# Eiropas Savienības L 102/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.102.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 102 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 22. aprīlis |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.102.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 102

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 22. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 325/2009 (2009. gada 21. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 326/2009 (2009. gada 21. aprīlis) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Andruty kaliskie (AĢIN)) | 3 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 327/2009 (2009. gada 21. aprīlis) par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2009. gada aprīļa pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 | 5 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 325/2009 (2009. gada 21. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 326/2009 (2009. gada 21. aprīlis) par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Andruty kaliskie (AĢIN))

Andruty kaliskie

3

Komisijas Regula (EK) Nr. 327/2009 (2009. gada 21. aprīlis) par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2009. gada aprīļa pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

5

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/337/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 20. aprīlis) par atkritumu apsaimniekošanas objektu klasifikācijas kritēriju noteikšanu saskaņā ar III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2856) | 7 |
| | | Eiropas Centrālā banka |
| | | 2009/338/EK |
| | * | Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2009. gada 19. marts) par TARGET2-Vērtspapīriem programmas Valdes (TARGET2-Securities Programme Board) izveidi (ECB/2009/6) | 12 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/337/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 20. aprīlis) par atkritumu apsaimniekošanas objektu klasifikācijas kritēriju noteikšanu saskaņā ar III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2856)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2856)

7

Eiropas Centrālā banka

2009/338/EK

*

Eiropas Centrālās bankas Lēmums (2009. gada 19. marts) par TARGET2-Vērtspapīriem programmas Valdes (TARGET2-Securities Programme Board) izveidi (ECB/2009/6)

TARGET2

TARGET2-Securities Programme Board

(ECB/2009/6)

12

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 22.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 102/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 325/2009

(2009. gada 21. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 22. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 21. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 93,2 |
| MA | 73,6 |
| TN | 139,0 |
| TR | 106,9 |
| ZZ | 103,2 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 46,5 |
| TR | 135,2 |
| ZZ | 112,4 |
| 0709 90 70 | JO | 220,7 |
| MA | 28,1 |
| TR | 112,4 |
| ZZ | 120,4 |
| 0805 10 20 | EG | 44,9 |
| IL | 61,2 |
| MA | 44,3 |
| TN | 53,7 |
| TR | 56,6 |
| US | 49,7 |
| ZZ | 51,7 |
| 0805 50 10 | TR | 59,7 |
| ZA | 76,0 |
| ZZ | 67,9 |
| 0808 10 80 | AR | 83,3 |
| BR | 73,5 |
| CA | 124,7 |
| CL | 76,5 |
| CN | 73,0 |
| MK | 22,6 |
| NZ | 97,8 |
| US | 124,2 |
| UY | 62,9 |
| ZA | 80,7 |
| ZZ | 81,9 |
| 0808 20 50 | AR | 77,6 |
| CL | 75,1 |
| CN | 63,6 |
| ZA | 94,5 |
| ZZ | 77,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

JO

93,2

MA

73,6

TN

139,0

TR

106,9

ZZ

103,2

0707 00 05

JO

155,5

MA

46,5

TR

135,2

ZZ

112,4

0709 90 70

JO

220,7

MA

28,1

TR

112,4

ZZ

120,4

0805 10 20

EG

44,9

IL

61,2

MA

44,3

TN

53,7

TR

56,6

US

49,7

ZZ

51,7

0805 50 10

TR

59,7

ZA

76,0

ZZ

67,9

0808 10 80

AR

83,3

BR

73,5

CA

124,7

CL

76,5

CN

73,0

MK

22,6

NZ

97,8

US

124,2

UY

62,9

ZA

80,7

ZZ

81,9

0808 20 50

AR

77,6

CL

75,1

CN

63,6

ZA

94,5

ZZ

77,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 22.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 102/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 102/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 326/2009

(2009. gada 21. aprīlis)

par nosaukuma ierakstīšanu Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā (Andruty kaliskie (AĢIN))

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2006. gada 20. marta Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (1) un jo īpaši tās 7. panta 4. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Polijas pieteikums reģistrēt nosaukumu “Andruty kaliskie” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 6. panta 2. punktu Polijas pieteikums reģistrēt nosaukumu “Andruty kaliskie” ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2).

