcserével kapcsolatos adatok továbbra is az IMI-rendszerben maradnak, de a személyes adatokat a rendszer anonimizálja. Az információcserében részt vett illetékes hatóságok az adott információcsere lezárását követően bármikor utasíthatják a Bizottságot, hogy meghatározott személyes adatokat töröljön a rendszerből. Az utasításnak a Bizottság az információcserében érintett másik illetékes hatóság beleegyezése esetén 10 napon belül eleget tesz.

7.   Biztonsági intézkedések az illetéktelen hozzáférés megakadályozására

Biztonsági intézkedések az illetéktelen hozzáférés megakadályozására

Az IMI-rendszert számos technikai intézkedés védi az illetéktelen behatolástól. Az adatbázishoz való különböző szintű hozzáférést egyrészt hagyományos jelszavas beléptetési rendszer, másrészt a lakossági internetes banki szolgáltatásoknál gyakran alkalmazott kódhoz hasonló digitális kód biztosítja. Az IMI-ben tárolt személyes adatokhoz csak az 5. pontban meghatározott személyek férhetnek hozzá. A rendszer védelmét ezenfelül biztonságos internetprotokoll (https) is biztosítja.

8.   Hozzáférés saját személyes adataihoz

Hozzáférés saját személyes adataihoz

Nemzeti koordinátorként saját személyes adataihoz a 10. pontban található címen keresztül férhet hozzá.

9.   Kiegészítő információk

Kiegészítő információk

Az Adatvédelmi nyilatkozaton kívül a „fontos jogi nyilatkozat” (http://europa.eu/geninfo/legal_notices_hu.htm) is alkalmazandó.

Ha Ön szerint személyes adatai bekerültek a belső piaci információs rendszerbe, Önnek jogában áll azokhoz hozzáférni, személyes adatait töröltetni, illetve azok helyesbítését kérni. Ebből a célból forduljon ahhoz az igazgatási/szakmai szervezethez, mellyel korábban kapcsolatban állt, vagy a kérés kezelésében részt vevő többi IMI-felhasználó valamelyikéhez. Ha a tőlük kapott választ nem tartja kielégítőnek, kapcsolatba léphet egy másik IMI-felhasználóval, illetve panaszt tehet a kérés kezelésében részt vevő IMI-felhasználók valamelyikének adatvédelmi hatóságánál, amelynek munkatársai térítésmentesen segítenek Önnek. Az adatvédelmi hatóságok listája a következő internetcímen érhető el:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Felhívjuk figyelmét, hogy egyes esetekben a tagállami jogszabályok kivételeket fogalmazhatnak meg a személyes adatokhoz való hozzáférés jogának tekintetében.

10.   Kapcsolat

Kapcsolat

Az IMI-rendszert az Európai Bizottság Belső Piaci és Szolgáltatási Főigazgatóságának E.3-as csoportja irányítja. A rendszer irányításáért a csoport vezetője, Nicholas Leapman felel. Kapcsolattartási cím:

| European Commission |
| --- |
| Internal Market and Services Directorate General |
| Unit E.3 |
| B-1049 Brussels |
| markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu |

European Commission

Internal Market and Services Directorate General

Unit E.3

B-1049 Brussels

markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu

A Bizottság felelősségi körében végrehajtott adatkezelési műveletekkel kapcsolatos esetleges panaszokkal az európai adatvédelmi biztoshoz fordulhat:

| European Data Protection Supervisor (EDPS) |
| --- |
| 60, Rue Wiertz (MO 63) |
| B-1047 Brussels |
| Tel. +32 2 283 19 00 |
| Fax: +32 2 283 19 50 |
| edps@edps.europa.eu |

European Data Protection Supervisor (EDPS)

60, Rue Wiertz (MO 63)

B-1047 Brussels

Tel. +32 2 283 19 00

Fax: +32 2 283 19 50

edps@edps.europa.eu

10.   AZ ADATOKHOZ VALÓ HOZZÁFÉRÉSHEZ ÉS A HELYESBÍTÉSÜKHÖZ VALÓ JOG

A rendszer érintettek általi átláthatósága alapvető fontosságú. Ennek megvalósításához először tájékoztatni kell az érintetteket az előző fejezetben tárgyalt információkról, és ezután hozzáférést kell biztosítani saját személyes adataikhoz, és adott esetben biztosítani kell a jogot azok törléséhez vagy helyesbítéséhez, illetve zárolásához, ha azok pontatlanok vagy jogszerűtlenül kerültek feldolgozásra.

