# Jurnalul Oficial L 103/2009

| | ISSN 1830-3625
  doi:10.3000/18303625.L_2009.103.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 103 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5223 aprilie 2009 |

ISSN 1830-3625

doi:10.3000/18303625.L_2009.103.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 103

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5223 aprilie 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | | Regulamentul (CE) nr. 328/2009 al Comisiei din 22 aprilie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 329/2009 al Comisiei din 22 aprilie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt în ceea ce privește actualizarea listelor de variabile, frecvența elaborării statisticilor și nivelul de defalcare și de agregare care trebuie aplicat variabilelor (
  1
  ) | 3 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 330/2009 al Comisiei din 22 aprilie 2009 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2494/95 al Consiliului în ceea ce privește standardele minime pentru tratarea produselor sezoniere în cadrul indicilor armonizați ai prețurilor de consum (IAPC) (
  1
  ) | 6 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

Regulamentul (CE) nr. 328/2009 al Comisiei din 22 aprilie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

1

*

Regulamentul (CE) nr. 329/2009 al Comisiei din 22 aprilie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt în ceea ce privește actualizarea listelor de variabile, frecvența elaborării statisticilor și nivelul de defalcare și de agregare care trebuie aplicat variabilelor (
  1
  )

1

3

*

Regulamentul (CE) nr. 330/2009 al Comisiei din 22 aprilie 2009 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2494/95 al Consiliului în ceea ce privește standardele minime pentru tratarea produselor sezoniere în cadrul indicilor armonizați ai prețurilor de consum (IAPC) (
  1
  )

1

6

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2009/339/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 16 aprilie 2009 de modificare a Deciziei 2007/589/CE cu privire la includerea orientărilor privind monitorizarea și raportarea emisiilor și a datelor tonă-kilometru pentru activitățile de aviație
  [notificată cu numărul C(2009) 2887]

   (
  1
  ) | 10 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2009/339/CE

*

Decizia Comisiei din 16 aprilie 2009 de modificare a Deciziei 2007/589/CE cu privire la includerea orientărilor privind monitorizarea și raportarea emisiilor și a datelor tonă-kilometru pentru activitățile de aviație
  [notificată cu numărul C(2009) 2887]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 2887]

1

10

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Directiva 2009/36/CE a Comisiei din 16 aprilie 2009 de modificare a Directivei 76/768/CEE a Consiliului cu privire la produsele cosmetice, în scopul adaptării anexei III a acesteia la progresul tehnic (JO L 98, 17.4.2009) | 30 |

Rectificări

*

Rectificare la Directiva 2009/36/CE a Comisiei din 16 aprilie 2009 de modificare a Directivei 76/768/CEE a Consiliului cu privire la produsele cosmetice, în scopul adaptării anexei III a acesteia la progresul tehnic (JO L 98, 17.4.2009)

30

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 23.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 103/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 103/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 328/2009 AL COMISIEI

din 22 aprilie 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 23 aprilie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 aprilie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | JO | 93,2 |
| MA | 73,5 |
| TN | 139,0 |
| TR | 104,6 |
| ZZ | 102,6 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 55,7 |
| TR | 109,4 |
| ZZ | 106,9 |
| 0709 90 70 | JO | 220,7 |
| MA | 28,1 |
| TR | 86,7 |
| ZZ | 111,8 |
| 0805 10 20 | EG | 45,4 |
| IL | 55,8 |
| MA | 50,6 |
| TN | 64,9 |
| TR | 51,6 |
| US | 49,7 |
| ZZ | 53,0 |
| 0805 50 10 | TR | 60,4 |
| ZA | 76,0 |
| ZZ | 68,2 |
| 0808 10 80 | AR | 84,8 |
| BR | 73,4 |
| CA | 124,7 |
| CL | 83,4 |
| CN | 87,6 |
| MK | 22,6 |
| NZ | 112,6 |
| US | 126,3 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 82,8 |
| ZZ | 87,0 |
| 0808 20 50 | AR | 85,5 |
| CL | 112,6 |
| CN | 63,6 |
| ZA | 83,9 |
| ZZ | 86,4 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

JO

93,2

MA

73,5

TN

139,0

TR

104,6

ZZ

102,6

0707 00 05

JO

155,5

MA

55,7

TR

109,4

ZZ

106,9

0709 90 70

JO

220,7

MA

28,1

TR

86,7

ZZ

111,8

0805 10 20

EG

45,4

IL

55,8

MA

50,6

TN

64,9

TR

51,6

US

49,7

ZZ

53,0

0805 50 10

TR

60,4

ZA

76,0

ZZ

68,2

0808 10 80

AR

84,8

BR

73,4

CA

124,7

CL

83,4

CN

87,6

MK

22,6

NZ

112,6

US

126,3

UY

71,7

ZA

82,8

ZZ

87,0

0808 20 50

AR

85,5

CL

112,6

CN

63,6

ZA

83,9

ZZ

86,4

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 23.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 103/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 103/3

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 329/2009 AL COMISIEI

din 22 aprilie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt în ceea ce privește actualizarea listelor de variabile, frecvența elaborării statisticilor și nivelul de defalcare și de agregare care trebuie aplicat variabilelor

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1165/98 al Consiliului din 19 mai 1998 privind statisticile pe termen scurt (1), în special articolul 17 literele (b), (d) și (e),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1165/98 a stabilit un cadru comun pentru elaborarea de statistici comunitare pe termen scurt privind ciclul de afaceri. Domeniul de aplicare al acestor statistici a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a nomenclatorului statistic al activităților economice NACE Revizia 2 (2). |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1165/98 a stabilit un cadru comun pentru elaborarea de statistici comunitare pe termen scurt privind ciclul de afaceri. Domeniul de aplicare al acestor statistici a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a nomenclatorului statistic al activităților economice NACE Revizia 2 (2).

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1503/2006 al Comisiei din 28 septembrie 2006 de punere în aplicare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt, în ceea ce privește definițiile variabilelor, lista variabilelor și frecvența de elaborare a datelor (3) prevedea definiții ale variabilelor. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1503/2006 al Comisiei din 28 septembrie 2006 de punere în aplicare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 al Consiliului privind statisticile pe termen scurt, în ceea ce privește definițiile variabilelor, lista variabilelor și frecvența de elaborare a datelor (3) prevedea definiții ale variabilelor.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 1158/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2005 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 (4) a introdus studii de fezabilitate privind orele lucrate, precum și indemnizațiile și salariile brute din sectorul comerțului cu amănuntul și al altor servicii. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 1158/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 iulie 2005 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1165/98 (4) a introdus studii de fezabilitate privind orele lucrate, precum și indemnizațiile și salariile brute din sectorul comerțului cu amănuntul și al altor servicii.

| (4) | În sensul politicii monetare comunitare, statisticile de întreprinderi pe termen scurt ar trebui să fie elaborate în continuare, în special în ceea ce privește serviciile. Prin urmare, este necesară actualizarea Regulamentului (CE) nr. 1165/98 în domenii de importanță deosebită pentru studierea ciclului de afaceri. |
| --- | --- |

(4)

În sensul politicii monetare comunitare, statisticile de întreprinderi pe termen scurt ar trebui să fie elaborate în continuare, în special în ceea ce privește serviciile. Prin urmare, este necesară actualizarea Regulamentului (CE) nr. 1165/98 în domenii de importanță deosebită pentru studierea ciclului de afaceri.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1165/98 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1165/98 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru programul statistic, instituit prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (5), |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru programul statistic, instituit prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (5),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articol unic

Anexele C și D la Regulamentul (CE) nr. 1165/98 din 19 mai 1998 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 aprilie 2009.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 162, 5.6.1998, p. 1.

1

(2)  JO L 393, 30.12.2006, p. 1.

2

(3)  JO L 281, 12.10.2006, p. 15.

3

(4)  JO L 191, 22.7.2005, p. 1.

4

(5)  JO L 181, 28.6.1989, p. 47.

5

---

ANEXĂ

| 1. | Anexa C la Regulamentul (CE) nr. 1165/98 se modifică după cum urmează:






  (a) | La litera (c) (Lista variabilelor) punctul 1, se introduc în tabel următoarele variabile:






  „220 | Ore lucrate |
| --- | --- | --- | --- |
| 230 | Indemnizații și salarii brute” |

1.

Anexa C la Regulamentul (CE) nr. 1165/98 se modifică după cum urmează:

(a)

La litera (c) (Lista variabilelor) punctul 1, se introduc în tabel următoarele variabile:

„220

Ore lucrate

230

Indemnizații și salarii brute”

| (b) | La litera (d) (Formatul), punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:






  „2. | Variabila cifra de afaceri (nr. 120), variabila volumul vânzărilor (nr. 123) și variabila ore lucrate (220) se vor transmite și în formă ajustată pentru zilele lucrătoare. Transmiterea variabilei ore lucrate (nr. 220) într-o formă ajustată pentru zilele lucrătoare se solicită cel târziu începând cu data de 31 martie 2015. Atunci când alte variabile sunt afectate de zilele lucrătoare, statele membre pot transmite și variabilele respective într-o formă ajustată pentru zilele lucrătoare. Lista variabilelor care urmează a fi transmise într-o formă ajustată pentru zilele lucrătoare poate fi modificată în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 18.” |
| --- | --- | --- |

(b)

La litera (d) (Formatul), punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:

„2.

Variabila cifra de afaceri (nr. 120), variabila volumul vânzărilor (nr. 123) și variabila ore lucrate (220) se vor transmite și în formă ajustată pentru zilele lucrătoare. Transmiterea variabilei ore lucrate (nr. 220) într-o formă ajustată pentru zilele lucrătoare se solicită cel târziu începând cu data de 31 martie 2015. Atunci când alte variabile sunt afectate de zilele lucrătoare, statele membre pot transmite și variabilele respective într-o formă ajustată pentru zilele lucrătoare. Lista variabilelor care urmează a fi transmise într-o formă ajustată pentru zilele lucrătoare poate fi modificată în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 18.”

| (c) | La litera (e) (Perioada de referință), se introduc în tabel următoarele variabile:






  „220 | trimestru |
| --- | --- | --- |
| 230 | trimestru” |

(c)

La litera (e) (Perioada de referință), se introduc în tabel următoarele variabile:

„220

trimestru

230

trimestru”

| (d) | La litera (f) (Gradul de detaliere), punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:






  „1. | Variabila cifra de afaceri (nr. 120) și variabilele deflatorul vânzărilor/volumul vânzărilor (nr. 330/123) vor fi transmise în conformitate cu gradul de detaliere definit la punctele 2 și 3. Variabila numărul persoanelor angajate (nr. 210) va fi transmisă în conformitate cu gradul de detaliere definit la punctul 4. Variabila ore lucrate (nr. 220) și variabila indemnizații și salarii brute (nr. 230) se vor transmite în conformitate cu Diviziunea 47 din NACE Rev 2.” |
| --- | --- | --- |

(d)

La litera (f) (Gradul de detaliere), punctul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„1.

Variabila cifra de afaceri (nr. 120) și variabilele deflatorul vânzărilor/volumul vânzărilor (nr. 330/123) vor fi transmise în conformitate cu gradul de detaliere definit la punctele 2 și 3. Variabila numărul persoanelor angajate (nr. 210) va fi transmisă în conformitate cu gradul de detaliere definit la punctul 4. Variabila ore lucrate (nr. 220) și variabila indemnizații și salarii brute (nr. 230) se vor transmite în conformitate cu Diviziunea 47 din NACE Rev 2.”

| (e) | La litera (g) (Termenele de transmitere a datelor), punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:






  „3. | Variabila numărul persoanelor angajate (nr. 210) se transmite în termen de două luni de la sfârșitul perioadei de referință. Termenul poate fi prelungit cu până la 15 zile pentru statele membre a căror cifră de afaceri din Diviziunea 47 din NACE Rev. 2 într-un anumit an de bază reprezintă mai puțin de 3 % din totalul Comunității Europene. Variabila ore lucrate (nr. 220) și variabila indemnizații și salarii brute (nr. 230) se vor transmite în termen de trei luni de la sfârșitul perioadei de referință.” |
| --- | --- | --- |

(e)

La litera (g) (Termenele de transmitere a datelor), punctul 3 se înlocuiește cu următorul text:

„3.

Variabila numărul persoanelor angajate (nr. 210) se transmite în termen de două luni de la sfârșitul perioadei de referință. Termenul poate fi prelungit cu până la 15 zile pentru statele membre a căror cifră de afaceri din Diviziunea 47 din NACE Rev. 2 într-un anumit an de bază reprezintă mai puțin de 3 % din totalul Comunității Europene. Variabila ore lucrate (nr. 220) și variabila indemnizații și salarii brute (nr. 230) se vor transmite în termen de trei luni de la sfârșitul perioadei de referință.”

| (f) | La litera (i) (Primul an de referință), se adaugă următorul paragraf:
  „Prima perioadă de referință pentru variabila ore lucrate (nr. 220) și variabila indemnizații și salarii brute (nr. 230) este nu mai târziu de primul trimestru al anului 2010 cu începere de la introducerea, în 2013, a anului de bază 2010.” |
| --- | --- |

(f)

La litera (i) (Primul an de referință), se adaugă următorul paragraf:

„Prima perioadă de referință pentru variabila ore lucrate (nr. 220) și variabila indemnizații și salarii brute (nr. 230) este nu mai târziu de primul trimestru al anului 2010 cu începere de la introducerea, în 2013, a anului de bază 2010.”

| 2. | Anexa D la Regulamentul (CE) nr. 1165/98 se modifică după cum urmează:






  (a) | La litera (c) (Lista variabilelor) punctul 1, se introduc în tabel următoarele variabile:






  „220 | Ore lucrate |
| --- | --- | --- | --- |
| 230 | Indemnizații și salarii brute” |

2.

Anexa D la Regulamentul (CE) nr. 1165/98 se modifică după cum urmează:

(a)

La litera (c) (Lista variabilelor) punctul 1, se introduc în tabel următoarele variabile:

„220

Ore lucrate

230

Indemnizații și salarii brute”

| (b) | La litera (d) (Formatul) punctul 2, se adaugă următorul paragraf:
  „Variabila ore lucrate (nr. 220) se va transmite într-o formă ajustată pentru zilele lucrătoare cel târziu cu începere de la 31 martie 2015.” |
| --- | --- |

(b)

La litera (d) (Formatul) punctul 2, se adaugă următorul paragraf:

„Variabila ore lucrate (nr. 220) se va transmite într-o formă ajustată pentru zilele lucrătoare cel târziu cu începere de la 31 martie 2015.”

| (c) | La litera (f) (Gradul de detaliere) punctul 2, se adaugă următorul paragraf:
  „Variabila ore lucrate (nr. 220) și variabila indemnizații și salarii brute (nr. 230) vor fi transmise în conformitate cu următoarele grupări ale NACE Rev. 2:






  — | diviziunile 45 și 46; |
| --- | --- | --- |

(c)

La litera (f) (Gradul de detaliere) punctul 2, se adaugă următorul paragraf:

„Variabila ore lucrate (nr. 220) și variabila indemnizații și salarii brute (nr. 230) vor fi transmise în conformitate cu următoarele grupări ale NACE Rev. 2:

—

diviziunile 45 și 46;

| — | secțiunile H, I și J; |
| --- | --- |

—

secțiunile H, I și J;

| — | suma (69, 70.2, 71, 73 și 74); |
| --- | --- |

—

suma (69, 70.2, 71, 73 și 74);

| — | suma (78, 79, 80, 81.2 și 82).” |
| --- | --- |

—

suma (78, 79, 80, 81.2 și 82).”

| (d) | La litera (g) (Termenele de transmitere a datelor), se introduc în tabel următoarele variabile:






  „220 | 3 luni |
| --- | --- | --- |
| 230 | 3 luni” |

(d)

La litera (g) (Termenele de transmitere a datelor), se introduc în tabel următoarele variabile:

„220

3 luni

230

3 luni”

| (e) | La litera (i) (Prima perioadă de referință), se adaugă următorul paragraf:
  „Prima perioadă de referință pentru variabila ore lucrate (nr. 220) și variabila indemnizații și salarii brute (nr. 230) este nu mai târziu de primul trimestru al anului 2010 cu începere de la introducerea, în 2013, a anului de bază 2010.” |
| --- | --- |

(e)

La litera (i) (Prima perioadă de referință), se adaugă următorul paragraf:

„Prima perioadă de referință pentru variabila ore lucrate (nr. 220) și variabila indemnizații și salarii brute (nr. 230) este nu mai târziu de primul trimestru al anului 2010 cu începere de la introducerea, în 2013, a anului de bază 2010.”