| (2) | Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāieraksta reģistrā, |
| --- | --- |

(2)

Komisijai nav iesniegts neviens paziņojums par iebildumiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantu, tāpēc šis nosaukums ir jāieraksta reģistrā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Šīs regulas pielikumā minēto nosaukumu ieraksta reģistrā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 21. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

1

(2)  OV C 233, 11.9.2008., 16. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Regulas I pielikumā minētie pārtikas produkti:

2.4. grupa.   Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

POLIJA

Andruty kaliskie (AĢIN)

---

| 22.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 102/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 102/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 327/2009

(2009. gada 21. aprīlis)

par mājputnu gaļas ievešanas atļauju izdošanu atbilstoši pieteikumiem, kas 2009. gada aprīļa pirmajās septiņās dienās iesniegti saskaņā ar tarifa kvotām, kuras atvērtas ar Regulu (EK) Nr. 616/2007

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmuus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 4. jūnija Regulu (EK) Nr. 616/2007, ar ko atver Kopienas tarifa kvotas mājputnu gaļai ar izcelsmi Brazīlijā, Taizemē un citās trešās valstīs un paredz to pārvaldību (3), un jo īpaši tās 5. panta 5. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu ievešanai. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 ir atvērtas tarifa kvotas mājputnu gaļas produktu ievešanai.

| (2) | Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti 2009. gada aprīļa pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim un attiecībā uz 3. grupu – par periodu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas atļaujas var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(2)

Ievešanas atļauju pieteikumi, kas iesniegti 2009. gada aprīļa pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim un attiecībā uz 3. grupu – par periodu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2010. gada 30. jūnijam, attiecībā uz dažām kvotām pārsniedz pieejamos daudzumus. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu ievešanas atļaujas var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro prasītajiem daudzumiem.

| (3) | Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2009. gada aprīļa pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam, |
| --- | --- |

(3)

Daudzumi, kas ir iekļauti ievešanas atļauju pieteikumos, kuri iesniegti 2009. gada aprīļa pirmajās septiņās dienās par apakšperiodu no 2009. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, attiecībā uz dažām kvotām ir mazāki nekā pieejamie daudzumi. Tāpēc ir jānosaka, par kādu apjomu netika iesniegti pieteikumi; šis apjoms jāpieskaita daudzumiem, kas noteikti nākamajam kvotas periodam,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ievešanas atļauju pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 iesniegti par apakšperiodu no 2009. gada 1. jūlija līdz 30. septembrim, piemēro šīs regulas pielikumā norādīto piešķīruma koeficientu.

2.   Daudzumi, par kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 616/2007 netika iesniegti ievešanas atļauju pieteikumi un kuri jāpieskaita apakšperiodam no 2009. gada 1. oktobra līdz 31. decembrim, ir noteikti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 22. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 21. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 142, 5.6.2007., 3. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Grupas Nr. | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.7.2009-30.9.2009
  (%) | Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 1.10.2009-31.12.2009
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,477182 | — |
| 2 | 09.4212 | (1) | 27 783 000 |
| 4 | 09.4214 | 46,661832 | — |
| 5 | 09.4215 | 37,082166 | — |
| 6 | 09.4216 | (2) | 1 267 610 |
| 7 | 09.4217 | 27,343152 | — |
| 8 | 09.4218 | (1) | 3 478 800 |

Grupas Nr.

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.7.2009-30.9.2009

(%)

Nepieprasītie daudzumi, kuri ir jāpieskaita apakšperiodam no 1.10.2009-31.12.2009

(kg)

1

09.4211

0,477182

—

2

09.4212

(1)

27 783 000

4

09.4214

46,661832

—

5

09.4215

37,082166

—

6

09.4216

(2)

1 267 610

7

09.4217

27,343152

—

8

09.4218

(1)

3 478 800

| Grupas Nr. | Kārtas Nr. | Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.7.2009-30.6.2010
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 3 | 09.4213 | 1,692047 |

Grupas Nr.

Kārtas Nr.