és

Az IMI-rendszerben számos szereplő és felhasználó végez közös feldolgozási és közös adatkezelési műveleteket, és ennek komplexitása miatt egyszerű megközelítésre van szükség az érintettek felé. Az érintettek nem ismerik a közös feldolgozási műveletek technikai részleteit és az IMI működését, és nem is kell azt ismerniük.

Ezért világos és egyszerű megközelítést kell alkalmazni: az adatalany és a többi érintett fél közötti megállapodás szerinti indokolt kivételeken kívül általános szabályként az adatalany az információkérésben részt vevő bármely illetékes hatóságtól kérheti hozzáférési, helyesbítési és törlési jogainak gyakorlását. Egyetlen illetékes hatóság sem tagadhatja meg a hozzáférési, helyesbítési és törlési jogok gyakorlását arra hivatkozva, hogy nem ő vitte fel az adatokat a rendszerbe, vagy hogy az érintettnek egy másik illetékes hatósághoz kell fordulnia. A kérést fogadó illetékes hatóság megvizsgálja azt, és a kérés megalapozottságától, valamint a saját nemzeti adatvédelmi jogszabályok rendelkezéseitől függően jóváhagyja vagy elutasítja. Ha szükséges és helyénvaló, az illetékes hatóság döntése meghozatala előtt más illetékes hatóságokkal is felveheti a kapcsolatot. Az illetékes hatóságok közötti nézeteltérés esetén a hatékony és gyors megoldás érdekében be kell vonni a megfelelő adatvédelmi hatóságokat is.

Amennyiben az adatalany nem elégedett a meghozott döntéssel, az információcserében résztvevő másik illetékes hatósághoz is fordulhat, vagy felveheti a kapcsolatot a számára leginkább megfelelő illetékes hatóság nemzeti adatvédelmi hatóságával: ez lehet például a letelepedés szerinti ország hatósága, az adatalany saját nemzeti adatvédelmi hatósága, vagy annak az országnak a hatósága, ahol az adatalany dolgozik. Ha szükséges és helyénvaló, az adatvédelmi hatóságoknak együtt kell működniük egymással a panasz kezelésében (lásd az adatvédelmi irányelv 28. cikkét).

Hangsúlyozni kell, hogy amennyiben indokolt, az érintetteknek mindig jogukban áll jogi eljárást indítani jogorvoslati célból (lásd az adatvédelmi irányelv 22. és 23. cikkét, valamint a nemzeti jogszabályok vonatkozó rendelkezéseit).

Az adatvédelmi irányelv 12. cikkének c) pontja úgy rendelkezik, hogy az adatkezelő elvégzi az adatokról tudomást szerző harmadik felek értesítését minden helyesbítésről, törlésről vagy zárolásról, hacsak ez lehetetlennek nem bizonyul, vagy aránytalanul nagy erőfeszítést nem igényel. Ez az IMI-rendszeren kívül feldolgozott információkra is vonatkozik.

A 29. cikk által létrehozott munkacsoport és az európai adatvédelmi biztos ajánlásain túlmenően a Bizottság jelenleg egy olyan szolgáltatást fejleszt az IMI-rendszeren belül (az adatok illetékes hatóságok által kért korai törlésére szolgáló eljáráshoz hasonlóan, lásd a 12. fejezetet), amely lehetővé teszi az adatok online helyesbítését és az résztvevő illetékes hatóságok automatikus értesítését. Ez műszakilag bonyolult feladat, ezért az említett funkció megvalósításáig az illetékes hatóságoknak az ilyen jellegű kéréseikkel közvetlenül az Európai Bizottság IMI-adatkezelőjéhez kell fordulniuk (lásd az Európai Bizottság előző fejezetben bemutatott adatvédelmi nyilatkozatát).