---

| 23.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 103/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 103/6

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 330/2009 AL COMISIEI

din 22 aprilie 2009

de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2494/95 al Consiliului în ceea ce privește standardele minime pentru tratarea produselor sezoniere în cadrul indicilor armonizați ai prețurilor de consum (IAPC)

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2494/95 al Consiliului din 23 octombrie 1995 privind indicii armonizați ai prețurilor de consum (1), în special articolul 4 paragraful al treilea și articolul 5 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Indicii armonizați ai prețurilor de consum (IAPC) reprezintă măsurători armonizate privind inflația solicitate de către Comisie și Banca Centrală Europeană pentru a-și exercita funcțiile în conformitate cu dispozițiile articolului 121 din Tratatul CE. IAPC au rolul de a facilita comparațiile internaționale ale inflației prețurilor de consum. Aceștia sunt indicatori importanți pentru gestionarea politicii monetare. |
| --- | --- |

(1)

Indicii armonizați ai prețurilor de consum (IAPC) reprezintă măsurători armonizate privind inflația solicitate de către Comisie și Banca Centrală Europeană pentru a-și exercita funcțiile în conformitate cu dispozițiile articolului 121 din Tratatul CE. IAPC au rolul de a facilita comparațiile internaționale ale inflației prețurilor de consum. Aceștia sunt indicatori importanți pentru gestionarea politicii monetare.

| (2) | În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 2494/95, la punerea în aplicare a respectivului regulament se solicită fiecărui stat membru să elaboreze un IAPC începând cu indicele pentru luna ianuarie 1997. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 5 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 2494/95, la punerea în aplicare a respectivului regulament se solicită fiecărui stat membru să elaboreze un IAPC începând cu indicele pentru luna ianuarie 1997.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 1749/96 al Comisiei din 9 septembrie 1996 privind măsurile inițiale de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2494/95 al Consiliului privind indicii armonizați ai prețurilor de consum (2) definește acoperirea IAPC ca fiind acele produse și servicii incluse în cheltuielile monetare pentru consumul final al gospodăriilor, suportate pe teritoriul economic al statului membru, în cursul uneia sau al ambelor perioade comparate. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 1749/96 al Comisiei din 9 septembrie 1996 privind măsurile inițiale de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2494/95 al Consiliului privind indicii armonizați ai prețurilor de consum (2) definește acoperirea IAPC ca fiind acele produse și servicii incluse în cheltuielile monetare pentru consumul final al gospodăriilor, suportate pe teritoriul economic al statului membru, în cursul uneia sau al ambelor perioade comparate.

| (4) | Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2214/96 al Comisiei din 20 noiembrie 1996 privind indicii armonizați ai prețurilor de consum: transmiterea și difuzarea subindicilor IAPC (3) definește o defalcare a COICOP/IAPC (4) în divizie (nivel cu două cifre), grup (nivel cu trei cifre) și clasă (nivel cu patru cifre). |
| --- | --- |

(4)

Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2214/96 al Comisiei din 20 noiembrie 1996 privind indicii armonizați ai prețurilor de consum: transmiterea și difuzarea subindicilor IAPC (3) definește o defalcare a COICOP/IAPC (4) în divizie (nivel cu două cifre), grup (nivel cu trei cifre) și clasă (nivel cu patru cifre).

| (5) | Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2454/97 al Comisiei din 10 decembrie 1997 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2494/95 al Consiliului privind standardele minime de calitate pentru coeficienții de corecție ai IAPC (5) definește „perioada de referință a coeficienților de corecție” a unui IAPC ca fiind o perioadă de 12 luni de consum sau de cheltuieli. În conformitate cu articolul 3 din regulamentul sus-menționat, statele membre ar trebui să calculeze IAPC utilizând coeficienții de corecție care reflectă configurația cheltuielilor consumatorilor în perioada de referință a coeficienților de corecție. |
| --- | --- |

(5)

Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 2454/97 al Comisiei din 10 decembrie 1997 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2494/95 al Consiliului privind standardele minime de calitate pentru coeficienții de corecție ai IAPC (5) definește „perioada de referință a coeficienților de corecție” a unui IAPC ca fiind o perioadă de 12 luni de consum sau de cheltuieli. În conformitate cu articolul 3 din regulamentul sus-menționat, statele membre ar trebui să calculeze IAPC utilizând coeficienții de corecție care reflectă configurația cheltuielilor consumatorilor în perioada de referință a coeficienților de corecție.

| (6) | Prin urmare, coeficienții de corecție la nivelul diviziilor, grupurilor și claselor COICOP/IAPC nu trebuie să varieze între luni, de-a lungul anului. Totuși, s-ar putea permite variația coeficienților de corecție la un nivel mai detaliat al COICOP/IAPC pentru a reflecta evoluția sezonieră a configurației consumului. Cu toate că indicii cu și fără o variație sezonieră a coeficienților de consum corespund unor obiective statistice diferite, restricțiile impuse metodologiei pot garanta comparabilitatea necesară dintre aceste două abordări, precum și comparabilitatea între statele membre în cadrul aceleiași metodologii. |
| --- | --- |

(6)

Prin urmare, coeficienții de corecție la nivelul diviziilor, grupurilor și claselor COICOP/IAPC nu trebuie să varieze între luni, de-a lungul anului. Totuși, s-ar putea permite variația coeficienților de corecție la un nivel mai detaliat al COICOP/IAPC pentru a reflecta evoluția sezonieră a configurației consumului. Cu toate că indicii cu și fără o variație sezonieră a coeficienților de consum corespund unor obiective statistice diferite, restricțiile impuse metodologiei pot garanta comparabilitatea necesară dintre aceste două abordări, precum și comparabilitatea între statele membre în cadrul aceleiași metodologii.

| (7) | În mod normal, produsele sezoniere nu sunt disponibile sau volumele lor de achiziții sunt neglijabile în anumite perioade de-a lungul unei configurații ciclice anuale, iar în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1749/96, în cazul în care eșantioanele-țintă nu necesită o înregistrare lunară a prețurilor curente de-a lungul anului, în locul lor ar trebui utilizate prețuri estimate. |
| --- | --- |

(7)

În mod normal, produsele sezoniere nu sunt disponibile sau volumele lor de achiziții sunt neglijabile în anumite perioade de-a lungul unei configurații ciclice anuale, iar în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul (CE) nr. 1749/96, în cazul în care eșantioanele-țintă nu necesită o înregistrare lunară a prețurilor curente de-a lungul anului, în locul lor ar trebui utilizate prețuri estimate.

| (8) | Regulamentul (CE) nr. 1921/2001 al Comisiei din 28 septembrie 2001 de stabilire a unor norme detaliate pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2494/95 al Consiliului privind standardele minime de revizuire a indicelui armonizat al prețurilor de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2602/2000 (6) stabilește cadrul pentru revizuirile IAPC. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul (CE) nr. 1921/2001 al Comisiei din 28 septembrie 2001 de stabilire a unor norme detaliate pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 2494/95 al Consiliului privind standardele minime de revizuire a indicelui armonizat al prețurilor de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2602/2000 (6) stabilește cadrul pentru revizuirile IAPC.

| (9) | Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 2494/95 prevede că IAPC care diferă din cauza conceptelor, a metodelor sau a practicilor diferite utilizate pentru definirea și prelucrarea lor nu ar trebui considerați comparabile. Totuși, metodologiile aplicate în statele membre pentru produsele sezoniere diferă radical, iar rezultatele pot să nu fie suficient de comparabile. Prin urmare, este necesară adoptarea unei abordări armonizate în ceea ce privește produsele sezoniere din IAPC pentru a se garanta că IAPC obținuți în acest mod îndeplinesc cerințele în materie de comparabilitate, fiabilitate și relevanță în conformitate cu articolul 4 paragraful al treilea și în temeiul articolului 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2494/95. |
| --- | --- |

(9)

Articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 2494/95 prevede că IAPC care diferă din cauza conceptelor, a metodelor sau a practicilor diferite utilizate pentru definirea și prelucrarea lor nu ar trebui considerați comparabile. Totuși, metodologiile aplicate în statele membre pentru produsele sezoniere diferă radical, iar rezultatele pot să nu fie suficient de comparabile. Prin urmare, este necesară adoptarea unei abordări armonizate în ceea ce privește produsele sezoniere din IAPC pentru a se garanta că IAPC obținuți în acest mod îndeplinesc cerințele în materie de comparabilitate, fiabilitate și relevanță în conformitate cu articolul 4 paragraful al treilea și în temeiul articolului 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2494/95.

| (10) | Banca Centrală Europeană a fost consultată în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2494/95 (7). |
| --- | --- |

(10)

Banca Centrală Europeană a fost consultată în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 2494/95 (7).

| (11) | Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru programul statistic instituit prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (8), |
| --- | --- |

(11)

Măsurile prevăzute de prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru programul statistic instituit prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (8),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Obiect

Regulamentul stabilește standardele minime pentru tratarea produselor sezoniere, în scopul îmbunătățirii comparabilității, fiabilității și relevanței indicilor armonizați ai prețurilor de consum (IAPC).

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „produse sezoniere” înseamnă acele bunuri și servicii care nu sunt disponibile la vânzare sau sunt achiziționate în cantități mici sau neglijabile pe parcursul anumitor perioade dintr-o configurație ciclică tipică anuală. Perioada de disponibilitate sezonieră trebuie să acopere cel puțin o lună; |
| --- | --- |

1.

„produse sezoniere” înseamnă acele bunuri și servicii care nu sunt disponibile la vânzare sau sunt achiziționate în cantități mici sau neglijabile pe parcursul anumitor perioade dintr-o configurație ciclică tipică anuală. Perioada de disponibilitate sezonieră trebuie să acopere cel puțin o lună;

| 2. | „subdiviziune a COICOP/IAPC” înseamnă clasa COICOP/IAPC, în cazul bunurilor sau serviciilor dintr-o clasă COICOP/IAPC, sau grupul COICOP/IAPC, în cazul grupurilor care nu sunt subîmpărțite în clase conform clasificării armonizate a COICOP/IAPC, astfel cum a fost stabilită în Regulamentul (CE) nr. 1749/1999 al Comisiei din 23 iulie 1999 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2214/96, în ceea ce privește subindicii indicilor armonizați ai prețurilor de consum (9); |
| --- | --- |

2.

„subdiviziune a COICOP/IAPC” înseamnă clasa COICOP/IAPC, în cazul bunurilor sau serviciilor dintr-o clasă COICOP/IAPC, sau grupul COICOP/IAPC, în cazul grupurilor care nu sunt subîmpărțite în clase conform clasificării armonizate a COICOP/IAPC, astfel cum a fost stabilită în Regulamentul (CE) nr. 1749/1999 al Comisiei din 23 iulie 1999 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2214/96, în ceea ce privește subindicii indicilor armonizați ai prețurilor de consum (9);

| 3. | „estimare contrasezonieră” înseamnă estimarea unui preț corespunzător unei oferte de produs, în cazul în care produsul respectiv este în afara sezonului, astfel încât:






  — | în prima lună a perioadei din afara sezonului, prețul estimat este egal cu un preț tipic observat pe perioada sezonului anterior, iar |
| --- | --- | --- |

3.

„estimare contrasezonieră” înseamnă estimarea unui preț corespunzător unei oferte de produs, în cazul în care produsul respectiv este în afara sezonului, astfel încât:

—

în prima lună a perioadei din afara sezonului, prețul estimat este egal cu un preț tipic observat pe perioada sezonului anterior, iar

| — | începând cu a doua lună, prețul estimat este egal cu prețul estimat din luna precedentă, ajustat de variația prețurilor observate, în medie, pentru toate produsele sezoniere care, pentru perioada sezonieră respectivă, aparțin aceleiași subdiviziuni COICOP/IAPC; |
| --- | --- |

—

începând cu a doua lună, prețul estimat este egal cu prețul estimat din luna precedentă, ajustat de variația prețurilor observate, în medie, pentru toate produsele sezoniere care, pentru perioada sezonieră respectivă, aparțin aceleiași subdiviziuni COICOP/IAPC;

| 4. | „estimare pentru toate sezoanele” înseamnă estimarea unui preț corespunzător unei oferte de produs, în cazul în care produsul respectiv este în afara sezonului, astfel încât:






  — | în prima lună a perioadei din afara sezonului, prețul estimat este egal cu un preț tipic observat pe perioada sezonului anterior, iar |
| --- | --- | --- |

4.

„estimare pentru toate sezoanele” înseamnă estimarea unui preț corespunzător unei oferte de produs, în cazul în care produsul respectiv este în afara sezonului, astfel încât:

—

în prima lună a perioadei din afara sezonului, prețul estimat este egal cu un preț tipic observat pe perioada sezonului anterior, iar

| — | începând cu a doua lună, prețul estimat este egal cu prețul estimat din luna precedentă, ajustat de variația prețurilor observate, în medie, pentru toate produsele disponibile care aparțin aceleiași subdiviziuni COICOP/IAPC; |
| --- | --- |

—

începând cu a doua lună, prețul estimat este egal cu prețul estimat din luna precedentă, ajustat de variația prețurilor observate, în medie, pentru toate produsele disponibile care aparțin aceleiași subdiviziuni COICOP/IAPC;

| 5. | „indice de ponderare anuală strictă” înseamnă un indice de preț obținut prin ponderări care nu sunt diferite de la o lună la alta de-a lungul aceluiași an la toate nivelurile de calcul al indicelui; |
| --- | --- |

5.

„indice de ponderare anuală strictă” înseamnă un indice de preț obținut prin ponderări care nu sunt diferite de la o lună la alta de-a lungul aceluiași an la toate nivelurile de calcul al indicelui;

| 6. | „indice de ponderare sezonieră la nivelul clasei” înseamnă un indice de preț obținut prin ponderări care, de-a lungul aceluiași an:






  — | nu variază de la o lună la alta pentru orice subdiviziune COICOP/IAPC luată în ansamblu; |
| --- | --- | --- |

6.

„indice de ponderare sezonieră la nivelul clasei” înseamnă un indice de preț obținut prin ponderări care, de-a lungul aceluiași an:

—

nu variază de la o lună la alta pentru orice subdiviziune COICOP/IAPC luată în ansamblu;

| — | nu variază de la o lună la alta pentru produsele aparținând unei subdiviziuni COICOP/IAPC care nu conține niciun produs sezonier; |
| --- | --- |

—

nu variază de la o lună la alta pentru produsele aparținând unei subdiviziuni COICOP/IAPC care nu conține niciun produs sezonier;

| — | nu diferă de la o lună la alta, de-a lungul perioadei sezoniere, în cazul produselor din cadrul unei subdiviziuni COICOP/IAPC care conține produse sezoniere, cu excepția cazului în care acest lucru este necesar pentru a permite variații lunare în compoziția coșului. |
| --- | --- |

—

nu diferă de la o lună la alta, de-a lungul perioadei sezoniere, în cazul produselor din cadrul unei subdiviziuni COICOP/IAPC care conține produse sezoniere, cu excepția cazului în care acest lucru este necesar pentru a permite variații lunare în compoziția coșului.

Articolul 3

Domeniul de aplicare

(1)   Standardele minime se aplică produselor sezoniere din următoarele clase și grupuri COICOP/IAPC:

| 01.1.3 | Pește |
| --- | --- |
| 01.1.6 | Fructe |
| 01.1.7 | Legume |
| 03.1 | Îmbrăcăminte |
| 03.2 | Încălțăminte |

01.1.3

Pește

01.1.6

Fructe

01.1.7

Legume

03.1

Îmbrăcăminte

03.2

Încălțăminte

(2)   Dacă este cazul, standardele minime servesc, de asemenea, drept referință pentru produsele sezoniere din clasele și grupele COICOP/IAPC, altele decât cele menționate la alineatul (1).

Articolul 4

Standarde minime

(1)   Pe perioada unei luni calendaristice, produsele sezoniere trebuie să se afle fie în sezon, fie în afara sezonului. Perioadele sezoniere pot varia de la un an la altul.

(2)   Un subindice al IAPC la nivelul grupului de produse elementare este un indice de ponderare anuală strictă sau un indice de ponderare sezonieră la nivelul clasei.

(3)   În cazul unui IAPC corespunzător unui indice de ponderare anuală strictă, prețurile estimate se utilizează pentru produsele sezoniere care sunt în afara sezonului, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1749/96.

(4)   În cazul unui IAPC corespunzător unui indice de ponderare anuală strictă, prețul estimat al unui produs sezonier oferit în afara sezonului se definește fie printr-o estimare contrasezonieră, fie printr-o estimare pentru toate sezoanele. Totuși, este privilegiată estimarea contrasezonieră atunci când statul membru consideră posibil acest lucru, în funcție de prețurile observate disponibile, astfel cum poate fi cazul pentru îmbrăcăminte și încălțăminte. În cazul în care estimarea contrasezonieră nu este considerată posibilă, se utilizează estimarea pentru toate sezoanele.

(5)   Pentru un IAPC care corespunde unui indice de ponderare sezonieră la nivelul clasei, orice produs sezonier oferit în afara sezonului are o pondere egală cu zero.

(6)   În cazul unui IAPC corespunzător unui indice de ponderare anuală strictă, estimările pot fi realizate, de asemenea, la un nivel mai detaliat decât subdiviziunea COICOP/IAPC, precum în cazul straturilor atunci când se utilizează un eșantion stratificat. Pentru un IAPC care corespunde unui indice de ponderare sezonieră la nivelul clasei, ponderările sezoniere pot fi realizate, de asemenea, la un nivel mai detaliat.

(7)   Variațiile prețurilor produselor sezoniere pentru care partea cheltuielilor totale de consum acoperite de IAPC de-a lungul unei perioade tip din cadrul perioadei sezoniere ar putea să depășească doi la mie sunt luate în considerare în IAPC.

(8)   Ponderile produselor sezoniere sunt stabilite și actualizate în funcție de nevoi, în conformitate cu articolele 2 și 3 din Regulamentul (CE) nr. 2454/97. Atunci când calcularea indicelui o cere, indicii utilizați pentru actualizarea anuală a ponderării prețurilor se referă la prețurile medii ale lunii luate în calcul pentru actualizare.

Articolul 5

Comparabilitate

Se consideră comparabili IAPC stabiliți pe baza normelor de mai jos, diferite față de cele prevăzute la articolul 4 din prezentul regulament, dacă aceștia rezultă a fi indici care nu se îndepărtează în mod sistematic de valoarea unui indice stabilit pe baza dispozițiilor prezentului regulament:

| (a) | cu mai mult de o zecime de punct procentual, în medie, într-un an în comparație cu anul anterior, în cazul IAPC corespunzător tuturor tipurilor de articole; |
| --- | --- |

(a)

cu mai mult de o zecime de punct procentual, în medie, într-un an în comparație cu anul anterior, în cazul IAPC corespunzător tuturor tipurilor de articole;

| (b) | cu mai mult de trei, patru sau cinci zecimi de puncte procentuale, în medie, într-un an în comparație cu anul anterior, în cazul unei diviziuni, al unui grup sau al unei clase COICOP/IAPC; |
| --- | --- |

(b)

cu mai mult de trei, patru sau cinci zecimi de puncte procentuale, în medie, într-un an în comparație cu anul anterior, în cazul unei diviziuni, al unui grup sau al unei clase COICOP/IAPC;

| (c) | cu mai mult de o zecime de punct procentual, în medie, într-o lună în comparație cu luna anterioară, în cazul IAPC corespunzător tuturor tipurilor de articole. |
| --- | --- |

(c)

cu mai mult de o zecime de punct procentual, în medie, într-o lună în comparație cu luna anterioară, în cazul IAPC corespunzător tuturor tipurilor de articole.

Articolul 6

Punerea în aplicare

Schimbările determinate de prezentul regulament, în special de articolul 4 al acestuia, se aplică începând cu decembrie 2010 și intră în vigoare odată cu indicele din ianuarie 2011.

Articolul 7

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 22 aprilie 2009.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 257, 27.10.1995, p. 1.

1

(2)  JO L 229, 10.9.1996, p. 3.

2

(3)  JO L 296, 21.11.1996, p. 8.

3

(4)  Clasificarea consumului individual după destinație, adaptată nevoilor IAPC.

4

(5)  JO L 340, 11.12.1997, p. 24.

5

(6)  JO L 261, 29.9.2001, p. 49.

6

(7)  JO C 58, 12.3.2009, p. 1.

7

(8)  JO L 181, 28.6.1989, p. 47.

8

(9)  JO L 214, 13.8.1999, p. 1.