Piešķīruma koeficients ievešanas atļaujas pieteikumiem, kas iesniegti par apakšperiodu no 1.7.2009-30.6.2010

(%)

3

09.4213

1,692047

---

(1)  Nepiemēro, jo Komisijai nav iesniegts neviens atļaujas pieteikums.

(2)  Nepiemēro, jo pieprasītie daudzumi ir mazāki nekā pieejamie daudzumi.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 22.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 102/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 102/7

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 20. aprīlis)

par atkritumu apsaimniekošanas objektu klasifikācijas kritēriju noteikšanu saskaņā ar III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2856)

(2009/337/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīvu 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu un par grozījumiem Direktīvā 2004/35/EK (1) un jo īpaši tās 22. panta 1. punkta g) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Direktīvas 2006/21/EK III pielikumā minēto kritēriju vienotu novērtēšanu, ir jānosaka novērtēšanas metode un, ja iespējams, robežvērtības, ņemot vērā atkritumu apsaimniekošanas objektu atšķirīgos veidus, to stāvokli īstermiņā un ilgtermiņā, kā arī to ekspluatācijas posmā. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Direktīvas 2006/21/EK III pielikumā minēto kritēriju vienotu novērtēšanu, ir jānosaka novērtēšanas metode un, ja iespējams, robežvērtības, ņemot vērā atkritumu apsaimniekošanas objektu atšķirīgos veidus, to stāvokli īstermiņā un ilgtermiņā, kā arī to ekspluatācijas posmā.

| (2) | No tehniskā viedokļa ir lietderīgi atkritumu apsaimniekošanas objektiem, kas satur tikai inertos atkritumus un nepiesārņotu augsni, noteikt atbrīvojumu par kritēriju novērtēšanu attiecībā uz bīstamu vielu vai bīstamu atkritumu klātbūtni. |
| --- | --- |

(2)

No tehniskā viedokļa ir lietderīgi atkritumu apsaimniekošanas objektiem, kas satur tikai inertos atkritumus un nepiesārņotu augsni, noteikt atbrīvojumu par kritēriju novērtēšanu attiecībā uz bīstamu vielu vai bīstamu atkritumu klātbūtni.

| (3) | Iespējamais atkritumu apsaimniekošanas objekta radītais apdraudējums var būtiski mainīties objekta ekspluatācijas vai slēgšanas posmā. Tāpēc ir lietderīgi pārskatīt objektu klasifikāciju pēc nepieciešamības un vismaz objekta ekspluatācijas posma beigās. |
| --- | --- |

(3)

Iespējamais atkritumu apsaimniekošanas objekta radītais apdraudējums var būtiski mainīties objekta ekspluatācijas vai slēgšanas posmā. Tāpēc ir lietderīgi pārskatīt objektu klasifikāciju pēc nepieciešamības un vismaz objekta ekspluatācijas posma beigās.

| (4) | Lai novērtētu cilvēku dzīvību zaudēšanas risku un apdraudējumu cilvēka veselībai, ja zūd atkritumu apsaimniekošanas objekta konstrukciju integritāte vai nepareizas ekspluatācijas dēļ, šā riska būtiskuma novērtējumā jāņem vērā faktiskā pastāvīga cilvēku atrašanās apdraudētajās teritorijās. |
| --- | --- |

(4)

Lai novērtētu cilvēku dzīvību zaudēšanas risku un apdraudējumu cilvēka veselībai, ja zūd atkritumu apsaimniekošanas objekta konstrukciju integritāte vai nepareizas ekspluatācijas dēļ, šā riska būtiskuma novērtējumā jāņem vērā faktiskā pastāvīga cilvēku atrašanās apdraudētajās teritorijās.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/12/EK (2) 18. pantu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2006/12/EK (2) 18. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Saskaņā ar Direktīvas 2006/21/EK III pielikuma pirmo ievilkumu atkritumu apsaimniekošanas objektu klasificē kā A kategorijas objektu, ja īstermiņā vai ilgtermiņā paredzamās sekas negadījumam, ko izraisījis atkritumu apsaimniekošanas objekta konstrukciju integritātes zudums vai nepareiza ekspluatācija, varētu radīt:

| a) | nozīmīgu cilvēku dzīvību zaudēšanas risku; |
| --- | --- |

a)

nozīmīgu cilvēku dzīvību zaudēšanas risku;

| b) | nopietnu apdraudējumu cilvēka veselībai; |
| --- | --- |

b)

nopietnu apdraudējumu cilvēka veselībai;

| c) | nopietnu apdraudējumu videi. |
| --- | --- |

c)

nopietnu apdraudējumu videi.