Az adatvédelmi irányelv és az azt végrehajtó nemzeti jogszabályok az érintettek számára jogot biztosítanak a rájuk vonatkozó adatok feldolgozása elleni tiltakozásra, és ha a tiltakozás indokolt, a feldolgozást le kell állítani. Amennyiben a rá vonatkozó adatok feldolgozása ellen tiltakozó adatalany Önhöz fordul, vegye fel a kapcsolatot a nemzeti adatvédelmi hatósággal a tiltakozási jog adott tagállamban történő érvényesítésével kapcsolatos további információkért.

11.   ADATBIZTONSÁG

Az IMI biztonságát számos szervezeti és technikai intézkedés biztosítja, amelyek egyes számítógépes banki rendszerekben alkalmazott megoldásokra hasonlítanak. Az IMI-vel történő internetes kommunikációt biztonságos internetprotokoll (https) is biztosítja. Az IMI védelmére szolgáló technikai intézkedéseknek az Európai Unió egészén belül átjárhatóknak kell lenniük. A rendszer technikai védelmét a kor műszaki színvonalát és a megvalósítási költségeket figyelembe véve tovább fogják fejleszteni (lásd a 95/46/EK irányelv 17. cikkét és a 45/2001/EK rendelet 22. cikkét).

Ha többet szeretne tudni az Európai Bizottság informatikai rendszereinek biztonságára vonatkozó szabályokról, olvassa el a C(2006) 3602. bizottsági határozatot az IMI honlapjának adatvédelmi részén:

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_en.html

12.   ADATMEGŐRZÉSI IDŐSZAK

Az adatmegőrzési időszakra vonatkozó szabályokat a 2008/49/EK határozat 4. és 5. cikke határozza meg.

Általános szabályként az információcserékben található személyes adatokat az információcsere hivatalos lezárását követően hat hónappal automatikusan törlik. A Bizottság jelenleg olyan módosításokat hajt végre a rendszerben (emlékeztetők és sürgősségi listák), amelyek a kérések lehető leghamarabb történő hivatalos lezárását célozzák.

Ezenkívül fennáll az a lehetőség, hogy egy illetékes hatóság a személyes adatok törlését a hathónapos időszak letelte előtt kérje. Amennyiben a másik illetékes hatóság ezzel egyetért, a Bizottság tíz munkanapon belül teljesíti a kérést.

Az illetékes hatóságoknak szem előtt kell tartaniuk, hogy a személyes adatok törlésére vonatkozó kéréseket online, a megfelelő lezárt kéréshez történő hozzáféréssel, és ott a „Személyes adatok eltávolításának kérelmezése” gombra kattintva hozhatják létre.

Személyes adatok korai eltávolításának kérelmezése az illetékes hatóság által

Személyes adatok korai eltávolításának kérelmezése az illetékes hatóság által

Image

Személyes adatok korai eltávolításának kérelmezése egy illetékes hatóságtól

Személyes adatok korai eltávolításának kérelmezése egy illetékes hatóságtól

Image

A Bizottság ezenkívül további fejlesztéseket hajt végre a rendszerben, mint például automatikus emlékeztetők küldése a válaszok elfogadására vagy a kérések hivatalos lezárására, ha arra kielégítő választ kaptak.

Fontos tovább szem előtt tartani, hogy a nemzeti adatvédelmi szabályok vonatkoznak a személyes adatok illetékes hatóságok általi, az IMI-rendszeren kívül történő tárolására.

13.   EGYÜTTMŰKÖDÉS AZ ADATVÉDELMI HATÓSÁGOKKAL ÉS AZ EURÓPAI ADATVÉDELMI BIZTOSSAL

Adatvédelmi rendszerünk megfelelő működésének legfőbb garanciája a nemzeti adatvédelmi hatóságok hálózata és az európai adatvédelmi biztos. Az illetékes hatóságok bármikor hozzájuk fordulhatnak tanácsért, ha az itt meghatározott iránymutatásokon kívül eső bonyolult problémával találkoznak. Az nemzeti IMI-koordinátorokat felkérik, hogy ebből a tevékenységből minél hangsúlyosabban vegyék ki a részüket. Az adatvédelmi hatóságok kapcsolattartó személyeinek felsorolása az IMI honlapjának adatvédelmi részén található.