9

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 23.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 103/10 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 103/10

---

DECIZIA COMISIEI

din 16 aprilie 2009

de modificare a Deciziei 2007/589/CE cu privire la includerea orientărilor privind monitorizarea și raportarea emisiilor și a datelor tonă-kilometru pentru activitățile de aviație

[notificată cu numărul C(2009) 2887]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/339/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (1), în special articolul 14 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (2) a inclus activitățile de aviație în schema de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2008/101/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 de modificare a Directivei 2003/87/CE pentru a include activitățile de aviație în sistemul de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității (2) a inclus activitățile de aviație în schema de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității.

| (2) | În temeiul articolului 14 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE, Comisia trebuie să adopte orientări pentru monitorizarea și raportarea emisiilor care rezultă din activitățile de aviație și pentru monitorizarea și raportarea datelor tonă-kilometru pentru activitățile de aviație în vederea formulării unei cereri în sensul articolului 3e sau 3f din directiva sus-menționată. |
| --- | --- |

(2)

În temeiul articolului 14 alineatul (1) din Directiva 2003/87/CE, Comisia trebuie să adopte orientări pentru monitorizarea și raportarea emisiilor care rezultă din activitățile de aviație și pentru monitorizarea și raportarea datelor tonă-kilometru pentru activitățile de aviație în vederea formulării unei cereri în sensul articolului 3e sau 3f din directiva sus-menționată.

| (3) | Statul membru de administrare trebuie să asigure transmiterea către autoritatea competentă din statul membru respectiv, de către toți operatorii de aeronave, a unor planuri de monitorizare pentru instituirea unor măsuri de monitorizare și raportare a emisiilor anuale și a datelor tonă-kilometru în vederea formulării unei cereri de alocare a unor certificate cu titlu gratuit, precum și aprobarea acestor planuri de către autoritatea competentă, în conformitate cu orientările adoptate în temeiul articolului 14 alineatul (1) din directiva sus-menționată. |
| --- | --- |

(3)

Statul membru de administrare trebuie să asigure transmiterea către autoritatea competentă din statul membru respectiv, de către toți operatorii de aeronave, a unor planuri de monitorizare pentru instituirea unor măsuri de monitorizare și raportare a emisiilor anuale și a datelor tonă-kilometru în vederea formulării unei cereri de alocare a unor certificate cu titlu gratuit, precum și aprobarea acestor planuri de către autoritatea competentă, în conformitate cu orientările adoptate în temeiul articolului 14 alineatul (1) din directiva sus-menționată.

| (4) | Prin urmare, Decizia 2007/589/CE a Comisiei din 18 iulie 2007 de stabilire a unor orientări privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră în conformitate cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) trebuie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(4)

Prin urmare, Decizia 2007/589/CE a Comisiei din 18 iulie 2007 de stabilire a unor orientări privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră în conformitate cu Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) trebuie modificată în consecință.

| (5) | Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului privind schimbările climatice la care se face trimitere la articolul 23 din Directiva 2003/87/CE, |
| --- | --- |

(5)

Măsurile prevăzute de prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului privind schimbările climatice la care se face trimitere la articolul 23 din Directiva 2003/87/CE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Decizia 2007/589/CE se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 1
  Orientările privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din activitățile menționate în anexa I la Directiva 2003/87/CE și din activitățile incluse în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din directiva menționată anterior sunt stabilite în anexele I-XIV la prezenta decizie. Orientările privind monitorizarea și raportarea datelor tonă-kilometru pentru activitățile de aviație în vederea formulării unei cereri în sensul articolului 3e sau al articolului 3f din Directiva 2003/87/CE sunt stabilite în anexa XV.
  Aceste orientări au la bază principiile prevăzute în anexa IV la directiva menționată.”; |
| --- | --- |

1.

Articolul 1 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 1

Orientările privind monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră rezultate din activitățile menționate în anexa I la Directiva 2003/87/CE și din activitățile incluse în conformitate cu articolul 24 alineatul (1) din directiva menționată anterior sunt stabilite în anexele I-XIV la prezenta decizie. Orientările privind monitorizarea și raportarea datelor tonă-kilometru pentru activitățile de aviație în vederea formulării unei cereri în sensul articolului 3e sau al articolului 3f din Directiva 2003/87/CE sunt stabilite în anexa XV.

Aceste orientări au la bază principiile prevăzute în anexa IV la directiva menționată.”;

| 2. | În lista anexelor se adaugă următoarele mențiuni:






  „Anexa XIV: | Orientări specifice activității pentru determinarea emisiilor rezultate din activitățile de aviație indicate în anexa I la Directiva 2003/87/CE |
| --- | --- | --- |

2.

În lista anexelor se adaugă următoarele mențiuni:

„Anexa XIV:

| Anexa XV: | Orientări specifice activității pentru determinarea datelor tonă-kilometru pentru activitățile de aviație în vederea formulării unei cereri în sensul articolului 3e sau al articolului 3f din Directiva 2003/87/CE”; |
| --- | --- |

Anexa XV:

| 3. | Anexa I se modifică astfel cum este stabilit în partea A din anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

3.

Anexa I se modifică astfel cum este stabilit în partea A din anexa la prezenta decizie.

| 4. | Se adaugă anexa XIV astfel cum este stabilit în partea B din anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

4.

Se adaugă anexa XIV astfel cum este stabilit în partea B din anexa la prezenta decizie.

| 5. | Se adaugă anexa XV astfel cum este stabilit în partea C din anexa la prezenta decizie. |
| --- | --- |

5.

Se adaugă anexa XV astfel cum este stabilit în partea C din anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 16 aprilie 2009.

Pentru Comisie

Stavros DIMAS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 275, 25.10.2003, p. 32.

1

(2)  JO L 8, 13.1.2009, p. 3.

2

(3)  JO L 229, 31.8.2007, p. 1.

3

---

ANEXĂ

| A. | Anexa I se modifică după cum urmează:






  1. | La secțiunea 1, cuvintele „anexele II-XI” se înlocuiesc cu „anexele II-XI și XIII-XV”. |
| --- | --- | --- |

A.

Anexa I se modifică după cum urmează:

1.

La secțiunea 1, cuvintele „anexele II-XI” se înlocuiesc cu „anexele II-XI și XIII-XV”.

| 2. | Secțiunea 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „În sensul prezentei anexe și al anexelor II-XV, se aplică definițiile cuprinse în Directiva 2003/87/CE. Cu toate acestea, în sensul prezentei anexe, «operator» înseamnă operator, astfel cum se prevede la litera (f) de la articolul 3 din Directiva 2003/87/CE și operator de aeronave, astfel cum se prevede la litera (o) de la articolul menționat.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Secțiunea 2 se modifică după cum urmează:

(a)

partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„În sensul prezentei anexe și al anexelor II-XV, se aplică definițiile cuprinse în Directiva 2003/87/CE. Cu toate acestea, în sensul prezentei anexe, «operator» înseamnă operator, astfel cum se prevede la litera (f) de la articolul 3 din Directiva 2003/87/CE și operator de aeronave, astfel cum se prevede la litera (o) de la articolul menționat.”;

| (b) | alineatul (1) se modifică după cum urmează:






  (i) | litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | «sursă de emisie» înseamnă o parte identificabilă separat (punct sau proces) dintr-o instalație care generează emisii de gaze cu efect de seră importante sau, în cazul activităților de aviație, o aeronavă individuală;” |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

alineatul (1) se modifică după cum urmează:

(i)

litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

«sursă de emisie» înseamnă o parte identificabilă separat (punct sau proces) dintr-o instalație care generează emisii de gaze cu efect de seră importante sau, în cazul activităților de aviație, o aeronavă individuală;”

| (ii) | litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | «metoda de monitorizare» înseamnă totalitatea metodelor utilizate de către un operator sau operator de aeronave pentru determinarea emisiilor rezultate de la o anumită instalație sau dintr-o activitate de aviație;” |
| --- | --- | --- |

(ii)

litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

«metoda de monitorizare» înseamnă totalitatea metodelor utilizate de către un operator sau operator de aeronave pentru determinarea emisiilor rezultate de la o anumită instalație sau dintr-o activitate de aviație;”

| (iii) | la litera (f), se înlocuiește cuvântul „instalații” cu următorul text: „instalații sau unui operator de aeronave”; |
| --- | --- |

(iii)

la litera (f), se înlocuiește cuvântul „instalații” cu următorul text: „instalații sau unui operator de aeronave”;

| (iv) | litera (g) se înlocuiește cu următorul text:






  „(g) | «nivel» înseamnă un element specific al unei metodologii pentru determinarea datelor privind activitatea, a factorilor de emisie, a emisiei anuale, a mediei orare anuale a emisiilor și a factorilor de oxidare sau de conversie, precum și a sarcinii utile;” |
| --- | --- | --- |

(iv)

litera (g) se înlocuiește cu următorul text:

„(g)

«nivel» înseamnă un element specific al unei metodologii pentru determinarea datelor privind activitatea, a factorilor de emisie, a emisiei anuale, a mediei orare anuale a emisiilor și a factorilor de oxidare sau de conversie, precum și a sarcinii utile;”

| (v) | litera (i) se înlocuiește cu următorul text:






  „(i) | «perioadă de raportare» înseamnă un an calendaristic în timpul căruia emisiile sau datele tonă-kilometru trebuie monitorizate și raportate;” |
| --- | --- | --- |

(v)

litera (i) se înlocuiește cu următorul text:

„(i)

«perioadă de raportare» înseamnă un an calendaristic în timpul căruia emisiile sau datele tonă-kilometru trebuie monitorizate și raportate;”

| (vi) | la litera (j), punctul final se înlocuiește cu următorul text:
  „pentru activitățile de aviație, perioadă de comercializare înseamnă perioada prevăzută la articolul 3c alineatele (1) și (2) din directiva menționată.”; |
| --- | --- |

(vi)

la litera (j), punctul final se înlocuiește cu următorul text:

„pentru activitățile de aviație, perioadă de comercializare înseamnă perioada prevăzută la articolul 3c alineatele (1) și (2) din directiva menționată.”;

| (c) | la alineatul (2), litera (h) se înlocuiește cu următorul text:






  „(h) | «combustibil comercial standard» înseamnă combustibili comerciali standardizați la nivel internațional care prezintă un interval de încredere de 95 % de cel mult ± 1 % pentru puterea calorică specificată, inclusiv combustibilul gazos, petrolul ușor, benzina, petrolul lampant, kerosenul, etanul, propanul, butanul, kerosenul pentru avioanele cu reacție (jet A1 sau jet A), benzina pentru avioanele cu reacție (jet B) și benzina de aviație (AvGas).”; |
| --- | --- | --- |

(c)

la alineatul (2), litera (h) se înlocuiește cu următorul text:

„(h)

«combustibil comercial standard» înseamnă combustibili comerciali standardizați la nivel internațional care prezintă un interval de încredere de 95 % de cel mult ± 1 % pentru puterea calorică specificată, inclusiv combustibilul gazos, petrolul ușor, benzina, petrolul lampant, kerosenul, etanul, propanul, butanul, kerosenul pentru avioanele cu reacție (jet A1 sau jet A), benzina pentru avioanele cu reacție (jet B) și benzina de aviație (AvGas).”;

| (d) | alineatul (4) se modifică după cum urmează:






  (i) | ultima teză de la litera (a) se înlocuiește cu următorul text:
  „Pentru instalațiile sau operatorii de aeronave pentru care nu există date istorice, datele provenind de la instalații reprezentative sau de la operatori de aeronave care îndeplinesc activități identice sau similare sunt utilizate drept referință și sunt adaptate în funcție de capacitatea instalațiilor sau operatorilor în cauză.”; |
| --- | --- | --- |

(d)

alineatul (4) se modifică după cum urmează:

(i)

ultima teză de la litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„Pentru instalațiile sau operatorii de aeronave pentru care nu există date istorice, datele provenind de la instalații reprezentative sau de la operatori de aeronave care îndeplinesc activități identice sau similare sunt utilizate drept referință și sunt adaptate în funcție de capacitatea instalațiilor sau operatorilor în cauză.”;

| (ii) | litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | «fluxuri de surse de minimis» înseamnă un grup de fluxuri de surse minore selectate de către operator și care emit împreună anual cel mult 1 kilotonă de CO2 fosil sau care contribuie cu mai puțin de 2 % (până la o contribuție totală maximă de 20 de kilotone de CO2 fosil pe an) la totalul emisiilor anuale de CO2 fosil ale instalației respective sau ale operatorului de aeronave respectiv, înainte de scăderea CO2 transferat, luându-se în considerare valoarea cea mai ridicată în termeni de emisii absolute;” |
| --- | --- | --- |

(ii)

litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

«fluxuri de surse de minimis» înseamnă un grup de fluxuri de surse minore selectate de către operator și care emit împreună anual cel mult 1 kilotonă de CO2 fosil sau care contribuie cu mai puțin de 2 % (până la o contribuție totală maximă de 20 de kilotone de CO2 fosil pe an) la totalul emisiilor anuale de CO2 fosil ale instalației respective sau ale operatorului de aeronave respectiv, înainte de scăderea CO2 transferat, luându-se în considerare valoarea cea mai ridicată în termeni de emisii absolute;”

| (iii) | litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | «fluxuri de surse minore» înseamnă fluxurile de surse selectate de către operator care emit împreună cel mult 5 kilotone de CO2 fosil pe an sau care contribuie cu mai puțin de 10 % (până la o contribuție totală maximă de 100 de kilotone de CO2 fosil pe an) la totalul emisiilor anuale de CO2 fosil ale unei instalații sau ale unui operator de aeronave, înainte de scăderea CO2 transferat, luându-se în considerare valoarea cea mai ridicată în termeni de emisii absolute.”; |
| --- | --- | --- |

(iii)

litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

«fluxuri de surse minore» înseamnă fluxurile de surse selectate de către operator care emit împreună cel mult 5 kilotone de CO2 fosil pe an sau care contribuie cu mai puțin de 10 % (până la o contribuție totală maximă de 100 de kilotone de CO2 fosil pe an) la totalul emisiilor anuale de CO2 fosil ale unei instalații sau ale unui operator de aeronave, înainte de scăderea CO2 transferat, luându-se în considerare valoarea cea mai ridicată în termeni de emisii absolute.”;

| (e) | alineatul (5) se modifică după cum urmează:






  (i) | litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | «certitudine rezonabilă» înseamnă un nivel de certitudine ridicat, dar nu absolut, exprimat oficial în avizul de verificare, în privința faptului că raportul de emisii supus verificării nu conține declarații materiale inexacte sau că instalația sau operatorul de aeronave nu prezintă neregularități materiale;” |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

alineatul (5) se modifică după cum urmează:

(i)

litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

«certitudine rezonabilă» înseamnă un nivel de certitudine ridicat, dar nu absolut, exprimat oficial în avizul de verificare, în privința faptului că raportul de emisii supus verificării nu conține declarații materiale inexacte sau că instalația sau operatorul de aeronave nu prezintă neregularități materiale;”

| (ii) | litera (g) se înlocuiește cu următorul text:






  „(g) | «nivel de certitudine» înseamnă măsura în care verificatorul are certitudinea că, prin concluziile de verificare, s-a dovedit că informațiile raportate în raportul de emisie anual pentru instalații sau operatori de aeronave conțin sau nu declarații materiale inexacte;” |
| --- | --- | --- |

(ii)

litera (g) se înlocuiește cu următorul text:

„(g)

«nivel de certitudine» înseamnă măsura în care verificatorul are certitudinea că, prin concluziile de verificare, s-a dovedit că informațiile raportate în raportul de emisie anual pentru instalații sau operatori de aeronave conțin sau nu declarații materiale inexacte;”

| (iii) | la alineatul (5), literele (h) și (i) se înlocuiesc cu următorul text:






  „(h) | «neregularitate» înseamnă orice act sau omiterea unui act din partea unei instalații sau a unui operator de aeronave care este în curs de verificare, în mod intenționat sau accidental, ce contravine cerințelor stabilite în planul de monitorizare aprobat de către autoritatea competentă, în temeiul autorizației instalației sau al articolului 3g din Directiva 2003/87/CE; |
| --- | --- | --- |

(iii)

la alineatul (5), literele (h) și (i) se înlocuiesc cu următorul text:

„(h)

«neregularitate» înseamnă orice act sau omiterea unui act din partea unei instalații sau a unui operator de aeronave care este în curs de verificare, în mod intenționat sau accidental, ce contravine cerințelor stabilite în planul de monitorizare aprobat de către autoritatea competentă, în temeiul autorizației instalației sau al articolului 3g din Directiva 2003/87/CE;

| (i) | «neregularitate materială» înseamnă o neregularitate față de cerințele din cadrul planului de monitorizare aprobat de către autoritatea competentă, în temeiul autorizației instalației sau al articolului 3g din Directiva 2003/87/CE, care ar putea conduce la un mod diferit de abordare a instalației sau a operatorului de aeronave de către autoritatea competentă;”; |
| --- | --- |

(i)

«neregularitate materială» înseamnă o neregularitate față de cerințele din cadrul planului de monitorizare aprobat de către autoritatea competentă, în temeiul autorizației instalației sau al articolului 3g din Directiva 2003/87/CE, care ar putea conduce la un mod diferit de abordare a instalației sau a operatorului de aeronave de către autoritatea competentă;”;

| (f) | se adaugă alineatul (6) după cum urmează:






  „(6) | În legătură cu emisiile și datele tonă-kilometru pentru activitățile de aviație se aplică următoarele definiții:






  (a) | «aerodrom de plecare» înseamnă aerodromul de unde începe un zbor care constituie activitate de aviație, în conformitate cu lista din anexa I la Directiva 2003/87/CE; |
| --- | --- | --- | --- |

(f)

se adaugă alineatul (6) după cum urmează:

„(6)

În legătură cu emisiile și datele tonă-kilometru pentru activitățile de aviație se aplică următoarele definiții:

(a)

«aerodrom de plecare» înseamnă aerodromul de unde începe un zbor care constituie activitate de aviație, în conformitate cu lista din anexa I la Directiva 2003/87/CE;

| (b) | «aerodrom de sosire» înseamnă aerodromul unde se încheie un zbor care constituie activitate de aviație, în conformitate cu lista din anexa I la Directiva 2003/87/CE; |
| --- | --- |

(b)

«aerodrom de sosire» înseamnă aerodromul unde se încheie un zbor care constituie activitate de aviație, în conformitate cu lista din anexa I la Directiva 2003/87/CE;

| (c) | «aerodromuri pereche» înseamnă perechea formată dintr-un aerodrom de plecare și un aerodrom de sosire; |
| --- | --- |

(c)

«aerodromuri pereche» înseamnă perechea formată dintr-un aerodrom de plecare și un aerodrom de sosire;

| (d) | «documentația privind masa și centrajul» înseamnă documentația prevăzută pentru implementarea la nivel internațional sau național a standardelor și practicilor recomandate (SSPR), conform dispozițiilor din anexa 6 (Operarea aeronavelor) la Convenția de la Chicago (1), inclusiv conform dispozițiilor Regulamentului (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului („EU-OPS”), astfel cum a fost modificat de Regulamentul (CE) nr. 859/2008 al Comisiei din 20 august 2008, anexa III subsecțiunea J sau ale regulamentelor internaționale echivalente; |
| --- | --- |

(d)

«documentația privind masa și centrajul» înseamnă documentația prevăzută pentru implementarea la nivel internațional sau național a standardelor și practicilor recomandate (SSPR), conform dispozițiilor din anexa 6 (Operarea aeronavelor) la Convenția de la Chicago (1), inclusiv conform dispozițiilor Regulamentului (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului („EU-OPS”), astfel cum a fost modificat de Regulamentul (CE) nr. 859/2008 al Comisiei din 20 august 2008, anexa III subsecțiunea J sau ale regulamentelor internaționale echivalente;

| (e) | «pasageri» înseamnă persoanele aflate la bordul aeronavei în timpul unui zbor, fără a include și membrii echipajului; |
| --- | --- |

(e)

«pasageri» înseamnă persoanele aflate la bordul aeronavei în timpul unui zbor, fără a include și membrii echipajului;

| (f) | «sarcină utilă» înseamnă masa totală a mărfurilor, poștei, pasagerilor și bagajelor transportate la bordul aeronavei în timpul unui zbor; |
| --- | --- |

(f)

«sarcină utilă» înseamnă masa totală a mărfurilor, poștei, pasagerilor și bagajelor transportate la bordul aeronavei în timpul unui zbor;

| (g) | «distanță» înseamnă distanța ortodromică între aerodromul de plecare și cel de sosire plus un factor suplimentar fix de 95 km; |
| --- | --- |

(g)

«distanță» înseamnă distanța ortodromică între aerodromul de plecare și cel de sosire plus un factor suplimentar fix de 95 km;

| (h) | «tonă-kilometru» înseamnă o tonă de sarcină utilă transportată pe o distanță de un kilometru. |
| --- | --- |

(h)

«tonă-kilometru» înseamnă o tonă de sarcină utilă transportată pe o distanță de un kilometru.

| 3. | Secțiunea 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | la paragraful al doilea, cuvântul „instalație” se înlocuiește cu cuvintele „instalație și un operator de aeronave”; |
| --- | --- | --- |

3.