2.   Šā panta 1. punktā minētās klasifikācijas nolūkā atkritumu apsaimniekošanas objekta bīstamības novērtējumā ņem vērā visu objekta aprites ciklu, tostarp posmu pēc tā slēgšanas.

2. pants

1.   Šajā lēmumā atkritumu apsaimniekošanas objekta konstrukciju integritāte ir tā spēja noturēt atkritumus objektā tādā veidā, kādā tas tika paredzēts.

2.   Konstrukciju integritātes zudums ietver visas iespējamās avārijas, kas attiecas uz attiecīgā atkritumu apsaimniekošanas objekta konstrukcijām.

3.   Novērtējumā par konstrukciju integritātes zuduma radītajām sekām iekļauj negadījuma rezultātā no atkritumu apsaimniekošanas objekta izkļuvušā materiāla tūlītējo ietekmi, kā arī negadījuma rezultātā īstermiņā un ilgtermiņā radīto ietekmi.

3. pants

1.   Šajā lēmumā atkritumu apsaimniekošanas objekta nepareiza ekspluatācija ir jebkura darbība, kas var izraisīt smagu nelaimes gadījumu, tostarp nepareiza vides aizsardzības pasākumu īstenošana un nepareiza konstrukcija vai konstrukcijas nepilnības.

2.   Novērtējumā par nepareizas ekspluatācijas izraisītu piesārņotāju izdalīšanās ietekmi iekļauj gan īslaicīgas izdalīšanās impulsu, gan arī piesārņotāju ilgtermiņa izdalīšanās radīto ietekmi. Minētais novērtējums attiecas uz atkritumu apsaimniekošanas objekta ekspluatācijas periodu, kā arī ilgtermiņa periodu pēc tā slēgšanas. Tajā iekļauj novērtējumu par iespējamo apdraudējumu, ko rada objekti, kuros ir reaģētspējīgi atkritumi, neatkarīgi no tā, vai atkritumi saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/689/EEK (3) klasificēti kā bīstami vai nebīstami.

4. pants

1.   Saskaņā ar šā panta 2., 3. un 4. punktu dalībvalstis novērtē atkritumu apsaimniekošanas objektu konstrukcijas integritātes zuduma vai to nepareizas ekspluatācijas izraisīto negadījumu sekas.

2.   Cilvēku dzīvību zaudēšanas risku vai apdraudējumu cilvēka veselībai neuzskata par nozīmīgu vai nopietnu, ja personām, izņemot objektā strādājošos, kuras varētu tikt apdraudētas, nav pastāvīgi vai ilgstoši jāatrodas apdraudētajā teritorijā. Miesas bojājumus, kas rada invaliditāti vai izraisa ilgstošas slimības, uzskata par nopietnu apdraudējumu cilvēka veselībai.

3.   Iespējamo apdraudējumu videi neuzskata par nopietnu, ja:

| a) | iespējamā piesārņotāja izcelsmes avota ietekmes intensitāte būtiski samazinās īstermiņā; |
| --- | --- |

a)

iespējamā piesārņotāja izcelsmes avota ietekmes intensitāte būtiski samazinās īstermiņā;

| b) | negadījums nerada pastāvīgu vai ilgstošu kaitējumu videi; |
| --- | --- |

b)

negadījums nerada pastāvīgu vai ilgstošu kaitējumu videi;

| c) | skarto vidi var atjaunot, veicot neliela apjoma attīrīšanas un atjaunošanas pasākumus. |
| --- | --- |

c)

skarto vidi var atjaunot, veicot neliela apjoma attīrīšanas un atjaunošanas pasākumus.

4.   Lai noteiktu dzīvību zaudēšanas risku vai apdraudējumu cilvēka veselībai vai videi, pamatojoties uz konceptu “avots-ceļš-receptors” (source-pathway-receptor), veic īpašus novērtējumus par iespējamās ietekmes apmēru.