Az illetékes hatóságoknak szem előtt kell tartaniuk, hogy az IMI-ben történő részvételük előtt lehet, hogy értesíteniük kell a megfelelő nemzeti adatvédelmi hatóságokat. Egyes tagállamokban előzetes engedélyeztetésre is szükség lehet. Az IMI-koordinátoroknak szükség szerint aktív koordináló szerepet kell játszaniuk az adatvédelmi hatóságokkal történő kapcsolatfelvételben.

Folyamatban lévő munkák

Folyamatban lévő munkák

Az IMI következő verziója az alábbi, az adatvédelmi szabályokkal összeegyeztethető fejlesztésekkel bővül 2009 folyamán:

| a) | Amennyiben az információcsere érzékeny adatokra vonatkozik (pl. egészségügyi adatok, bűnügyi nyilvántartás vagy fegyelmi eljárások), a rendszer emlékeztető üzenetet jelenít meg a kicserélt információk érzékeny jellegére vonatkozóan, és figyelmeztet, hogy az ügyintéző csak akkor kérheti ezeket az információkat, ha az mindenképpen szükséges, és közvetlenül kapcsolódik a szakmai tevékenység vagy szolgáltatásnyújtás gyakorlásához. |
| --- | --- |

a)

Amennyiben az információcsere érzékeny adatokra vonatkozik (pl. egészségügyi adatok, bűnügyi nyilvántartás vagy fegyelmi eljárások), a rendszer emlékeztető üzenetet jelenít meg a kicserélt információk érzékeny jellegére vonatkozóan, és figyelmeztet, hogy az ügyintéző csak akkor kérheti ezeket az információkat, ha az mindenképpen szükséges, és közvetlenül kapcsolódik a szakmai tevékenység vagy szolgáltatásnyújtás gyakorlásához.

| b) | Online eljárást hoznak létre (az adatok illetékes hatóságok által kért korai törlésére szolgáló eljáráshoz hasonlóan) a jogszerűtlenül feldolgozott vagy pontatlan adatok helyesbítésére, törlésére vagy zárolására. |
| --- | --- |

b)

Online eljárást hoznak létre (az adatok illetékes hatóságok által kért korai törlésére szolgáló eljáráshoz hasonlóan) a jogszerűtlenül feldolgozott vagy pontatlan adatok helyesbítésére, törlésére vagy zárolására.

| c) | Automatikus emlékeztetők és sürgősségi listák figyelmeztetnek majd a válasz elfogadására annak érdekében, hogy a kérések ne legyenek a szükségesnél hosszabb ideig nyitottak. |
| --- | --- |

c)

Automatikus emlékeztetők és sürgősségi listák figyelmeztetnek majd a válasz elfogadására annak érdekében, hogy a kérések ne legyenek a szükségesnél hosszabb ideig nyitottak.

| d) | Megfelelő intézkedések a szolgáltatási irányelv hatálya alá tartozó új információcserék, mint például riasztási mechanizmusok és eseti eltérések kezelése érdekében. Általános szabályként ezek az intézkedések az általános információcserére vonatkozó megközelítést követik, például: emlékeztetők az információcserék érzékeny jellegéről, emlékeztetők a riasztások lehető leghamarabb történő lezáráshoz, valamint az érintetteknek az információcseréről, az adatokhoz történő hozzáférési, illetve adott esetben zárolási, törlési vagy helyesbítési jogairól történő tájékoztatása. Elképzelhető, hogy további adatvédelmi biztosítékokra is szükség lesz. Ezeket az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultáció során határozzák meg. |
| --- | --- |

d)

Megfelelő intézkedések a szolgáltatási irányelv hatálya alá tartozó új információcserék, mint például riasztási mechanizmusok és eseti eltérések kezelése érdekében. Általános szabályként ezek az intézkedések az általános információcserére vonatkozó megközelítést követik, például: emlékeztetők az információcserék érzékeny jellegéről, emlékeztetők a riasztások lehető leghamarabb történő lezáráshoz, valamint az érintetteknek az információcseréről, az adatokhoz történő hozzáférési, illetve adott esetben zárolási, törlési vagy helyesbítési jogairól történő tájékoztatása. Elképzelhető, hogy további adatvédelmi biztosítékokra is szükség lesz. Ezeket az európai adatvédelmi biztossal folytatott konzultáció során határozzák meg.