Secțiunea 3 se modifică după cum urmează:

(a)

la paragraful al doilea, cuvântul „instalație” se înlocuiește cu cuvintele „instalație și un operator de aeronave”;

| (b) | paragraful al cincilea se înlocuiește cu următorul text:
  „Precizie. Trebuie să se asigure că emisiile determinate nu se situează, în mod sistematic, nici peste și nici sub nivelul emisiilor reale. Sursele de incertitudine vor fi, în măsura posibilului, identificate și reduse. Se va proceda cu atenția cuvenită pentru ca măsurarea și calculul emisiilor să atingă un nivel de precizie maximă. Operatorul trebuie să asigure o siguranță rezonabilă a acurateței emisiilor raportate. Emisiile sunt determinate utilizând metodologiile de monitorizare adecvate stabilite în prezentele orientări. Orice echipamente de măsurare sau alte echipamente de testare utilizate pentru a raporta datele de monitorizare trebuie să fie utilizate, întreținute, etalonate și verificate în mod corect. Fișierele și alte instrumente utilizate pentru a stoca și manipula datele de monitorizare nu trebuie să conțină nicio greșeală. Emisiile raportate și declarațiile conexe nu trebuie să conțină nicio declarație materială inexactă, trebuie să evite influențarea selecției și prezentarea informațiilor și să furnizeze un bilanț credibil și echilibrat cu privire la emisiile instalației sau ale operatorului de aeronave”; |
| --- | --- |

(b)

paragraful al cincilea se înlocuiește cu următorul text:

„Precizie. Trebuie să se asigure că emisiile determinate nu se situează, în mod sistematic, nici peste și nici sub nivelul emisiilor reale. Sursele de incertitudine vor fi, în măsura posibilului, identificate și reduse. Se va proceda cu atenția cuvenită pentru ca măsurarea și calculul emisiilor să atingă un nivel de precizie maximă. Operatorul trebuie să asigure o siguranță rezonabilă a acurateței emisiilor raportate. Emisiile sunt determinate utilizând metodologiile de monitorizare adecvate stabilite în prezentele orientări. Orice echipamente de măsurare sau alte echipamente de testare utilizate pentru a raporta datele de monitorizare trebuie să fie utilizate, întreținute, etalonate și verificate în mod corect. Fișierele și alte instrumente utilizate pentru a stoca și manipula datele de monitorizare nu trebuie să conțină nicio greșeală. Emisiile raportate și declarațiile conexe nu trebuie să conțină nicio declarație materială inexactă, trebuie să evite influențarea selecției și prezentarea informațiilor și să furnizeze un bilanț credibil și echilibrat cu privire la emisiile instalației sau ale operatorului de aeronave”;

| (c) | la paragraful al șaselea, a treia teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Instrucțiunile date operatorului, în cadrul metodologiei de monitorizare, trebuie să fie simple și logice, să evite operațiunile redundante și să țină seama de sistemele existente în instalație sau care sunt utilizate de operatorul de aeronave.”; |
| --- | --- |

(c)

la paragraful al șaselea, a treia teză se înlocuiește cu următorul text:

„Instrucțiunile date operatorului, în cadrul metodologiei de monitorizare, trebuie să fie simple și logice, să evite operațiunile redundante și să țină seama de sistemele existente în instalație sau care sunt utilizate de operatorul de aeronave.”;

| 4. | Secțiunea 4.1 se modifică după cum urmează:






  (a) | primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Procesul de monitorizare și de raportare referitor la o instalație sau la un operator de aeronave trebuie să includă toate emisiile de gaze cu efect de seră relevante care provin din totalitatea surselor de emisie și/sau a fluxurilor de surse legate de activitățile desfășurate în respectiva instalație sau de către un operator de aeronave și menționate în anexa I la Directiva 2003/87/CE, precum și din activitățile și gazele cu efect de seră incluse de către un stat membru în conformitate cu articolul 24 din Directiva 2003/87/CE. În plus, operatorii de aeronave trebuie să asigure elaborarea de proceduri documentate prin care să se țină evidența oricăror schimbări operate asupra listei surselor de emisie, precum închirierea sau achiziționarea de aeronave, asigurând astfel date de emisie complete și evitând dubla contabilizare.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Secțiunea 4.1 se modifică după cum urmează:

(a)

primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Procesul de monitorizare și de raportare referitor la o instalație sau la un operator de aeronave trebuie să includă toate emisiile de gaze cu efect de seră relevante care provin din totalitatea surselor de emisie și/sau a fluxurilor de surse legate de activitățile desfășurate în respectiva instalație sau de către un operator de aeronave și menționate în anexa I la Directiva 2003/87/CE, precum și din activitățile și gazele cu efect de seră incluse de către un stat membru în conformitate cu articolul 24 din Directiva 2003/87/CE. În plus, operatorii de aeronave trebuie să asigure elaborarea de proceduri documentate prin care să se țină evidența oricăror schimbări operate asupra listei surselor de emisie, precum închirierea sau achiziționarea de aeronave, asigurând astfel date de emisie complete și evitând dubla contabilizare.”;

| (b) | la paragraful al doilea, a doua teză se înlocuiește cu următorul text:
  „În consecință, toate sursele de emisie și fluxurile de surse rezultate din activitățile menționate în anexa I la Directiva 2003/87/CE care trebuie monitorizate și raportate sunt menționate în autorizație sau, în cazul activităților de aviație, sunt cuprinse în planul de monitorizare.”; |
| --- | --- |

(b)

la paragraful al doilea, a doua teză se înlocuiește cu următorul text:

„În consecință, toate sursele de emisie și fluxurile de surse rezultate din activitățile menționate în anexa I la Directiva 2003/87/CE care trebuie monitorizate și raportate sunt menționate în autorizație sau, în cazul activităților de aviație, sunt cuprinse în planul de monitorizare.”;

| (c) | paragraful al treilea se înlocuiește cu următorul text:
  „Emisiile care provin de la motoare mobile cu combustie internă, utilizate în scopuri de transport, sunt excluse din categoria estimărilor de emisie pentru instalații.” |
| --- | --- |

(c)

paragraful al treilea se înlocuiește cu următorul text:

„Emisiile care provin de la motoare mobile cu combustie internă, utilizate în scopuri de transport, sunt excluse din categoria estimărilor de emisie pentru instalații.”

| 5. | Prima teză de la secțiunea 4.2 se înlocuiește cu următorul text:
  „Conform anexei IV la Directiva 2003/87/CE, emisiile instalațiilor pot fi determinate folosind una dintre următoarele metode:”. |
| --- | --- |

5.

Prima teză de la secțiunea 4.2 se înlocuiește cu următorul text:

„Conform anexei IV la Directiva 2003/87/CE, emisiile instalațiilor pot fi determinate folosind una dintre următoarele metode:”.

| 6. | Secțiunea 4.3 se modifică după cum urmează:






  (a) | se adaugă următoarea teză la primul paragraf:
  „În conformitate cu articolul 3g din directiva menționată, operatorii de aeronave trebuie să înainteze autorității competente un plan de monitorizare care să stabilească măsurile pentru monitorizarea și raportarea emisiilor și a datelor tonă-kilometru.”; |
| --- | --- | --- |

6.

Secțiunea 4.3 se modifică după cum urmează:

(a)

se adaugă următoarea teză la primul paragraf:

„În conformitate cu articolul 3g din directiva menționată, operatorii de aeronave trebuie să înainteze autorității competente un plan de monitorizare care să stabilească măsurile pentru monitorizarea și raportarea emisiilor și a datelor tonă-kilometru.”;

| (b) | paragraful al treilea se înlocuiește cu următorul text:
  „Autoritatea competentă verifică și aprobă planul de monitorizare elaborat de către operator, înainte de începutul perioadei de raportare și din nou, în urma oricărei modificări substanțiale a metodei de monitorizare aplicate unei instalații sau de către un operator de aeronave. În cazurile în care acest lucru este impus printr-o anexă specifică activității, planul de monitorizare va fi transmis în termenul indicat și cu respectarea unei forme standard.” |
| --- | --- |

(b)

paragraful al treilea se înlocuiește cu următorul text:

„Autoritatea competentă verifică și aprobă planul de monitorizare elaborat de către operator, înainte de începutul perioadei de raportare și din nou, în urma oricărei modificări substanțiale a metodei de monitorizare aplicate unei instalații sau de către un operator de aeronave. În cazurile în care acest lucru este impus printr-o anexă specifică activității, planul de monitorizare va fi transmis în termenul indicat și cu respectarea unei forme standard.”

| 7. | Secțiunea 5 se modifică după cum urmează:






  (a) | paragraful al treilea de la secțiunea 5.1 cu titlul „Emisii de ardere” se înlocuiește cu următorul text:
  „Datele de activitate se bazează pe consumul de combustibil. Cantitatea de combustibil utilizat se exprimă în conținut energetic, adică în TJ, cu excepția cazului în care în prezentele orientări se prevede altfel. Nu se consideră necesară utilizarea unei puteri calorice nete pentru anumite activități în cazul în care anexele specifice activităților corespunzătoare indică faptul că se pot utiliza, la un nivel similar de precizie, factori de emisie exprimați ca t CO2 pe tonă de combustibil. Factorul de emisie se exprimă ca t CO2/TJ, cu excepția cazului în care în prezentele orientări se prevede altfel. În cazul arderii unui combustibil, nu tot carbonul conținut în combustibil se oxidează în CO2. Oxidarea incompletă apare datorită imperfecțiunilor procesului de ardere, în urma căruia o parte din carbon nu este oxidat sau este oxidat parțial, fiind transformat în funingine sau cenușă. Carbonul neoxidat sau oxidat parțial este luat în considerare în factorul de oxidare care este exprimat sub forma unei fracții. Factorul de oxidare se exprimă în fracție unitară. Rezultă următoarea formulă de calcul:”; |
| --- | --- | --- |

7.

Secțiunea 5 se modifică după cum urmează:

(a)

paragraful al treilea de la secțiunea 5.1 cu titlul „Emisii de ardere” se înlocuiește cu următorul text:

„Datele de activitate se bazează pe consumul de combustibil. Cantitatea de combustibil utilizat se exprimă în conținut energetic, adică în TJ, cu excepția cazului în care în prezentele orientări se prevede altfel. Nu se consideră necesară utilizarea unei puteri calorice nete pentru anumite activități în cazul în care anexele specifice activităților corespunzătoare indică faptul că se pot utiliza, la un nivel similar de precizie, factori de emisie exprimați ca t CO2 pe tonă de combustibil. Factorul de emisie se exprimă ca t CO2/TJ, cu excepția cazului în care în prezentele orientări se prevede altfel. În cazul arderii unui combustibil, nu tot carbonul conținut în combustibil se oxidează în CO2. Oxidarea incompletă apare datorită imperfecțiunilor procesului de ardere, în urma căruia o parte din carbon nu este oxidat sau este oxidat parțial, fiind transformat în funingine sau cenușă. Carbonul neoxidat sau oxidat parțial este luat în considerare în factorul de oxidare care este exprimat sub forma unei fracții. Factorul de oxidare se exprimă în fracție unitară. Rezultă următoarea formulă de calcul:”;

| (b) | la secțiunea 5.2, prima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Orientările specifice activității stabilite în anexele II-XI și XIV-XV prezintă metode specifice pentru determinarea următoarelor variabile: datele de activitate (care cuprind două variabile: combustibil/flux de materie și putere calorică netă), factorii de emisie, datele de compoziție, factorii de oxidare și de conversie și sarcina utilă.”; |
| --- | --- |

(b)

la secțiunea 5.2, prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Orientările specifice activității stabilite în anexele II-XI și XIV-XV prezintă metode specifice pentru determinarea următoarelor variabile: datele de activitate (care cuprind două variabile: combustibil/flux de materie și putere calorică netă), factorii de emisie, datele de compoziție, factorii de oxidare și de conversie și sarcina utilă.”;

| (c) | titlul secțiunii 5.3 se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(c)

titlul secțiunii 5.3 se înlocuiește cu următorul text:

| (d) | titlul secțiunii 5.4 se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(d)

titlul secțiunii 5.4 se înlocuiește cu următorul text:

| (e) | paragraful al doilea de la secțiunea 5.5 se înlocuiește cu următorul text:
  „Pentru a realiza o transparență ridicată și o consecvență cât mai vastă cu inventarele naționale de gaze cu efect de seră, utilizarea, pentru emisiile de ardere, a factorilor de emisie ai unui combustibil exprimați ca t CO2/t în loc de t CO2/TJ se limitează la situațiile în care, în caz contrar, operatorul ar suporta costuri nejustificate și la situațiile definite în anexele specifice activității la prezentele orientări.” |
| --- | --- |

(e)

paragraful al doilea de la secțiunea 5.5 se înlocuiește cu următorul text:

„Pentru a realiza o transparență ridicată și o consecvență cât mai vastă cu inventarele naționale de gaze cu efect de seră, utilizarea, pentru emisiile de ardere, a factorilor de emisie ai unui combustibil exprimați ca t CO2/t în loc de t CO2/TJ se limitează la situațiile în care, în caz contrar, operatorul ar suporta costuri nejustificate și la situațiile definite în anexele specifice activității la prezentele orientări.”

| 8. | Titlul secțiunii 6 se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

8.

Titlul secțiunii 6 se înlocuiește cu următorul text:

| 9. | Secțiunea 7.1 se modifică după cum urmează:






  (a) | Secțiunea 7.1 se modifică după cum urmează:
  „În conformitate cu metoda bazată pe calcul, în temeiul dispozițiilor din secțiunea 5.2, autoritatea competentă aprobă corelarea nivelurilor fiecărui flux dintr-o instalație, precum și orice alte detalii ale metodei de monitorizare pentru respectiva instalație, astfel cum sunt cuprinse în autorizația instalației sau, pentru activitățile de aviație, planul de monitorizare al operatorului de aeronave. Procedând astfel, autoritatea competentă autorizează incertitudinea rezultată în mod direct din aplicarea corectă a metodei de monitorizare aprobate, dovada aprobării fiind conținutul autorizației sau, pentru activitățile de aviație, planul de monitorizare al operatorului de aeronave. Prin indicarea corelării nivelurilor în raportul de emisii, se raportează gradul de incertitudine în sensul Directivei 2003/87/CE. În consecință, dacă se aplică metoda bazată pe calcul, nu mai este necesară în viitor raportarea gradului de incertitudine.”; |
| --- | --- | --- |

9.

Secțiunea 7.1 se modifică după cum urmează:

(a)

Secțiunea 7.1 se modifică după cum urmează:

„În conformitate cu metoda bazată pe calcul, în temeiul dispozițiilor din secțiunea 5.2, autoritatea competentă aprobă corelarea nivelurilor fiecărui flux dintr-o instalație, precum și orice alte detalii ale metodei de monitorizare pentru respectiva instalație, astfel cum sunt cuprinse în autorizația instalației sau, pentru activitățile de aviație, planul de monitorizare al operatorului de aeronave. Procedând astfel, autoritatea competentă autorizează incertitudinea rezultată în mod direct din aplicarea corectă a metodei de monitorizare aprobate, dovada aprobării fiind conținutul autorizației sau, pentru activitățile de aviație, planul de monitorizare al operatorului de aeronave. Prin indicarea corelării nivelurilor în raportul de emisii, se raportează gradul de incertitudine în sensul Directivei 2003/87/CE. În consecință, dacă se aplică metoda bazată pe calcul, nu mai este necesară în viitor raportarea gradului de incertitudine.”;

| (b) | prima teză de la paragraful al cincilea se înlocuiește cu următorul text:
  „În toate celelalte cazuri, pentru a demonstra conformitatea cu pragurile de nesiguranță definite în anexele II-XI și XIV-XV la prezentele orientări, operatorul face dovada scrisă a nivelului de incertitudine, în relație cu determinarea datelor de activitate pentru fiecare flux.”. |
| --- | --- |

(b)

prima teză de la paragraful al cincilea se înlocuiește cu următorul text:

„În toate celelalte cazuri, pentru a demonstra conformitatea cu pragurile de nesiguranță definite în anexele II-XI și XIV-XV la prezentele orientări, operatorul face dovada scrisă a nivelului de incertitudine, în relație cu determinarea datelor de activitate pentru fiecare flux.”.

| 10. | Secțiunea 8 se modifică după cum urmează:






  (a) | primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Anexa IV la Directiva 2003/87/CE stabilește cerințele de raportare pentru instalații și operatori de aeronave. Formatul de raportare descris în secțiunea 14 din anexă și informațiile solicitate conținute în anexă se utilizează ca bază pentru raportarea datelor cantitative, cu excepția cazului în care un protocol standard electronic echivalent pentru raportarea anuală a fost publicat de către Comisie. În cazul în care o anexă specifică activității prevede un format de raportare, pentru raportare se va folosi formatul de raportare respectiv, precum și informațiile solicitate prin acesta.”; |
| --- | --- | --- |

10.