Ja nav “ceļa” starp “avotu” un “receptoru”, atkritumu apsaimniekošanas objektu neklasificē kā A kategorijas objektu, pamatojoties uz negadījumu, ko izraisījis objekta konstrukciju integritātes zudums vai tā nepareiza ekspluatācija.

5. pants

1.   Sārņu dambja konstrukcijas integritātes zuduma gadījumā cilvēku dzīvības uzskata par apdraudētām, ja ūdens vai šķidrās masas līmenis ir cēlies vismaz par 0,7 m virs zemes līmeņa vai ja ūdens vai šķidrās masas plūsmas ātrums ir lielāks par 0,5 m/s.

2.   Novērtējumā par cilvēku dzīvību zaudēšanas risku vai apdraudējumu cilvēka veselībai ietver vismaz šādus faktorus:

| a) | atkritumu apsaimniekošanas objekta lielumu un īpašības, tostarp tā konstrukciju; |
| --- | --- |

a)

atkritumu apsaimniekošanas objekta lielumu un īpašības, tostarp tā konstrukciju;

| b) | objektā novietoto atkritumu daudzumu un īpašības, tostarp to fizikālās un ķīmiskās īpašības; |
| --- | --- |

b)

objektā novietoto atkritumu daudzumu un īpašības, tostarp to fizikālās un ķīmiskās īpašības;

| c) | atkritumu apsaimniekošanas objekta atrašanās vietas topogrāfiju, kā arī ūdens caurlaidības īpašības; |
| --- | --- |

c)

atkritumu apsaimniekošanas objekta atrašanās vietas topogrāfiju, kā arī ūdens caurlaidības īpašības;

| d) | iespējamā plūdu viļņa nokļūšanas laiku līdz teritorijām, kur atrodas cilvēki; |
| --- | --- |

d)

iespējamā plūdu viļņa nokļūšanas laiku līdz teritorijām, kur atrodas cilvēki;

| e) | plūdu viļņa izplatīšanās ātrumu; |
| --- | --- |

e)

plūdu viļņa izplatīšanās ātrumu;

| f) | ūdens vai šķidrās masas prognozēto līmeni; |
| --- | --- |

f)

ūdens vai šķidrās masas prognozēto līmeni;

| g) | ūdens vai šķidrās masas līmeņa celšanās ātrumu; |
| --- | --- |

g)

ūdens vai šķidrās masas līmeņa celšanās ātrumu;

| h) | jebkurus attiecīgos vietai raksturīgos faktorus, kas var ietekmēt cilvēku dzīvību zaudēšanas risku vai apdraudējumu cilvēka veselībai. |
| --- | --- |

h)

jebkurus attiecīgos vietai raksturīgos faktorus, kas var ietekmēt cilvēku dzīvību zaudēšanas risku vai apdraudējumu cilvēka veselībai.

6. pants

1.   Veidojoties noslīdējumam no terikona, jebkuru kustībā esošas masas daudzumu arī uzskata par bīstamu cilvēka dzīvībai, ja cilvēki uzturas kustībā esošās atkritumu masas tuvumā.

2.   Novērtējumā par dzīvību zaudēšanas risku vai apdraudējumu cilvēka veselībai jāietver vismaz šādi faktori:

| a) | atkritumu apsaimniekošanas objekta izmēru un īpašības, tostarp tā konstrukciju; |
| --- | --- |

a)

atkritumu apsaimniekošanas objekta izmēru un īpašības, tostarp tā konstrukciju;

| b) | objektā novietoto atkritumu daudzumu un īpašības, tostarp to fizikālās un ķīmiskās īpašības; |
| --- | --- |

b)

objektā novietoto atkritumu daudzumu un īpašības, tostarp to fizikālās un ķīmiskās īpašības;

| c) | terikona slīpuma leņķi; |
| --- | --- |

c)

terikona slīpuma leņķi;

| d) | gruntsūdens veidošanās iespējamību terikonā; |
| --- | --- |

d)

gruntsūdens veidošanās iespējamību terikonā;