14.   FELÜLVIZSGÁLATRA VONATKOZÓ RENDELKEZÉS

Az IMI egy úttörő jellegű információs rendszer, amely még mindig fejlesztés alatt áll. A Bizottság folyamatosan kikéri a koordinátorok és illetékes hatóságok véleményét a rendszer javításához, ezért valószínűleg a következő hónapok során változtatásokat hajt végre. Ezek között lesznek adatvédelmi következménnyel is járó változtatások.

Ezért ezek az iránymutatások nem tekinthetők véglegesnek, azokat az IMI- rendszerrel végzett napi munka során szerzett tapasztalatok fényében aktualizálni kell. A javaslat elfogadását követő egy éven belül a Bizottság jelentést készít, amelyben értékeli a helyzetet, beleértve egy másik jogi intézkedés elfogadásának lehetőségét is.”

---

(1)  A tagállamoknak fontolóra kell venniük az adatvédelmi szempontoknak az IMI-vel kapcsolatos képzésekbe történő bevonását.

1

(2)  Lásd a 2008/49/EK határozat 12. cikkét.

2

(3)  Az illetékes hatóságokhoz felügyeleti célból más hatóságok is „kapcsolódhatnak” (pl. egy regionális hatóság egy szövetségi hatósághoz kapcsolódhat). Ezek a „kapcsolt hatóságok” ezáltal megismerhetik a kérések számát és jellegét, de nem férhetnek hozzá a szolgáltatók és migráns szakemberek személyes adataihoz.

3

(4)  A 2008/49/EK határozat 10. cikkének (3) bekezdése szerint a Bizottság csak meghatározott esetekben vehet részt az információcserében, amennyiben a vonatkozó közösségi jogi aktus előírja a tagállamok és a Bizottság közötti információcserét. Ezekben az esetekben a Bizottság ugyanolyan kötelezettségekkel rendelkezik, mint egy illetékes hatóság. Például értesítenie kell az adatok jogosultjait, és kérésükre hozzáférést kell biztosítania az adataikhoz.

4

(5)  Bár egyes tagállamokban, például Olaszországban, Luxemburgban, Ausztriában és Dániában az adatvédelmi jogszabályok hatálya bizonyos mértékig a jogi személyekre is kiterjed.

5

(6)  A 95/46/EK irányelv a tagállamokra, míg a 45/2001/EK rendelet az európai intézményekre vonatkozik.

6

(7)  http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf

7

(8)  Jogi fogalommeghatározásért lásd a 95/46/EK irányelv 8. cikkét és a 45/2001/EK rendelet 10. cikkét.

8

(9)  Pl. az adatalanyok megfelelő tájékoztatása, a feldolgozás arányossága és az adatgyűjtés céljával összeegyeztethetetlen további feldolgozás tilalma.

9

(10)  A kérdések listája az IMI honlapján érhető el:

10

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf

(11)  Az IMI-honlap adatvédelmi része tartalmazza az összes, IMI-specifikus adatvédelmi dokumentumot, valamint hivatkozásokat az összes uniós szintű adatvédelmi jogalkotási dokumentumra:

11

http://ec.europa.eu/internal_market_/imi-net/data_protection_en.html

---

| 25.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 105/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 105/38

---

Helyesbítés a kozmetikai termékekről szóló 76/768/EGK tanácsi irányelv III. mellékletének a műszaki fejlődéshez való hozzáigazítása céljából történő módosításáról szóló, 2009. április 16-i 2009/36/EK bizottsági irányelvhez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 98., 2009. április 17.
  )

A 34. oldalon, a Mellékletben, a 192. hivatkozási szám „b” oszlopában:

a következő szövegrész:

„Acid Red 18 alumínum sója”

helyesen:

„Acid Red 18 Aluminum lake”.

A 36. oldalon, a Mellékletben, a 201. hivatkozási szám „b” oszlopában:

a következő szövegrész:

„Fenol, 2-klór-6-(etil-amino)-4-nitro- (15)”

helyesen:

„Fenol, 2-kloro-6-(etil-amino)-4-nitro- (15)”.

---