Secțiunea 8 se modifică după cum urmează:

(a)

primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Anexa IV la Directiva 2003/87/CE stabilește cerințele de raportare pentru instalații și operatori de aeronave. Formatul de raportare descris în secțiunea 14 din anexă și informațiile solicitate conținute în anexă se utilizează ca bază pentru raportarea datelor cantitative, cu excepția cazului în care un protocol standard electronic echivalent pentru raportarea anuală a fost publicat de către Comisie. În cazul în care o anexă specifică activității prevede un format de raportare, pentru raportare se va folosi formatul de raportare respectiv, precum și informațiile solicitate prin acesta.”;

| (b) | paragraful al unsprezecelea se înlocuiește cu următorul text:
  „Pentru a menține o coerență între datele raportate în temeiul Directivei 2003/87/CE și datele declarate de către statele membre în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite privind schimbările climatice, precum și cu alte date de emisie raportate pentru Registrul european al emisiilor și transferului de poluanți (EPRTR), fiecare activitate desfășurată într-o instalație sau de către un operator de aeronave trebuie să poarte, dacă este cazul, codurile unuia dintre următoarele două sisteme de raportare:”. |
| --- | --- |

(b)

paragraful al unsprezecelea se înlocuiește cu următorul text:

„Pentru a menține o coerență între datele raportate în temeiul Directivei 2003/87/CE și datele declarate de către statele membre în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite privind schimbările climatice, precum și cu alte date de emisie raportate pentru Registrul european al emisiilor și transferului de poluanți (EPRTR), fiecare activitate desfășurată într-o instalație sau de către un operator de aeronave trebuie să poarte, dacă este cazul, codurile unuia dintre următoarele două sisteme de raportare:”.

| 11. | Secțiunea 9 se modifică după cum urmează:






  (a) | primul și al doilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:
  „Operatorii documentează și arhivează datele privind monitorizarea emisiilor de gaze cu efect de seră ale instalațiilor sau operatorilor de aeronave, provenite din toate sursele de emisie și/sau fluxurile de surse ce aparțin activităților indicate în anexa I la Directiva 2003/87/CE și menționate în legătură cu respectivele activități.
  Datele de monitorizare documentate și arhivate trebuie să fie suficiente pentru a permite verificarea raportului de emisii anual referitor la o instalație sau la un operator de aeronave, prezentat de către operator în temeiul articolului 14 alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE, în conformitate cu criteriile definite în anexa V la respectiva directivă.”; |
| --- | --- | --- |

11.

Secțiunea 9 se modifică după cum urmează:

(a)

primul și al doilea paragraf se înlocuiesc cu următorul text:

„Operatorii documentează și arhivează datele privind monitorizarea emisiilor de gaze cu efect de seră ale instalațiilor sau operatorilor de aeronave, provenite din toate sursele de emisie și/sau fluxurile de surse ce aparțin activităților indicate în anexa I la Directiva 2003/87/CE și menționate în legătură cu respectivele activități.

Datele de monitorizare documentate și arhivate trebuie să fie suficiente pentru a permite verificarea raportului de emisii anual referitor la o instalație sau la un operator de aeronave, prezentat de către operator în temeiul articolului 14 alineatul (3) din Directiva 2003/87/CE, în conformitate cu criteriile definite în anexa V la respectiva directivă.”;

| (b) | la paragraful al patrulea, cuvintele „operatorul unei instalații” se înlocuiesc cu cuvântul „operatorul”; |
| --- | --- |

(b)

la paragraful al patrulea, cuvintele „operatorul unei instalații” se înlocuiesc cu cuvântul „operatorul”;

| (c) | a cincea liniuță de la paragraful al cincilea se înlocuiește cu următoarele:






  „— | documentația privind procedura de colectare a datelor de activitate ale instalației sau operatorului de aeronave și fluxurilor acesteia,”; |
| --- | --- | --- |

(c)

a cincea liniuță de la paragraful al cincilea se înlocuiește cu următoarele:

„—

documentația privind procedura de colectare a datelor de activitate ale instalației sau operatorului de aeronave și fluxurilor acesteia,”;

| (d) | se adaugă următorul paragraf la sfârșitul secțiunii 9:
  „În ceea ce privește activitățile de aviație, se păstrează următoarele informații suplimentare:






  — | lista aeronavelor deținute și închiriate, precum și dovezile necesare pentru a atesta caracterul complet al listei respective; |
| --- | --- | --- |

(d)

se adaugă următorul paragraf la sfârșitul secțiunii 9:

„În ceea ce privește activitățile de aviație, se păstrează următoarele informații suplimentare:

—

lista aeronavelor deținute și închiriate, precum și dovezile necesare pentru a atesta caracterul complet al listei respective;

| — | lista zborurilor cuprinse în fiecare perioadă de raportare, precum și dovezile necesare pentru a atesta caracterul complet al listei respective; |
| --- | --- |

—

lista zborurilor cuprinse în fiecare perioadă de raportare, precum și dovezile necesare pentru a atesta caracterul complet al listei respective;

| — | datele utilizate pentru determinarea sarcinii utile și a distanței relevante pentru anii pentru care sunt raportate date tonă-kilometru; |
| --- | --- |

—

datele utilizate pentru determinarea sarcinii utile și a distanței relevante pentru anii pentru care sunt raportate date tonă-kilometru;

| — | documentația asupra metodei de abordare a lacunelor de date, dacă este cazul, și a datelor utilizate pentru suprimarea lacunelor existente.”. |
| --- | --- |

—

documentația asupra metodei de abordare a lacunelor de date, dacă este cazul, și a datelor utilizate pentru suprimarea lacunelor existente.”.

| 12. | Secțiunea 10 se modifică după cum urmează:






  (a) | la paragraful al treilea din secțiunea 10.3.3, cuvântul „instalații” se înlocuiește cu cuvintele „instalații sau aceluiași operator de aeronave”; |
| --- | --- | --- |

12.

Secțiunea 10 se modifică după cum urmează:

(a)

la paragraful al treilea din secțiunea 10.3.3, cuvântul „instalații” se înlocuiește cu cuvintele „instalații sau aceluiași operator de aeronave”;

| (b) | la secțiunea 10.4.1, paragraful al treilea se înlocuiește cu următorul text:
  „Operatorul prezintă verificatorului raportul de emisii, o copie a propriului plan (a propriilor planuri) de monitorizare aprobat(e), precum și orice altă informație utilă.”; |
| --- | --- |

(b)

la secțiunea 10.4.1, paragraful al treilea se înlocuiește cu următorul text:

„Operatorul prezintă verificatorului raportul de emisii, o copie a propriului plan (a propriilor planuri) de monitorizare aprobat(e), precum și orice altă informație utilă.”;

| (c) | la secțiunea 10.4.2 paragraful al doilea litera (a), a doua liniuță se înlocuiește cu următorul text:






  „— | cunoaște fiecare activitate desfășurată în instalație sau de către operatorul de aeronave, sursele de emisii, fluxurile de surse prezente în instalație sau în activitățile de aviație relevante ale operatorului de aeronave, echipamentul de măsurare utilizat pentru a monitoriza sau măsura datele de activitate, originea și aplicarea factorilor de emisie și a factorilor de oxidare/de conversie, orice alte date utilizate pentru a calcula sau măsura emisiile, precum și mediul de exploatare a instalației sau al operatorului de aeronave;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

la secțiunea 10.4.2 paragraful al doilea litera (a), a doua liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

cunoaște fiecare activitate desfășurată în instalație sau de către operatorul de aeronave, sursele de emisii, fluxurile de surse prezente în instalație sau în activitățile de aviație relevante ale operatorului de aeronave, echipamentul de măsurare utilizat pentru a monitoriza sau măsura datele de activitate, originea și aplicarea factorilor de emisie și a factorilor de oxidare/de conversie, orice alte date utilizate pentru a calcula sau măsura emisiile, precum și mediul de exploatare a instalației sau al operatorului de aeronave;”;

| (d) | la secțiunea 10.4.2, tabelul 3 se înlocuiește cu următorul tabel:
  „Tabelul 3 | Nivelul de materialitate |
| --- | --- | --- |
| Instalații categoriile A și B sau operatori de aeronave cu nivelul anual de emisii de cel mult 500 de kilotone de CO2 | 5 % |
| Instalații categoria C sau operatori de aeronave cu nivelul anual de emisii de peste 500 de kilotone de CO2 | 2 %” |

(d)

la secțiunea 10.4.2, tabelul 3 se înlocuiește cu următorul tabel:

„Tabelul 3

Nivelul de materialitate

Instalații categoriile A și B sau operatori de aeronave cu nivelul anual de emisii de cel mult 500 de kilotone de CO2

5 %

Instalații categoria C sau operatori de aeronave cu nivelul anual de emisii de peste 500 de kilotone de CO2

2 %”

| 13. | La secțiunea 11, în tabelul 4, după rubrica pentru „kerosen”, se introduc următoarele rubrici noi:







  Combustibil | Factor de emisie
  (tCO2/TJ) | Putere calorică netă
  (TJ/Gg) |
| --- | --- | --- | --- |
| | Orientările IPCC 2006
  (cu excepția biomasei) | Orientările IPCC 2006 |
| „Benzină de aviație (AvGas) | 70,0 | 44,3 |
| Benzină pentru avioanele cu reacție (jet B) | 70,0 | 44,3 |
| Kerosen pentru avioanele cu reacție (jet A1 sau jet A) | 71,5 | 44,1” |

13.

La secțiunea 11, în tabelul 4, după rubrica pentru „kerosen”, se introduc următoarele rubrici noi:

Combustibil

Factor de emisie

(tCO2/TJ)

Putere calorică netă

(TJ/Gg)

Orientările IPCC 2006

(cu excepția biomasei)

Orientările IPCC 2006

„Benzină de aviație (AvGas)

70,0

44,3

Benzină pentru avioanele cu reacție (jet B)

70,0

44,3

Kerosen pentru avioanele cu reacție (jet A1 sau jet A)

71,5

44,1”

| 14. | La secțiunea 13.5.2, a treia teză de la primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Laboratoarele respective și procedurile analitice relevante sunt menționate în planul de monitorizare.” |
| --- | --- |

14.

La secțiunea 13.5.2, a treia teză de la primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Laboratoarele respective și procedurile analitice relevante sunt menționate în planul de monitorizare.”

| 15. | La secțiunea 14 primul paragraf, prima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „Cu excepția cazului în care există dispoziții contrare într-o anexă specifică activității, tabelele următoare se utilizează drept bază pentru raportare și pot fi adaptate în funcție de numărul de activități, tipul instalației, combustibili și procesele monitorizate.” |
| --- | --- |

15.

La secțiunea 14 primul paragraf, prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„Cu excepția cazului în care există dispoziții contrare într-o anexă specifică activității, tabelele următoare se utilizează drept bază pentru raportare și pot fi adaptate în funcție de numărul de activități, tipul instalației, combustibili și procesele monitorizate.”

| 16. | Secțiunea 15 se modifică după cum urmează:






  (a) | la secțiunea 15.1 secțiunea de tabel 1.A, se introduc următoarele rubrici înainte de rubrica „4. Alte sectoare”:
  „3.   Transport







  (a) | Aviație civilă” |
| --- | --- | --- | --- |

16.

Secțiunea 15 se modifică după cum urmează:

(a)

la secțiunea 15.1 secțiunea de tabel 1.A, se introduc următoarele rubrici înainte de rubrica „4. Alte sectoare”:

„3.   Transport

(a)

Aviație civilă”

| (b) | la secțiunea 15.1 secțiunea de tabel „ELEMENTE INFORMATIVE”, se introduce următoarea rubrică după rubrica „Emisii de CO2 rezultate din biomasă”:
  „Buncăre internaționale, aviație” |
| --- | --- |

(b)

la secțiunea 15.1 secțiunea de tabel „ELEMENTE INFORMATIVE”, se introduce următoarea rubrică după rubrica „Emisii de CO2 rezultate din biomasă”:

„Buncăre internaționale, aviație”

| B. | Se adaugă anexa XIV după cum urmează:

  „ANEXA XIV

  Orientări specifice activității pentru determinarea emisiilor provenite din activitatea de aviație, indicate în anexa I la Directiva 2003/87/CE

  1.   LIMITE ȘI EXHAUSTIVITATE

  Orientările specifice activității din cadrul prezentei anexe sunt destinate monitorizării și raportării emisiilor rezultate din activitățile de aviație indicate în anexa I la Directiva 2003/87/CE. Anexa II privind arderea combustibililor nu se aplică în cazul surselor mobile cum sunt aeronavele.
  Sunt incluse toate zborurile prevăzute în anexa I la Directiva 2003/87/CE și efectuate de către un operator de aeronave în cursul perioadei de raportare. În vederea identificării operatorului unic de aeronave, în conformitate cu definiția de la articolul 3 litera (o) din Directiva 2003/87/CE, care efectuează un zbor, se folosește indicativul de apel utilizat în vederea asigurării controlul traficului aerian (ATC). Indicativul de apel reprezintă codul de identificare OACI din caseta nr. 7 din planul de zbor sau, dacă respectivul cod nu este disponibil, marca de înregistrare a aeronavei. În cazul în care identitatea operatorului de aeronave este necunoscută, deținătorul aeronavei se consideră a fi operatorul aeronavei, cu excepția cazului în care se face dovada asupra identității operatorului de aeronave într-un mod acceptabil pentru autoritatea competentă.
  2.   DETERMINAREA EMISIILOR DE CO2


  Emisiile de CO2 rezultate din activitățile de aviație se calculează utilizând următoarea formulă:
  Emisii de CO2 = consumul de combustibil * factorul de emisie
  2.1.   ALEGEREA METODEI
  Operatorul de aeronave definește în cadrul planului de monitorizare metoda de monitorizare utilizată pentru fiecare tip de aeronavă. În cazul în care operatorul de aeronave intenționează să utilizeze aeronave închiriate sau de alte tipuri, care nu sunt încă incluse în planul de monitorizare la data înaintării către autoritatea competentă, operatorul de aeronave include în planul de monitorizare o descriere a procedurii utilizate pentru definirea metodei de monitorizare pentru respectivele tipuri suplimentare de aeronave. După alegerea metodei de monitorizare, operatorul de aeronave asigură aplicarea sistematică a acesteia.
  Operatorul de aeronave definește următoarele aspecte în cadrul planului de monitorizare pentru fiecare tip de aeronavă:






  (a) | formula de calcul care se utilizează (metoda A sau metoda B); |
| --- | --- | --- |

B.

Se adaugă anexa XIV după cum urmează:

„ANEXA XIV

Orientări specifice activității pentru determinarea emisiilor provenite din activitatea de aviație, indicate în anexa I la Directiva 2003/87/CE

1.   LIMITE ȘI EXHAUSTIVITATE

Orientările specifice activității din cadrul prezentei anexe sunt destinate monitorizării și raportării emisiilor rezultate din activitățile de aviație indicate în anexa I la Directiva 2003/87/CE. Anexa II privind arderea combustibililor nu se aplică în cazul surselor mobile cum sunt aeronavele.

Sunt incluse toate zborurile prevăzute în anexa I la Directiva 2003/87/CE și efectuate de către un operator de aeronave în cursul perioadei de raportare. În vederea identificării operatorului unic de aeronave, în conformitate cu definiția de la articolul 3 litera (o) din Directiva 2003/87/CE, care efectuează un zbor, se folosește indicativul de apel utilizat în vederea asigurării controlul traficului aerian (ATC). Indicativul de apel reprezintă codul de identificare OACI din caseta nr. 7 din planul de zbor sau, dacă respectivul cod nu este disponibil, marca de înregistrare a aeronavei. În cazul în care identitatea operatorului de aeronave este necunoscută, deținătorul aeronavei se consideră a fi operatorul aeronavei, cu excepția cazului în care se face dovada asupra identității operatorului de aeronave într-un mod acceptabil pentru autoritatea competentă.

2.   DETERMINAREA EMISIILOR DE CO2

Emisiile de CO2 rezultate din activitățile de aviație se calculează utilizând următoarea formulă:

Emisii de CO2 = consumul de combustibil * factorul de emisie

2.1.   ALEGEREA METODEI

Operatorul de aeronave definește în cadrul planului de monitorizare metoda de monitorizare utilizată pentru fiecare tip de aeronavă. În cazul în care operatorul de aeronave intenționează să utilizeze aeronave închiriate sau de alte tipuri, care nu sunt încă incluse în planul de monitorizare la data înaintării către autoritatea competentă, operatorul de aeronave include în planul de monitorizare o descriere a procedurii utilizate pentru definirea metodei de monitorizare pentru respectivele tipuri suplimentare de aeronave. După alegerea metodei de monitorizare, operatorul de aeronave asigură aplicarea sistematică a acesteia.

Operatorul de aeronave definește următoarele aspecte în cadrul planului de monitorizare pentru fiecare tip de aeronavă:

(a)

formula de calcul care se utilizează (metoda A sau metoda B);

| (b) | sursa datelor utilizate pentru determinarea datelor asupra alimentării cu combustibil și asupra combustibilului din rezervor, precum și metodele de transmitere, stocare și extragere a datelor respective; |
| --- | --- |

(b)

sursa datelor utilizate pentru determinarea datelor asupra alimentării cu combustibil și asupra combustibilului din rezervor, precum și metodele de transmitere, stocare și extragere a datelor respective;

| (c) | metoda utilizată pentru determinarea densității, după caz. În cazul în care se utilizează tabele de corespondență densitate – temperatură, operatorul trebuie să precizeze sursa datelor respective. |
| --- | --- |

(c)

metoda utilizată pentru determinarea densității, după caz. În cazul în care se utilizează tabele de corespondență densitate – temperatură, operatorul trebuie să precizeze sursa datelor respective.

Pentru literele (b) și (c), în cazul în care acest lucru este necesar în situații speciale, cum este cazul furnizorilor de combustibil care nu pot furniza toate datele necesare în cadrul unei anumite metode, lista metodelor aplicate poate cuprinde o listă a abaterilor de la metoda generală pentru anumite aerodromuri.

2.2.   CONSUMUL DE COMBUSTIBIL

Consumul de combustibil se exprimă în combustibil consumat în unități de masă (tone) în cursul perioadei de raportare.

Combustibilul consumat trebuie monitorizat pentru fiecare zbor și pentru fiecare tip de combustibil și include combustibilul consumat de către unitatea auxiliară de putere, în conformitate cu formulele de calcul prezentate în continuare. Alimentarea cu combustibil poate fi determinată pe baza măsurării efectuate de către furnizorul de combustibil, astfel cum se atestă în notele de livrare a combustibilului sau în facturile corespunzătoare fiecărui zbor. De asemenea, alimentarea cu combustibil poate fi determinată și cu ajutorul sistemelor de măsurare de la bordul aeronavelor. Datele trebuie obținute de la furnizorul de combustibil, înregistrate în documentația privind masa și centrajul, în jurnalul tehnic al aeronavei sau transmise în formă electronică de la aeronavă către operatorul de aeronave. Cantitatea de combustibil din rezervor poate fi determinată cu ajutorul sistemelor de măsurare de la bordul aeronavei și înregistrată în documentația privind masa și centrajul, în jurnalul tehnic al aeronavei sau transmisă în formă electronică de la aeronavă către operatorul de aeronave.