| e) | pazemes stabilitāti; |
| --- | --- |

e)

pazemes stabilitāti;

| f) | topogrāfiju; |
| --- | --- |

f)

topogrāfiju;

| g) | attālumu no ūdens tecēm, būvēm, ēkām; |
| --- | --- |

g)

attālumu no ūdens tecēm, būvēm, ēkām;

| h) | raktuves; |
| --- | --- |

h)

raktuves;

| i) | citus vietai raksturīgus faktorus, kas var būtiski ietekmēt konstrukcijas radīto risku. |
| --- | --- |

i)

citus vietai raksturīgus faktorus, kas var būtiski ietekmēt konstrukcijas radīto risku.

7. pants

1.   Direktīvas 2006/21/EK III pielikuma otrajā ievilkumā minēto robežlielumu nosaka kā masas attiecību, pamatojoties uz šādu atkritumu sausnu:

| a) | visiem atkritumiem, kuri klasificēti kā bīstami saskaņā ar Direktīvu 91/689/EEK un kuri atradīsies atkritumu apsaimniekošanas objektā plānotā ekspluatācijas perioda beigās; un |
| --- | --- |

a)

visiem atkritumiem, kuri klasificēti kā bīstami saskaņā ar Direktīvu 91/689/EEK un kuri atradīsies atkritumu apsaimniekošanas objektā plānotā ekspluatācijas perioda beigās; un

| b) | atkritumiem, kuri atradīsies atkritumu apsaimniekošanas objektā plānotā ekspluatācijas perioda beigās. |
| --- | --- |

b)

atkritumiem, kuri atradīsies atkritumu apsaimniekošanas objektā plānotā ekspluatācijas perioda beigās.

2.   Ja šā panta 1. punktā minētā attiecība ir lielāka par 50 %, atkritumu apsaimniekošanas objektu klasificē kā A kategorijas objektu.

3.   Ja šā panta 1. punktā minētā attiecība ir no 5 % līdz 50 %, atkritumu apsaimniekošanas objektu klasificē kā A kategorijas objektu.

Tomēr objektu var neklasificēt kā A kategorijas objektu, ja tas tiek pamatots ar vietai raksturīgo riska novērtējumu, īpaši pievēršoties bīstamo atkritumu ietekmei, kas veikts saistībā ar klasifikāciju, pamatojoties uz negadījuma sekām, ko izraisa integritātes zudums vai nepareiza ekspluatācija, un demonstrējot, ka objekts nav jāklasificē kā A kategorijas objekts, pamatojoties uz bīstamo atkritumu saturu.

4.   Ja šā panta 1. punktā minētā attiecība ir mazāka par 5 %, atkritumu apsaimniekošanas objektu neklasificē kā A kategorijas objektu, pamatojoties uz bīstamo atkritumu saturu.

8. pants

1.   Dalībvalstis novērtē, vai Direktīvas 2006/21/EK III pielikuma trešajā ievilkumā minētais kritērijs ir ievērots saskaņā ar šā panta 2., 3. un 4. punktā minētajiem apsvērumiem.

2.   Attiecībā uz plānotajiem sārņu dīķiem, izmanto šādas metodes:

| a) | veic inventarizāciju tām vielām un preparātiem, kurus izmanto tehnoloģiskajos procesos un kuri pēc tam kopā ar sārņu maisījumu nonāk sārņu dīķī; |
| --- | --- |

a)

veic inventarizāciju tām vielām un preparātiem, kurus izmanto tehnoloģiskajos procesos un kuri pēc tam kopā ar sārņu maisījumu nonāk sārņu dīķī;

| b) | katrai vielai un preparātam, kā arī katram objekta ekspluatācijas gadam aprēķina daudzumus, kas katru gadu tiek patērēti tehnoloģiskajos procesos; |
| --- | --- |

b)

katrai vielai un preparātam, kā arī katram objekta ekspluatācijas gadam aprēķina daudzumus, kas katru gadu tiek patērēti tehnoloģiskajos procesos;

| c) | katrai vielai un preparātam nosaka, vai Padomes Direktīvas 67/548/EEK (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/45/EK (5) nozīmē tā ir bīstama viela vai preparāts; |
| --- | --- |