Operatorul alege metoda care asigură date cât mai complete și într-un timp cât mai scurt, care oferă, în același timp, cel mai coborât grad de incertitudine, fără a atrage costuri nejustificate.

2.2.1.   FORMULE DE CALCUL

Consumul real de combustibil se calculează utilizând una dintre următoarele două metode:

| | METODA A:
  Se utilizează următoarea formulă:
  Consumul real de combustibil pentru fiecare zbor (tone) = cantitatea de combustibil din rezervoarele aeronavei după terminarea alimentării cu combustibil pentru zborul respectiv (tone) – cantitatea de combustibil din rezervoarele aeronavei după terminarea alimentării pentru zborul următor (tone) + cantitatea de combustibil alimentat pentru zborul următor (tone)
  În cazul în care nu se face alimentare cu combustibil pentru zborul respectiv sau pentru zborul următor, cantitatea de combustibil din rezervoarele aeronavei se determină la momentul pornirii acesteia pentru efectuarea zborului respectiv sau a zborului următor. În cazurile excepționale în care o aeronavă efectuează alte manevre decât zborul, cum ar fi cele pentru supunerea la lucrări majore de întreținere care presupun golirea rezervoarelor, după zborul al cărui consum de combustibil este monitorizat, operatorul de aeronave poate înlocui valorile reprezentând «cantitatea de combustibil din rezervoarele aeronavei după terminarea alimentării pentru zborul următor + cantitatea de combustibil alimentat pentru zborul următor» cu valoarea reprezentând: «cantitatea de combustibil rămasă în rezervoare la începutul manevrei următoare a aeronavei», astfel cum este înregistrată în jurnalele tehnice. |
| --- | --- |

METODA A:

Se utilizează următoarea formulă:

Consumul real de combustibil pentru fiecare zbor (tone) = cantitatea de combustibil din rezervoarele aeronavei după terminarea alimentării cu combustibil pentru zborul respectiv (tone) – cantitatea de combustibil din rezervoarele aeronavei după terminarea alimentării pentru zborul următor (tone) + cantitatea de combustibil alimentat pentru zborul următor (tone)

În cazul în care nu se face alimentare cu combustibil pentru zborul respectiv sau pentru zborul următor, cantitatea de combustibil din rezervoarele aeronavei se determină la momentul pornirii acesteia pentru efectuarea zborului respectiv sau a zborului următor. În cazurile excepționale în care o aeronavă efectuează alte manevre decât zborul, cum ar fi cele pentru supunerea la lucrări majore de întreținere care presupun golirea rezervoarelor, după zborul al cărui consum de combustibil este monitorizat, operatorul de aeronave poate înlocui valorile reprezentând «cantitatea de combustibil din rezervoarele aeronavei după terminarea alimentării pentru zborul următor + cantitatea de combustibil alimentat pentru zborul următor» cu valoarea reprezentând: «cantitatea de combustibil rămasă în rezervoare la începutul manevrei următoare a aeronavei», astfel cum este înregistrată în jurnalele tehnice.

| | METODA B:
  Se utilizează următoarea formulă:
  Consumul real de combustibil pentru fiecare zbor (tone) = cantitatea de combustibil rămas în rezervoarele aeronavei la oprirea acesteia la sfârșitul zborului anterior (tone) + cantitatea de combustibil alimentat pentru zborul respectiv (tone) – cantitatea de combustibil din rezervoare la oprirea aeronavei la sfârșitul zborului respectiv (tone)
  Momentul opririi aeronavei poate fi considerat echivalent cu momentul opririi motorului. În cazul în care o aeronavă nu a efectuat un zbor înainte de zborul pentru care se măsoară consumul de combustibil, operatorul de aeronave poate furniza cantitatea de combustibil rămasă în rezervoarele aeronavei la sfârșitul manevrelor anterioare ale aeronavei, astfel cum au fost înregistrate în jurnalele tehnice, în loc de «cantitatea de combustibil rămas în rezervoarele aeronavei la oprirea acesteia la sfârșitul zborului anterior». |
| --- | --- |

METODA B:

Se utilizează următoarea formulă:

Consumul real de combustibil pentru fiecare zbor (tone) = cantitatea de combustibil rămas în rezervoarele aeronavei la oprirea acesteia la sfârșitul zborului anterior (tone) + cantitatea de combustibil alimentat pentru zborul respectiv (tone) – cantitatea de combustibil din rezervoare la oprirea aeronavei la sfârșitul zborului respectiv (tone)

Momentul opririi aeronavei poate fi considerat echivalent cu momentul opririi motorului. În cazul în care o aeronavă nu a efectuat un zbor înainte de zborul pentru care se măsoară consumul de combustibil, operatorul de aeronave poate furniza cantitatea de combustibil rămasă în rezervoarele aeronavei la sfârșitul manevrelor anterioare ale aeronavei, astfel cum au fost înregistrate în jurnalele tehnice, în loc de «cantitatea de combustibil rămas în rezervoarele aeronavei la oprirea acesteia la sfârșitul zborului anterior».

2.2.2.   CERINȚE PRIVIND CUANTIFICAREA

Nivelul 1

Consumul de combustibil în perioada de raportare este determinat cu o incertitudine maximă admisă mai mică de ± 5,0 %.

Nivelul 2

Consumul de combustibil în perioada de raportare este determinat cu o incertitudine maximă admisă mai mică de ± 2,5 %.

Operatorii de aeronave ale căror emisii anuale medii raportate pentru perioada de comercializare anterioară (sau estimări prudente ori previziuni, în cazul în care emisiile raportate nu mai sunt disponibile sau nu se mai aplică) sunt cel mult egale cu 50 de kilotone de CO2 fosil aplică cel puțin nivelul 1 pentru fluxurile de surse majore. Toți ceilalți operatori de aeronave aplică nivelul 2 pentru fluxurile de surse majore.

2.2.3.   DENSITATEA COMBUSTIBILULUI

În cazul în care cantitatea de combustibil alimentat sau cantitatea de combustibil rămas în rezervoare este determinată ca unități de volum (litri sau m3), operatorul de aeronave transformă cantitatea respectivă din volum în masă utilizând valorile reale de densitate. Densitate reală înseamnă densitatea exprimată ca kg/litru și determinată la temperatura aplicabilă pentru o anumită măsurare. Cu excepția cazului în care se pot utiliza sisteme de măsurare aflate la bord, densitatea reală trebuie să fie cea măsurată de către furnizorul de combustibil la alimentare și înregistrată în factura sau nota de livrare pentru combustibil. În cazul în care informația respectivă nu este disponibilă, densitatea reală se determină pe baza temperaturii combustibilului în timpul alimentării indicată de furnizorul de combustibil sau prevăzută pentru aerodromul unde are loc alimentarea, cu ajutorul tabelelor de corespondență densitate-temperatură. Numai în cazurile în care se demonstrează, într-o manieră acceptabilă pentru autoritatea competentă, că nu sunt disponibile valorile reale se aplică un factor standard de densitate de 0,8 kg/litru.

2.3.   FACTOR DE EMISIE

Pentru fiecare combustibil de aviație se folosesc următorii factori de referință, exprimați ca t CO2/t combustibil, pe baza puterilor calorice nete de referință și a factorilor de emisie prevăzuți la secțiunea 11 din anexa I:

Tabelul 1

Factori de emisie pentru combustibili de aviație

| Combustibil | Factor de emisie
  (tCO2/tcombustibil) |
| --- | --- |
| Benzină de aviație (AvGas) | 3,10 |
| Benzină pentru avioanele cu reacție (jet B) | 3,10 |
| Kerosen pentru avioanele cu reacție (jet A1 sau A) | 3,15 |

Combustibil

Factor de emisie

(tCO2/tcombustibil)

Benzină de aviație (AvGas)

3,10

Benzină pentru avioanele cu reacție (jet B)

3,10

Kerosen pentru avioanele cu reacție (jet A1 sau A)

3,15

În cadrul raportării, această abordare se consideră a face parte din nivelul 1.

Pentru combustibilii alternativi, pentru care nu au fost definite valori de referință, factorii de emisie specifici activității se determină în conformitate cu prevederile de la secțiunile 5.5 și 13 din anexa I. În astfel de cazuri, puterea calorică netă se determină și se raportează ca element informativ. În cazul în care combustibilul alternativ conține biomasă, se aplică cerințele de monitorizare și raportare asupra conținutului de biomasă, în conformitate cu dispozițiile din anexa I.

În cazul combustibililor comercializați pe piață, factorul de emisie sau conținutul de carbon pe care se bazează acesta, conținutul de biomasă și puterea calorică netă pot fi obținute din registrele de achiziții pentru combustibilul respectiv puse la dispoziție de furnizorul de combustibil, cu condiția să fie obținute pe baza unor standarde internaționale acceptate.

3.   EVALUAREA GRADULUI DE INCERTITUDINE

Operatorul de aeronave trebuie să aibă capacitatea necesară de înțelegere a principalelor surse de incertitudine la calcularea emisiilor. Nu se impune operatorului de aeronave să efectueze o evaluare detaliată a incertitudinii, în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 7.1 anexa I, cu condiția ca operatorul de aeronave să identifice sursele de incertitudine și nivelurile de incertitudine asociate acestora. Aceste informații se utilizează la alegerea metodei de monitorizare în conformitate cu secțiunea 2.2.

În cazurile în care cantitățile de combustibil alimentat se determină numai pe baza cantității facturate de combustibil sau a altor informații corespunzătoare asigurate de furnizorul de combustibil, cum ar fi notele de livrare pentru alimentarea cu combustibil pe zbor, nu mai sunt necesare alte dovezi cu privire la nivelul de incertitudine asociat.

În cazul în care se utilizează sisteme de măsurare a combustibilului alimentat aflate la bordul aeronavei, nivelul de incertitudine asociat măsurării trebuie să fie atestat prin certificate de etalonare. În cazul în care nu sunt disponibile astfel de certificate, operatorul de aeronave adoptă următoarele măsuri:

| — | furnizează specificațiile producătorului de aeronavă prin care se determină nivelurile de incertitudine ale sistemelor de măsurare a combustibilului aflate la bordul aeronavelor; și |
| --- | --- |

—

furnizează specificațiile producătorului de aeronavă prin care se determină nivelurile de incertitudine ale sistemelor de măsurare a combustibilului aflate la bordul aeronavelor; și

| — | furnizează dovezi asupra desfășurării de verificări de rutină asupra funcționării în condiții corespunzătoare a sistemelor de măsurare a combustibilului. |
| --- | --- |

—

furnizează dovezi asupra desfășurării de verificări de rutină asupra funcționării în condiții corespunzătoare a sistemelor de măsurare a combustibilului.

Incertitudinile corespunzătoare tuturor celorlalte componente ale metodei de monitorizare pot avea la bază raționamente experte prudente, care iau în calcul numărul estimat de zboruri din perioada de raportare. Nu există nicio cerință de a lua în calcul efectul cumulativ al tuturor componentelor sistemului de măsurare asupra incertitudinii datelor privind activitatea anuală.

Operatorul de aeronave desfășoară cu regularitate verificări prin confruntarea cantității alimentate care reiese din facturi cu cantitatea alimentată indicată de măsurătorile efectuate la bord și adoptă măsuri de remediere, în conformitate cu secțiunea 10.3.5, în cazul în care se constată abateri.

4.   PROCEDURI SIMPLIFICATE PENTRU EMIȚĂTORII DE TALIE REDUSĂ

Operatorii de aeronave care operează mai puțin de 243 de zboruri pe perioadă timp de trei perioade consecutive a câte patru luni fiecare și operatorii de aeronave care operează zboruri ale căror emisii anuale totale nu depășesc 10 000 de tone de CO2 pe an se consideră emițători de talie redusă.

Operatorii de aeronave care sunt emițători de talie redusă își pot estima consumul de combustibil folosind instrumentele puse în aplicare de Eurocontrol sau de o altă organizație competentă care poate prelucra toate informațiile de trafic aerian relevante, cum sunt cele aflate la dispoziția Eurocontrol. Instrumentele aplicabile trebuie utilizate numai cu aprobarea Comisiei, inclusiv în cazul aplicării factorilor de corecție pentru compensarea oricăror imperfecțiuni ale metodelor de modelare.

Operatorii de aeronave care utilizează procedura simplificată și care depășesc pragul pentru emițătorii de talie redusă în cadrul unui an de raportare trebuie să comunice acest fapt autorității competente. Cu excepția cazului în care operatorul de aeronave demonstrează într-un mod acceptabil pentru autoritatea competentă faptul că pragul nu va fi depășit din nou începând cu următoarea perioadă de raportare, operatorul de aeronave trebuie să actualizeze planul de monitorizare pentru a îndeplini cerințele de monitorizare prevăzute la secțiunile 2 și 3. Planul de monitorizare revizuit este înaintat către autoritatea competentă spre aprobare fără întârzieri nejustificate.

5.   METODE DE ABORDARE A LACUNELOR DE DATE

Operatorul de aeronave ia toate măsurile necesare pentru a preveni cazurile de date incomplete prin punerea în aplicare a unor activități de control corespunzătoare, astfel cum sunt indicate la secțiunile 10.2-10.3 din anexa I la prezentele orientări.

În cazul în care o autoritate competentă, un operator de aeronave sau verificatorul constată lipsa parțială a datelor necesare pentru determinarea emisiilor corespunzătoare unui zbor prevăzut în anexa I la Directiva 2003/87/CE ca urmare a unor împrejurări independente de voința operatorului de aeronave și care nu pot fi determinate printr-o metodă alternativă definită în planul de monitorizare, emisiile pentru zborul respectiv pot fi estimate de către operator utilizând instrumentele menționate la secțiunea 4 de mai sus. Cantitatea de emisii pentru care este utilizată această metodă de abordare este precizată în raportul de emisie anual.

6.   PLANUL DE MONITORIZARE

Operatorii de aeronave transmit planul de monitorizare către autoritatea competentă spre aprobare cu cel puțin patru luni înainte de începerea primei perioade de raportare.

Autoritatea competentă ia măsurile necesare pentru a asigura revizuirea planului de monitorizare de către operatorul de aeronave înainte de începerea fiecărei perioade de comercializare și înaintează un plan de monitorizare revizuit, dacă este cazul. După înaintarea unui plan de monitorizare pentru raportarea emisiilor începând cu 1 ianuarie 2010, se efectuează o revizuire a planului de monitorizare înainte de debutul perioadei de comercializare care începe în 2013.

La efectuarea acestei revizuiri, operatorul de aeronave evaluează într-un mod acceptabil pentru autoritatea competentă dacă este posibilă modificarea metodei de monitorizare în vederea îmbunătățirii calității datelor raportate fără a se atrage costuri nejustificat de mari. În cazul în care există propuneri de modificare a metodei de monitorizare, acestea se comunică autorității competente. Modificările substanțiale ale metodei de monitorizare care necesită o actualizare a planului de monitorizare se supun aprobării autorității competente. Se consideră modificări substanțiale următoarele:

| — | o modificare a emisiilor anuale medii raportate, care impune operatorului de aeronave să aplice un nivel diferit, astfel cum este prevăzut la secțiunea 2.2.2; |
| --- | --- |

—

o modificare a emisiilor anuale medii raportate, care impune operatorului de aeronave să aplice un nivel diferit, astfel cum este prevăzut la secțiunea 2.2.2;

| — | o modificare a numărului de zboruri sau a emisiilor anuale totale care atrage depășirea de către operatorul de aeronave a pragului pentru emițătorii de talie redusă, astfel cum este prevăzut la secțiunea 4; |
| --- | --- |

—

o modificare a numărului de zboruri sau a emisiilor anuale totale care atrage depășirea de către operatorul de aeronave a pragului pentru emițătorii de talie redusă, astfel cum este prevăzut la secțiunea 4;

| — | modificări substanțiale ale tipului de combustibili utilizați. |
| --- | --- |

—

modificări substanțiale ale tipului de combustibili utilizați.

Prin derogare de la dispozițiile secțiunii 4.3 din anexa I, planul de monitorizare trebuie să conțină următoarele informații:

Pentru toți operatorii de aeronave:

| 1. | identificarea operatorului de aeronave, indicativul de apel sau un alt cod unic de identificare utilizat în cadrul controlul traficului aerian, detaliile de contact ale operatorului de aeronave și ale unei persoane abilitate din cadrul operatorului de aeronave, adresa de contact; |
| --- | --- |

1.

identificarea operatorului de aeronave, indicativul de apel sau un alt cod unic de identificare utilizat în cadrul controlul traficului aerian, detaliile de contact ale operatorului de aeronave și ale unei persoane abilitate din cadrul operatorului de aeronave, adresa de contact;

| 2. | identificarea versiunii planului de monitorizare; |
| --- | --- |

2.

identificarea versiunii planului de monitorizare;

| 3. | o listă inițială a tipurilor de aeronave din cadrul flotei operate la data înaintării planului de monitorizare și numărul aeronavelor pe tipuri, precum și o listă orientativă a tipurilor suplimentare de aeronave care urmează a fi utilizate, inclusiv, în cazul în care datele respective sunt disponibile, numărul estimat de aeronave pe tipuri, precum și fluxul de combustibili (tipurile de combustibili) asociat fiecărui tip de aeronavă; |
| --- | --- |

3.

o listă inițială a tipurilor de aeronave din cadrul flotei operate la data înaintării planului de monitorizare și numărul aeronavelor pe tipuri, precum și o listă orientativă a tipurilor suplimentare de aeronave care urmează a fi utilizate, inclusiv, în cazul în care datele respective sunt disponibile, numărul estimat de aeronave pe tipuri, precum și fluxul de combustibili (tipurile de combustibili) asociat fiecărui tip de aeronavă;

| 4. | o descriere a procedurilor, sistemelor și responsabilităților utilizate pentru determinarea caracterului complet al listei surselor de emisii în cursul anului de monitorizare, respectiv pentru asigurarea monitorizării și raportării complete asupra emisiilor aeronavelor deținute, precum și ale aeronavelor închiriate; |
| --- | --- |

4.

o descriere a procedurilor, sistemelor și responsabilităților utilizate pentru determinarea caracterului complet al listei surselor de emisii în cursul anului de monitorizare, respectiv pentru asigurarea monitorizării și raportării complete asupra emisiilor aeronavelor deținute, precum și ale aeronavelor închiriate;

| 5. | o descriere a procedurilor utilizate pentru monitorizarea caracterului complet al listei zborurilor operate sub codul unic de identificare pentru fiecare pereche de aerodromuri, precum și a procedurilor utilizate pentru a stabili dacă zborurile sunt prevăzute în anexa I din Directiva 2003/87/CE, asigurând astfel date complete și evitând dubla contabilizare; |
| --- | --- |

5.

o descriere a procedurilor utilizate pentru monitorizarea caracterului complet al listei zborurilor operate sub codul unic de identificare pentru fiecare pereche de aerodromuri, precum și a procedurilor utilizate pentru a stabili dacă zborurile sunt prevăzute în anexa I din Directiva 2003/87/CE, asigurând astfel date complete și evitând dubla contabilizare;

| 6. | o descriere a activităților de achiziție și manipulare a datelor, precum și a activităților de control, de control și asigurare a calității, inclusiv întreținerea și etalonarea echipamentelor de măsurare (a se vedea secțiunea 10.3 din anexa I); |
| --- | --- |

6.

o descriere a activităților de achiziție și manipulare a datelor, precum și a activităților de control, de control și asigurare a calității, inclusiv întreținerea și etalonarea echipamentelor de măsurare (a se vedea secțiunea 10.3 din anexa I);

| 7. | dacă este cazul, informații asupra legăturilor relevante cu activitățile desfășurate în cadrul sistemului comunitar de management și audit ecologic (EMAS) și al altor sisteme de management al mediului (de ex. ISO14001:2004), în special informații privind procedurile și controalele care prezintă importanță pentru monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră. |
| --- | --- |

7.

dacă este cazul, informații asupra legăturilor relevante cu activitățile desfășurate în cadrul sistemului comunitar de management și audit ecologic (EMAS) și al altor sisteme de management al mediului (de ex. ISO14001:2004), în special informații privind procedurile și controalele care prezintă importanță pentru monitorizarea și raportarea emisiilor de gaze cu efect de seră.

Pe lângă punctele 1-7, pentru toți operatorii de aeronave, cu excepția emițătorilor de talie redusă care doresc să utilizeze procedura simplificată definită în secțiunea 4 de mai sus, planul de monitorizare trebuie să includă următoarele:

| 8. | o descriere a metodelor de monitorizare a consumului de combustibil atât pentru aeronavele deținute, cât și pentru aeronavele închiriate, inclusiv:






  (a) | metoda aleasă (metoda A sau metoda B) pentru calcularea consumului de combustibil; în cazul în care nu se aplică aceeași metodă pentru toate tipurile de aeronavă, trebuie furnizată o justificare pentru această abordare, precum și o listă cu precizări asupra condițiilor în care se utilizează fiecare metodă; |
| --- | --- | --- |

8.

o descriere a metodelor de monitorizare a consumului de combustibil atât pentru aeronavele deținute, cât și pentru aeronavele închiriate, inclusiv:

(a)

metoda aleasă (metoda A sau metoda B) pentru calcularea consumului de combustibil; în cazul în care nu se aplică aceeași metodă pentru toate tipurile de aeronavă, trebuie furnizată o justificare pentru această abordare, precum și o listă cu precizări asupra condițiilor în care se utilizează fiecare metodă;

| (b) | proceduri pentru măsurarea combustibilului alimentat și a combustibilului din rezervoare, inclusiv a nivelurilor alese, o descriere a instrumentelor de măsurare implicate și a procedurilor de înregistrare, extragere, transmitere și stocare a informațiilor cu privire la măsurători, după caz; |
| --- | --- |

(b)

proceduri pentru măsurarea combustibilului alimentat și a combustibilului din rezervoare, inclusiv a nivelurilor alese, o descriere a instrumentelor de măsurare implicate și a procedurilor de înregistrare, extragere, transmitere și stocare a informațiilor cu privire la măsurători, după caz;

| (c) | o procedură pentru a asigura încadrarea în cerințele nivelului ales a incertitudinii totale corespunzătoare măsurătorilor de combustibil, din punctul de vedere al certificatelor de etalonare a sistemelor de măsurare, al legislației naționale, al clauzelor din contractele cu clienții sau al standardelor de precizie ale furnizorilor de combustibil; |
| --- | --- |

(c)

o procedură pentru a asigura încadrarea în cerințele nivelului ales a incertitudinii totale corespunzătoare măsurătorilor de combustibil, din punctul de vedere al certificatelor de etalonare a sistemelor de măsurare, al legislației naționale, al clauzelor din contractele cu clienții sau al standardelor de precizie ale furnizorilor de combustibil;

| 9. | procedurile de măsurare a densității utilizate pentru combustibilul alimentat și combustibilul din rezervoare, inclusiv o descriere a instrumentelor de măsurare implicate sau, în cazul în care măsurarea nu este posibilă, valoarea standard utilizată și o justificare pentru abordarea aleasă; |
| --- | --- |

9.

procedurile de măsurare a densității utilizate pentru combustibilul alimentat și combustibilul din rezervoare, inclusiv o descriere a instrumentelor de măsurare implicate sau, în cazul în care măsurarea nu este posibilă, valoarea standard utilizată și o justificare pentru abordarea aleasă;

| 10. | factorii de emisie utilizați pentru fiecare tip de combustibil sau, în cazul combustibililor alternativi, metodele pentru determinarea factorilor de emisie, inclusiv abordarea pentru eșantionare, metodele de analiză, o descriere a laboratoarelor utilizate și a acreditărilor acestora și/sau a procedurilor acestora de asigurare a calității. |
| --- | --- |

10.

factorii de emisie utilizați pentru fiecare tip de combustibil sau, în cazul combustibililor alternativi, metodele pentru determinarea factorilor de emisie, inclusiv abordarea pentru eșantionare, metodele de analiză, o descriere a laboratoarelor utilizate și a acreditărilor acestora și/sau a procedurilor acestora de asigurare a calității.

Pe lângă punctele 1-7, pentru emițătorii de talie redusă care doresc să utilizeze procedura simplificată definită în secțiunea 4 de mai sus, planul de monitorizare trebuie să includă următoarele:

| 11. | dovezi asupra întrunirii pragurilor definite la secțiunea 4 pentru emițătorii de talie redusă; |
| --- | --- |

11.

dovezi asupra întrunirii pragurilor definite la secțiunea 4 pentru emițătorii de talie redusă;

| 12. | o confirmare asupra instrumentului care urmează a fi utilizat, în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 4, inclusiv o descriere a instrumentului. |
| --- | --- |

12.

o confirmare asupra instrumentului care urmează a fi utilizat, în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 4, inclusiv o descriere a instrumentului.

Autoritatea competentă poate solicita operatorului de aeronave să utilizeze un formular electronic pentru transmiterea planului de monitorizare. Comisia poate publica un formular electronic standard sau specificații privind forma fișierului. În acest caz, autoritatea competentă acceptă utilizarea de către operatorul de aeronave a formularului sau a specificațiilor respective, cu excepția cazului în care formularul autorității competente impune cel puțin furnizarea acelorași date.

7.   FORMATUL DE RAPORTARE

Operatorii de aeronave trebuie să utilizeze formatul prevăzut la secțiunea 8 de mai jos pentru raportarea emisiilor anuale. Autoritatea competentă poate solicita operatorului de aeronave să utilizeze un formular electronic pentru înaintarea raportului anual de monitorizare. Comisia poate publica un formular electronic standard sau specificații privind forma fișierului. În acest caz, autoritatea competentă acceptă utilizarea de către operatorul de aeronave a formularului sau a specificațiilor respective, cu excepția cazului în care formularul autorității competente impune cel puțin furnizarea acelorași date.

Emisiile se raportează în cantități rotunjite exprimate în tone de CO2. Factorii de emisie se rotunjesc la un număr semnificativ de zecimale atât pentru calcularea, cât și pentru raportarea emisiilor. Pentru calcule se utilizează valoarea consumului de combustibil pe zbor cu toate zecimalele semnificative.

8.   CONȚINUTUL RAPORTULUI DE EMISIE ANUAL

Fiecare operator de aeronave trebuie să includă următoarele informații în cadrul raportului de emisie anual:

| 1. | date de identificare ale operatorului de aeronave, în conformitate cu anexa IV la Directiva 2003/87/CE și indicativul de apel sau alte coduri unice de identificare utilizate pentru controlul traficului aerian, precum și datele de contact relevante; |
| --- | --- |

1.

date de identificare ale operatorului de aeronave, în conformitate cu anexa IV la Directiva 2003/87/CE și indicativul de apel sau alte coduri unice de identificare utilizate pentru controlul traficului aerian, precum și datele de contact relevante;

| 2. | numele și adresa verificatorului raportului; |
| --- | --- |

2.

numele și adresa verificatorului raportului;

| 3. | anul de raportare; |
| --- | --- |

3.

anul de raportare;

| 4. | indicarea planului de monitorizare aprobat și a numărului versiunii acestuia; |
| --- | --- |

4.

indicarea planului de monitorizare aprobat și a numărului versiunii acestuia;

| 5. | modificările relevante asupra operațiunilor și abaterile față de planul de monitorizare aprobat în cursul perioadei de raportare; |
| --- | --- |

5.

modificările relevante asupra operațiunilor și abaterile față de planul de monitorizare aprobat în cursul perioadei de raportare;

| 6. | numerele de înmatriculare ale aeronavelor și tipurile de aeronavă utilizate în perioada care face obiectul raportului pentru desfășurarea activităților de aviație prevăzute în anexa I la Directiva 2003/87/CE de către operatorul de aeronave; |
| --- | --- |

6.

numerele de înmatriculare ale aeronavelor și tipurile de aeronavă utilizate în perioada care face obiectul raportului pentru desfășurarea activităților de aviație prevăzute în anexa I la Directiva 2003/87/CE de către operatorul de aeronave;

| 7. | numărul total de zboruri care fac obiectul raportului; |
| --- | --- |

7.

numărul total de zboruri care fac obiectul raportului;

| 8. | datele prevăzute în tabelul 2 de mai jos; |
| --- | --- |

8.

datele prevăzute în tabelul 2 de mai jos;

| 9. | elemente informative: cantitatea de biomasă utilizată drept combustibil în cursul anului de raportare (în tone sau m3), pe tipuri de combustibil. |
| --- | --- |

9.

elemente informative: cantitatea de biomasă utilizată drept combustibil în cursul anului de raportare (în tone sau m3), pe tipuri de combustibil.

Tabelul 2

Formatul de raportare pentru emisiile anuale rezultate din activitățile de aviație

| Parametru | Unități de măsură | Flux de surse | Total |
| --- | --- | --- | --- |
| | Tipul 1 de combustibil | Tipul 2 de combustibil | Tipul n de combustibil | |
| Denumirea combustibilului | | | | | |
| Surse de emisii care utilizează fiecare tip de flux de surse (Tipuri generice de aeronave): | | | | |
| Consumul total de combustibil: | t | | | | |
| Putere calorică netă a combustibilului (2) | TJ/t | | | | |
| Factorul de emisie pentru acest combustibil | t CO2/t sau t CO2/TJ | | | | |
| Emisiile cumulate totale de CO2 rezultate din toate zborurile eligibile care utilizează acest combustibil | t CO2 | | | | |
| pentru care statul membru de plecare este același cu statul membru de sosire (zboruri interne) | t CO2 | | | | |
| pentru toate celelalte zboruri (zboruri internaționale, atât intracomunitare, cât și extracomunitare) | t CO2 | | | | |
| Emisiile cumulate de CO2 rezultate din toate zborurile pentru care statul membru de plecare este același cu statul membru de sosire (zboruri interne): |
| Statul membru 1 | t CO2 | | | | |
| Statul membru 2 | t CO2 | | | | |
| Statul membru n | t CO2 | | | | |
| Emisiile cumulate de CO2 rezultate din toate zborurile cu plecare din oricare stat membru către un alt stat membru sau către o țară terță
   (3)
  : |
| Statul membru 1 | t CO2 | | | | |
| Statul membru 2 | t CO2 | | | | |
| Statul membru n | t CO2 | | | | |
| Emisiile cumulate de CO2 rezultate din toate zborurile cu sosire în oricare stat membru dinspre o țară terță
   (3)
  : |
| Statul membru 1 | t CO2 | | | | |
| Statul membru 2 | t CO2 | | | | |
| Statul membru n | t CO2 | | | | |

Parametru

Unități de măsură

Flux de surse

Total

Tipul 1 de combustibil

Tipul 2 de combustibil

Tipul n de combustibil

Denumirea combustibilului

Surse de emisii care utilizează fiecare tip de flux de surse (Tipuri generice de aeronave):

Consumul total de combustibil:

t

Putere calorică netă a combustibilului (2)

TJ/t

Factorul de emisie pentru acest combustibil

t CO2/t sau t CO2/TJ

Emisiile cumulate totale de CO2 rezultate din toate zborurile eligibile care utilizează acest combustibil

t CO2

pentru care statul membru de plecare este același cu statul membru de sosire (zboruri interne)

t CO2

pentru toate celelalte zboruri (zboruri internaționale, atât intracomunitare, cât și extracomunitare)

t CO2

Emisiile cumulate de CO2 rezultate din toate zborurile pentru care statul membru de plecare este același cu statul membru de sosire (zboruri interne):

Statul membru 1

t CO2

Statul membru 2

t CO2

Statul membru n

t CO2

Emisiile cumulate de CO2 rezultate din toate zborurile cu plecare din oricare stat membru către un alt stat membru sau către o țară terță
   (3)
  :

Statul membru 1

t CO2

Statul membru 2

t CO2

Statul membru n

t CO2

Emisiile cumulate de CO2 rezultate din toate zborurile cu sosire în oricare stat membru dinspre o țară terță
   (3)
  :

Statul membru 1

t CO2

Statul membru 2

t CO2

Statul membru n

t CO2

Fiecare operator de aeronave trebuie să includă următoarele informații într-o anexă la propriul raport de emisie anual:

| — | Emisiile anuale și numărul anual de zboruri pentru fiecare pereche de aerodromuri. |
| --- | --- |

—

Emisiile anuale și numărul anual de zboruri pentru fiecare pereche de aerodromuri.

Operatorul poate solicita respectarea confidențialității informațiilor cuprinse în anexa respectivă.

9.   VERIFICAREA

Pe lângă cerințele de verificare prevăzute la secțiunea 10.4 din anexa I, verificatorul trebuie să aibă în vedere și următoarele:

| — | caracterul complet al datelor privind zborurile și emisiile față de datele de trafic aerian, cum ar fi cele colectate de Eurocontrol; |
| --- | --- |

—

caracterul complet al datelor privind zborurile și emisiile față de datele de trafic aerian, cum ar fi cele colectate de Eurocontrol;

| — | corespondența dintre datele raportate și documentația privind masa și centrajul; |
| --- | --- |

—

corespondența dintre datele raportate și documentația privind masa și centrajul;

| — | corespondența dintre datele cumulate privind consumul de combustibil și datele privind combustibilul achiziționat sau furnizat într-un alt mod pentru aeronava care desfășoară activitățile de aviație.” |
| --- | --- |

—

corespondența dintre datele cumulate privind consumul de combustibil și datele privind combustibilul achiziționat sau furnizat într-un alt mod pentru aeronava care desfășoară activitățile de aviație.”

| C. | Se adaugă anexa XV după cum urmează:

  „ANEXA XV

  Orientări specifice activității pentru determinarea datelor tonă-kilometru pentru activitățile de aviație în vederea formulării unei cereri în sensul articolului 3e sau 3f din Directiva 2003/87/CE

  1.   INTRODUCERE

  Prezenta anexă cuprinde orientările generale pentru monitorizarea, raportarea și verificarea datelor tonă-kilometru pentru activitățile de aviație prevăzute în anexa I la Directiva 2003/87/CE.
  Anexa I se aplică la monitorizarea, raportarea și verificarea datelor tonă-kilometru, după caz. În acest sens, trimiterile la emisii sunt interpretate ca trimiteri la datele tonă-kilometru. Secțiunile 4.1, 4.2, 5.1, 5.3-5.7, 6-7 și 11-16 din anexa I nu se aplică pentru datele tonă-kilometru.
  2.   LIMITE ȘI EXHAUSTIVITATE

  Orientările specifice activității din cadrul prezentei anexe se utilizează pentru monitorizarea și raportarea datelor tonă-kilometru corespunzătoare activităților de aviație, astfel cum sunt incluse în anexa I la Directiva 2003/87/CE. Sunt incluse toate zborurile prevăzute în anexa I la directiva menționată și care au fost efectuate de către un operator de aeronave în cursul perioadei de raportare.
  În vederea identificării operatorului unic de aeronave, în conformitate cu definiția de la articolul 3 litera (o) din Directiva 2003/87/CE, care efectuează un zbor, se folosește indicativul de apel utilizat în vederea asigurării controlul traficului aerian (ATC). Indicativul de apel reprezintă codul de identificare OACI din caseta nr. 7 din planul de zbor sau, dacă respectivul cod nu este disponibil, marca de înregistrare a aeronavei. În cazul în care identitatea operatorului de aeronave este necunoscută, deținătorul aeronavei se consideră a fi operatorul aeronavei, cu excepția cazului în care se face dovada asupra identității operatorului de aeronave.
  3.   PLANUL DE MONITORIZARE

  În conformitate cu articolul 3g din Directiva 2003/87/CE, operatorii de aeronave trebuie să înainteze un plan de monitorizare care să stabilească măsurile pentru monitorizarea și raportarea datelor tonă-kilometru.
  Operatorii de aeronave transmit planul de monitorizare autorității competente spre aprobare cu cel puțin patru luni înainte de începerea primei perioade de raportare.
  Operatorul de aeronave definește în cadrul planului de monitorizare metoda de monitorizare utilizată pentru fiecare tip de aeronavă. În cazul în care operatorul de aeronave intenționează să utilizeze aeronave închiriate sau de alte tipuri, care nu sunt încă incluse în planul de monitorizare la data înaintării către autoritatea competentă, operatorul de aeronave include în planul de monitorizare o descriere a procedurii utilizate pentru definirea metodei de monitorizare pentru respectivele tipuri suplimentare de aeronave. După alegerea metodei de monitorizare, operatorul de aeronave asigură aplicarea sistematică a acesteia.
  Prin derogare de la dispozițiile secțiunii 4.3 din anexa I, planul de monitorizare trebuie să conțină următoarele informații:






  1. | identificarea operatorului de aeronave, indicativul de apel sau alte coduri unice de identificare utilizate în cadrul controlul traficului aerian, detaliile de contact ale operatorului de aeronave și ale unei persoane abilitate din cadrul operatorului de aeronave, adresa de contact; |
| --- | --- | --- |

C.

Se adaugă anexa XV după cum urmează:

„ANEXA XV

Orientări specifice activității pentru determinarea datelor tonă-kilometru pentru activitățile de aviație în vederea formulării unei cereri în sensul articolului 3e sau 3f din Directiva 2003/87/CE

1.   INTRODUCERE

Prezenta anexă cuprinde orientările generale pentru monitorizarea, raportarea și verificarea datelor tonă-kilometru pentru activitățile de aviație prevăzute în anexa I la Directiva 2003/87/CE.

Anexa I se aplică la monitorizarea, raportarea și verificarea datelor tonă-kilometru, după caz. În acest sens, trimiterile la emisii sunt interpretate ca trimiteri la datele tonă-kilometru. Secțiunile 4.1, 4.2, 5.1, 5.3-5.7, 6-7 și 11-16 din anexa I nu se aplică pentru datele tonă-kilometru.