c)

katrai vielai un preparātam nosaka, vai Padomes Direktīvas 67/548/EEK (4) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 1999/45/EK (5) nozīmē tā ir bīstama viela vai preparāts;

| d) | katram plānotās ekspluatācijas gadam pēc I pielikumā noteiktās formulas aprēķina sārņu dīķī novadītā ūdens daudzuma pieaugumu gadā (ΔQi) stabilos apstākļos; |
| --- | --- |

d)

katram plānotās ekspluatācijas gadam pēc I pielikumā noteiktās formulas aprēķina sārņu dīķī novadītā ūdens daudzuma pieaugumu gadā (ΔQi) stabilos apstākļos;

| e) | katrai bīstamai vielai vai preparātam, kas identificēts saskaņā ar šā punkta c) apakšpunktu, pēc II pielikumā noteiktās formulas aprēķina gadā maksimālo koncentrāciju ūdens fāzē (C max). |
| --- | --- |

e)

katrai bīstamai vielai vai preparātam, kas identificēts saskaņā ar šā punkta c) apakšpunktu, pēc II pielikumā noteiktās formulas aprēķina gadā maksimālo koncentrāciju ūdens fāzē (C max).

Ja, pamatojoties uz gadā maksimālās koncentrācijas (C max) aprēķinu, Direktīvas 1999/45/EK vai 67/548/EEK nozīmē ūdens fāze ir uzskatāma par “bīstamu”, atkritumu apsaimniekošanas objektu klasificē kā A kategorijas objektu.

3.   Attiecībā uz ekspluatācijā esošajiem sārņu dīķiem, objektu klasificē, pamatojoties uz šā panta 2. punktā minēto metodi vai uz objektā glabātā ūdens un cietvielu tiešu ķīmisko analīzi. Ja Direktīvas 1999/45/EK vai 67/548/EEK nozīmē ūdens fāze un tās saturs jāuzskata par bīstamu preparātu, tad atkritumu apsaimniekošanas objektu klasificē kā A kategorijas objektu.

4.   Attiecībā uz terikonu skalošanas objektiem, kuros metāli tiek iegūti no rūdas terikoniem, filtrējot skalošanas šķidrumu, atkritumu apsaimniekošanas objekta slēgšanas laikā dalībvalstis nosaka bīstamo vielu klātbūtni, pamatojoties uz skalošanā izmantoto ķīmisko vielu inventarizāciju un skalošanā izmantoto ķīmisko vielu atlieku koncentrāciju notecē pēc tam, kad pabeigta skalošana. Ja Direktīvas 1999/45/EK vai 67/548/EEK nozīmē šis noteces ūdens jāuzskata par bīstamu preparātu, tad atkritumu apsaimniekošanas objektu klasificē kā A kategorijas objektu.

9. pants

Šā lēmuma 7. un 8. panta noteikumus neattiecina uz atkritumu apsaimniekošanas objektiem, kuri satur tikai inertos atkritumus vai nepiesārņotu augsni.

10. pants

Klasifikācijas pārskatu Direktīvas 2006/21/EK nozīmē veic kompetentā iestāde, ja atļaujā tiek ieviestas būtiskas izmaiņas vai ja būtiski mainīti ekspluatācijas apstākļi.

Pārskatu veic vēlākais atkritumu apsaimniekošanas objekta ekspluatācijas perioda beigās.

11. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 20. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 102, 11.4.2006., 15. lpp.

1

(2)  OV L 114, 27.4.2006., 9. lpp.

2

(3)  OV L 377, 31.12.1991., 20. lpp.

3

(4)  OV 196, 16.8.1967., 1. lpp.

4

(5)  OV L 200, 30.7.1999., 1. lpp.