2.   LIMITE ȘI EXHAUSTIVITATE

Orientările specifice activității din cadrul prezentei anexe se utilizează pentru monitorizarea și raportarea datelor tonă-kilometru corespunzătoare activităților de aviație, astfel cum sunt incluse în anexa I la Directiva 2003/87/CE. Sunt incluse toate zborurile prevăzute în anexa I la directiva menționată și care au fost efectuate de către un operator de aeronave în cursul perioadei de raportare.

În vederea identificării operatorului unic de aeronave, în conformitate cu definiția de la articolul 3 litera (o) din Directiva 2003/87/CE, care efectuează un zbor, se folosește indicativul de apel utilizat în vederea asigurării controlul traficului aerian (ATC). Indicativul de apel reprezintă codul de identificare OACI din caseta nr. 7 din planul de zbor sau, dacă respectivul cod nu este disponibil, marca de înregistrare a aeronavei. În cazul în care identitatea operatorului de aeronave este necunoscută, deținătorul aeronavei se consideră a fi operatorul aeronavei, cu excepția cazului în care se face dovada asupra identității operatorului de aeronave.

3.   PLANUL DE MONITORIZARE

În conformitate cu articolul 3g din Directiva 2003/87/CE, operatorii de aeronave trebuie să înainteze un plan de monitorizare care să stabilească măsurile pentru monitorizarea și raportarea datelor tonă-kilometru.

Operatorii de aeronave transmit planul de monitorizare autorității competente spre aprobare cu cel puțin patru luni înainte de începerea primei perioade de raportare.

Operatorul de aeronave definește în cadrul planului de monitorizare metoda de monitorizare utilizată pentru fiecare tip de aeronavă. În cazul în care operatorul de aeronave intenționează să utilizeze aeronave închiriate sau de alte tipuri, care nu sunt încă incluse în planul de monitorizare la data înaintării către autoritatea competentă, operatorul de aeronave include în planul de monitorizare o descriere a procedurii utilizate pentru definirea metodei de monitorizare pentru respectivele tipuri suplimentare de aeronave. După alegerea metodei de monitorizare, operatorul de aeronave asigură aplicarea sistematică a acesteia.

Prin derogare de la dispozițiile secțiunii 4.3 din anexa I, planul de monitorizare trebuie să conțină următoarele informații:

1.

identificarea operatorului de aeronave, indicativul de apel sau alte coduri unice de identificare utilizate în cadrul controlul traficului aerian, detaliile de contact ale operatorului de aeronave și ale unei persoane abilitate din cadrul operatorului de aeronave, adresa de contact;

| 2. | identificarea versiunii planului de monitorizare; |
| --- | --- |

2.

identificarea versiunii planului de monitorizare;

| 3. | o listă inițială a tipurilor de aeronave din cadrul flotei operate la data transmiterii planului de monitorizare și numărul aeronavelor pe tipuri, precum și o listă orientativă a tipurilor suplimentare de aeronave care urmează a fi utilizate, inclusiv, în cazul în care datele respective sunt disponibile, numărul estimat de aeronave pe tipuri; |
| --- | --- |

3.

o listă inițială a tipurilor de aeronave din cadrul flotei operate la data transmiterii planului de monitorizare și numărul aeronavelor pe tipuri, precum și o listă orientativă a tipurilor suplimentare de aeronave care urmează a fi utilizate, inclusiv, în cazul în care datele respective sunt disponibile, numărul estimat de aeronave pe tipuri;

| 4. | o descriere a procedurilor, sistemelor și responsabilităților utilizate pentru identificarea caracterului complet al listei aeronavelor utilizate în cursul anului de monitorizare, respectiv pentru asigurarea monitorizării și raportării complete asupra datelor tonă-kilometru corespunzătoare aeronavelor deținute, precum și aeronavelor închiriate; |
| --- | --- |

4.

o descriere a procedurilor, sistemelor și responsabilităților utilizate pentru identificarea caracterului complet al listei aeronavelor utilizate în cursul anului de monitorizare, respectiv pentru asigurarea monitorizării și raportării complete asupra datelor tonă-kilometru corespunzătoare aeronavelor deținute, precum și aeronavelor închiriate;

| 5. | o descriere a procedurilor utilizate pentru monitorizarea caracterului complet al listei zborurilor operate sub codul unic de identificare pentru fiecare pereche de aerodromuri, precum și a procedurilor utilizate pentru a stabili dacă zborurile sunt prevăzute în anexa I la Directiva 2003/87/CE, asigurând astfel date complete și evitând dubla contabilizare; |
| --- | --- |

5.

o descriere a procedurilor utilizate pentru monitorizarea caracterului complet al listei zborurilor operate sub codul unic de identificare pentru fiecare pereche de aerodromuri, precum și a procedurilor utilizate pentru a stabili dacă zborurile sunt prevăzute în anexa I la Directiva 2003/87/CE, asigurând astfel date complete și evitând dubla contabilizare;

| 6. | o descriere a activităților de achiziție și manipulare a datelor, precum și a activităților de control, în conformitate cu secțiunea 10.3 din anexa I; |
| --- | --- |

6.

o descriere a activităților de achiziție și manipulare a datelor, precum și a activităților de control, în conformitate cu secțiunea 10.3 din anexa I;

| 7. | informații asupra legăturilor relevante cu activitățile desfășurate în cadrul unui sistem de management al calității, în special informații privind procedurile și controalele care prezintă importanță pentru monitorizarea și raportarea datelor tonă-kilometru, dacă este cazul; |
| --- | --- |

7.

informații asupra legăturilor relevante cu activitățile desfășurate în cadrul unui sistem de management al calității, în special informații privind procedurile și controalele care prezintă importanță pentru monitorizarea și raportarea datelor tonă-kilometru, dacă este cazul;

| 8. | o descriere a metodelor de determinare a datelor tonă-kilometru pentru fiecare zbor, inclusiv următoarele:






  (a) | procedurile, responsabilitățile, sursele de date și formulele de calcul pentru determinarea și înregistrarea distanței pentru fiecare pereche de aerodromuri; |
| --- | --- | --- |

8.

o descriere a metodelor de determinare a datelor tonă-kilometru pentru fiecare zbor, inclusiv următoarele:

(a)

procedurile, responsabilitățile, sursele de date și formulele de calcul pentru determinarea și înregistrarea distanței pentru fiecare pereche de aerodromuri;

| (b) | dacă se utilizează o masă standard de 100 kg pentru fiecare pasager (nivelul 1) sau masa pasagerilor din documentația privind masa și centrajul (nivelul 2). În cazul nivelului 2, trebuie furnizată o descriere a procedurii de obținere a masei pasagerilor; |
| --- | --- |

(b)

dacă se utilizează o masă standard de 100 kg pentru fiecare pasager (nivelul 1) sau masa pasagerilor din documentația privind masa și centrajul (nivelul 2). În cazul nivelului 2, trebuie furnizată o descriere a procedurii de obținere a masei pasagerilor;

| (c) | o descriere a procedurilor utilizate pentru determinarea masei mărfurilor și poștei; |
| --- | --- |

(c)

o descriere a procedurilor utilizate pentru determinarea masei mărfurilor și poștei;

| (d) | o descriere a dispozitivelor de măsurare utilizate pentru măsurarea masei pasagerilor, mărfurilor și trimiterilor poștale, după caz. |
| --- | --- |

(d)

o descriere a dispozitivelor de măsurare utilizate pentru măsurarea masei pasagerilor, mărfurilor și trimiterilor poștale, după caz.

Autoritatea competentă poate solicita operatorului de aeronave să utilizeze un formular electronic pentru înaintarea planului de monitorizare. Comisia poate publica un formular electronic standard sau specificații privind forma fișierului. În acest caz, autoritatea competentă acceptă utilizarea de către operatorul de aeronave a formularului sau a specificațiilor respective, cu excepția cazului în care formularul autorității competente impune cel puțin furnizarea acelorași date.

4.   METODELE DE CALCUL AL DATELOR TONĂ-KILOMETRU

4.1.   FORMULA DE CALCUL

Operatorii de aeronave monitorizează și raportează datele tonă-kilometru utilizând o metodă bazată pe calcule. Calculul datelor tonă-kilometru are la bază următoarea formulă:

tonă-kilometru (t km) = distanța (km) * sarcina utilă (t)

4.2.   DISTANȚA

Distanța se calculează cu ajutorul următoarei formule:

Distanța [km] = distanța ortodromică [km] + 95 km

Distanța ortodromică se definește ca distanța cea mai scurtă dintre oricare două puncte de pe suprafața Pământului, care se aproximează cu ajutorul sistemului indicat la articolul 3.7.1.1 din anexa 15 la Convenția de la Chicago (WGS 84).

Latitudinea și longitudinea aerodromurilor se obțin fie din datele privind amplasarea aerodromurilor, care sunt prezentate în publicațiile de informații aeronautice (denumite în continuare «AIP»), în conformitate cu anexa 15 la Convenția de la Chicago, fie dintr-o sursă care utilizează datele AIP respective.

Se pot folosi, de asemenea, și distanțele calculate cu ajutorul unui software sau de către un terț, cu condiția ca metoda de calcul să aibă la bază formula de mai sus și datele AIP.

4.3.   SARCINĂ UTILĂ

Sarcina utilă se calculează cu ajutorul următoarei formule:

sarcina utilă (t) = masa mărfurilor și trimiterilor poștale (t) + masa pasagerilor și a bagajelor înregistrate (t)

4.3.1.   MASA MĂRFURILOR ȘI A TRIMITERILOR POȘTALE

Pentru calcularea sarcinii utile se folosesc masa reală sau standard cuprinsă în documentația privind masa și centrajul pentru zborurile relevante. Operatorii de aeronave cărora nu li se impune să dețină o documentație privind masa și centrajul trebuie să propună o metodologie adecvată pentru determinarea masei mărfurilor și poștei în cadrul planului de monitorizare pentru aprobarea de către autoritatea competentă.

Masa reală a mărfurilor și trimiterilor poștale nu include tara ambalajului paleților și containerelor care nu reprezintă sarcină utilă și greutatea în stare de exploatare.

4.3.2.   MASA PASAGERILOR ȘI A BAGAJELOR ÎNREGISTRATE

Operatorii de aeronave pot aplica unul dintre două niveluri diferite pentru a determina masa pasagerilor. Operatorul de aeronave poate alege minimum nivelul 1 pentru a determina masa pasagerilor și a bagajelor înregistrate. În cadrul aceleiași perioade de comercializare, nivelul ales se aplică pentru toate zborurile.

Nivelul 1

Se utilizează o valoare standard de 100 kg pentru fiecare pasager și bagajele sale înregistrate.

Nivelul 2

Se utilizează masa pentru pasageri și bagajele înregistrate, cuprinsă în documentația privind masa și centrajul pentru fiecare zbor.

5.   EVALUAREA GRADULUI DE INCERTITUDINE

Operatorul de aeronave trebuie să aibă capacitatea necesară de înțelegere a principalelor surse de incertitudine la calcularea datelor tonă-kilometru. Nu este necesară o analiză detaliată a incertitudinii, în conformitate cu dispozițiile de la secțiunea 7 din anexa I în cadrul metodei de determinare a datelor tonă-kilometru.

Operatorul de aeronave desfășoară în mod regulat activități corespunzătoare de control, în conformitate cu dispozițiile de la secțiunile 10.2 și 10.3 din anexa I și adoptă imediat măsuri de remediere, în conformitate cu secțiunea 10.3.5, în cazul în care se constată nereguli.

6.   RAPORTAREA

Raportarea datelor tonă-kilometru este necesară pentru elaborarea cererilor prevăzute la articolele 3e și 3f din Directiva 2003/87/CE, exclusiv pentru anii monitorizați prevăzuți în cadrul acesteia.

Operatorii de aeronave trebuie să utilizeze formatul prevăzut la secțiunea 7 de mai jos pentru raportarea datelor tonă-kilometru. Autoritatea competentă poate solicita operatorului de aeronave să utilizeze un formular electronic pentru înaintarea raportului privind datele tonă-kilometru. Comisia poate publica un formular electronic standard sau specificații privind forma fișierului. În acest caz, autoritatea competentă acceptă utilizarea de către operatorul de aeronave a formularului sau a specificațiilor respective, cu excepția cazului în care formularul autorității competente impune cel puțin furnizarea acelorași date.

Valorile tonă-kilometru se raportează ca valori rotunjite ale [t km]. Toate datele corespunzătoare zborului se utilizează cu toate zecimalele semnificative pentru calcule.

7.   CONȚINUTUL RAPORTULUI ASUPRA DATELOR TONĂ-KILOMETRU

Fiecare operator de aeronave trebuie să includă următoarele informații în cadrul raportului asupra datelor tonă-kilometru:

| 1. | datele de identificare ale operatorului de aeronave, astfel cum sunt prevăzute în anexa IV la Directiva 2003/87/CE și indicativul de apel sau un alt cod unic de identificare utilizat pentru controlul traficului, precum și datele de contact relevante; |
| --- | --- |

1.

datele de identificare ale operatorului de aeronave, astfel cum sunt prevăzute în anexa IV la Directiva 2003/87/CE și indicativul de apel sau un alt cod unic de identificare utilizat pentru controlul traficului, precum și datele de contact relevante;

| 2. | numele și adresa verificatorului raportului; |
| --- | --- |

2.

numele și adresa verificatorului raportului;

| 3. | anul de raportare; |
| --- | --- |

3.

anul de raportare;

| 4. | indicarea planului de monitorizare aprobat și a numărului versiunii acestuia; |
| --- | --- |

4.

indicarea planului de monitorizare aprobat și a numărului versiunii acestuia;

| 5. | modificările relevante asupra operațiunilor și abaterile față de planul de monitorizare aprobat în cursul perioadei de raportare; |
| --- | --- |

5.

modificările relevante asupra operațiunilor și abaterile față de planul de monitorizare aprobat în cursul perioadei de raportare;

| 6. | numerele de înmatriculare ale aeronavelor și tipurile de aeronave utilizate în perioada care face obiectul raportului pentru desfășurarea activităților de aviație prevăzute în anexa I la Directiva 2003/87/CE de către operatorul de aeronave; |
| --- | --- |

6.

numerele de înmatriculare ale aeronavelor și tipurile de aeronave utilizate în perioada care face obiectul raportului pentru desfășurarea activităților de aviație prevăzute în anexa I la Directiva 2003/87/CE de către operatorul de aeronave;

| 7. | metoda aleasă de calcul al masei pasagerilor și a bagajelor înregistrate, precum și a mărfurilor și trimiterilor poștale; |
| --- | --- |

7.

metoda aleasă de calcul al masei pasagerilor și a bagajelor înregistrate, precum și a mărfurilor și trimiterilor poștale;

| 8. | numărul total de pasageri-kilometru și tone-kilometru pentru toate zborurile efectuate în cursul anului de raportare care se încadrează în activitățile de aviație prevăzute în anexa I; |
| --- | --- |

8.

numărul total de pasageri-kilometru și tone-kilometru pentru toate zborurile efectuate în cursul anului de raportare care se încadrează în activitățile de aviație prevăzute în anexa I;

| 9. | pentru fiecare pereche de aerodromuri: codul de identificare OACI pentru cele două aerodromuri, distanța (= distanța ortodromică + 95 km) în km, numărul total de zboruri pentru fiecare pereche de aerodromuri în cursul perioadei de raportare, masa totală a pasagerilor și bagajelor înregistrate (tone) în cursul perioadei de raportare pentru fiecare pereche de aerodromuri, numărul total de pasageri în cursul perioadei de raportare, numărul total de pasageri * kilometri pentru fiecare pereche de aerodromuri, masa totală a mărfurilor și trimiterilor poștale (tone) în cursul perioadei de raportare pentru fiecare pereche de aerodromuri, numărul total de tone-kilometru pentru fiecare pereche de aerodromuri (t km). |
| --- | --- |

9.

pentru fiecare pereche de aerodromuri: codul de identificare OACI pentru cele două aerodromuri, distanța (= distanța ortodromică + 95 km) în km, numărul total de zboruri pentru fiecare pereche de aerodromuri în cursul perioadei de raportare, masa totală a pasagerilor și bagajelor înregistrate (tone) în cursul perioadei de raportare pentru fiecare pereche de aerodromuri, numărul total de pasageri în cursul perioadei de raportare, numărul total de pasageri * kilometri pentru fiecare pereche de aerodromuri, masa totală a mărfurilor și trimiterilor poștale (tone) în cursul perioadei de raportare pentru fiecare pereche de aerodromuri, numărul total de tone-kilometru pentru fiecare pereche de aerodromuri (t km).

8.   VERIFICAREA

Pe lângă cerințele de verificare prevăzute la secțiunea 10.4 din anexa I, verificatorul trebuie să aibă în vedere și următoarele:

| — | caracterul complet al datelor privind zborurile și tonele-kilometru față de datele de trafic aerian, cum ar fi cele colectate de Eurocontrol pentru a asigura luarea în calcul numai a zborurilor eligibile în cadrul raportului operatorilor; |
| --- | --- |

—

caracterul complet al datelor privind zborurile și tonele-kilometru față de datele de trafic aerian, cum ar fi cele colectate de Eurocontrol pentru a asigura luarea în calcul numai a zborurilor eligibile în cadrul raportului operatorilor;

| — | corespondența dintre datele raportate și documentația privind masa și centrajul. |
| --- | --- |

—

corespondența dintre datele raportate și documentația privind masa și centrajul.

Pentru datele tonă-kilometru, nivelul de materialitate [relativ] trebuie să fie de 5 %.”

---

(1)  Convenția privind aviația civilă internațională și anexele la aceasta, semnate la Chicago la 7 decembrie 1944.”

1

(2)  Nu se aplică pentru combustibilii comerciali standard prevăzuți în tabelul 1 din prezenta anexă utilizați pentru activitățile de aviație.

2

(3)  Emisiile cumulate pentru țările terțe raportate defalcat pe țări.

3

---

Rectificări

| 23.4.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 103/30 |
| --- | --- | --- | --- |

23.4.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 103/30

---

Rectificare la Directiva 2009/36/CE a Comisiei din 16 aprilie 2009 de modificare a Directivei 76/768/CEE a Consiliului cu privire la produsele cosmetice, în scopul adaptării anexei III a acesteia la progresul tehnic

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene L 98 din 17 aprilie 2009
  )

La pagina 35, în tabelul din anexă, numărul curent 199:

în loc de:

„N1,N4,N4-Tris -[(2-hidroxietil)-1,4-diamino-2-nitrobenzen”

se va citi:

„2,2′-[[4-[(2-hidroxietil)amino]-3-nitrofenil]imino]bisetanol”.

La pagina 37, în anexă, punctul 3 se citește după cum urmează:

| „3. | În partea 2 a anexei III, numerele curente 7, 9, 14, 18, 24, 28, 47 și 58 se suprimă.” |
| --- | --- |

„3.

În partea 2 a anexei III, numerele curente 7, 9, 14, 18, 24, 28, 47 și 58 se suprimă.”

---