5

---

I PIELIKUMS

Vidēji gadā sārņu dīķī novadītā ūdens daudzuma pieauguma ΔQ aprēķina formula, kā minēts 8. panta 2. punktā

| ΔQi | = | (ΔΜi/D) * P, kur: |
| --- | --- | --- |
| ΔQi | = | gadā sārņu dīķī novadītā ūdens daudzuma pieaugums (m3/gadā) “i” gada laikā, |
| ΔΜi | = | gadā dīķī novadītās sārņu masas daudzums (tonnas sausnas/gadā) “i” gada laikā, |
| D | = | noglabāto sārņu sausās masas vidējais blīvums (t/m3), |
| P | = | nogulsnējušos sārņu vidējā porainība (m3/m3), noteikta kā poru tilpuma attiecība pret nogulsnējušos sārņu kopējo tilpumu. |

ΔQi

=

(ΔΜi/D) * P, kur:

ΔQi

=

gadā sārņu dīķī novadītā ūdens daudzuma pieaugums (m3/gadā) “i” gada laikā,

ΔΜi

=

gadā dīķī novadītās sārņu masas daudzums (tonnas sausnas/gadā) “i” gada laikā,

D

=

noglabāto sārņu sausās masas vidējais blīvums (t/m3),

P

=

nogulsnējušos sārņu vidējā porainība (m3/m3), noteikta kā poru tilpuma attiecība pret nogulsnējušos sārņu kopējo tilpumu.

Ja nav pieejami precīzi dati, sausās masas blīvumam par standartvērtību izmanto1,4 t/m3 un porainībai 0,5 m3/m3.

---

II PIELIKUMS

Maksimālās koncentrācijas aprēķināšana ūdens fāzē C max, kā minēts 8. panta 2. punktā

C max = šādas vērtības maksimums: Si/ΔQi, kur:

Si = katras 8. panta 2. punkta c) apakšpunktā identificētās vielas un preparāta masa gadā, kas novadīta dīķī “i” gada laikā.

---

Eiropas Centrālā banka

| 22.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 102/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 102/12

---

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS LĒMUMS

(2009. gada 19. marts)

par TARGET2-Vērtspapīriem programmas Valdes (TARGET2-Securities Programme Board) izveidi

(ECB/2009/6)

(2009/338/EK)

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtus (turpmāk – “ECBS Statūti”) un jo īpaši to 3.1., 12.1. un 12.3. pantu, kā arī 17., 18. un 22. pantu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome savā 2006. gada 6. jūlija sanāksmē nolēma sadarbībā ar centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) un citiem tirgus dalībniekiem izvērtēt iespēju veidot jaunu Eurosistēmas pakalpojumu vērtspapīru norēķiniem, sauktu par TARGET2-Vērtspapīriem (T2V). Saskaņā ar ECBS Statūtu 17., 18. un 22. pantā noteiktajiem uzdevumiem Eurosistēma paredz, ka T2V būs pakalpojums, kas balstīsies uz vienotu platformu, kura sniedz iespēju neitrāli un pāri robežām veikt naudas un vērtspapīru pamatnorēķinus visā Eiropā, un ka šo pakalpojumu piedāvās CVD, lai tie saviem klientiem varētu integrētā tehniskā vidē sniegt harmonizētus un standartizētus norēķinu pakalpojumus pēc principa piegāde pret samaksu, izmantojot centrālo banku naudas līdzekļus. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Centrālās bankas (ECB) Padome savā 2006. gada 6. jūlija sanāksmē nolēma sadarbībā ar centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) un citiem tirgus dalībniekiem izvērtēt iespēju veidot jaunu Eurosistēmas pakalpojumu vērtspapīru norēķiniem, sauktu par TARGET2-Vērtspapīriem (T2V). Saskaņā ar ECBS Statūtu 17., 18. un 22. pantā noteiktajiem uzdevumiem Eurosistēma paredz, ka T2V būs pakalpojums, kas balstīsies uz vienotu platformu, kura sniedz iespēju neitrāli un pāri robežām veikt naudas un vērtspapīru pamatnorēķinus visā Eiropā, un ka šo pakalpojumu piedāvās CVD, lai tie saviem klientiem varētu integrētā tehniskā vidē sniegt harmonizētus un standartizētus norēķinu pakalpojumus pēc principa piegāde pret samaksu, izmantojot centrālo banku naudas līdzekļus.

| (2) | ECB Padome 2008. gada 17. jūlijā nolēma sākt T2V izveidi un nodrošināt tam nepieciešamos līdzekļus. Balstoties uz Deutsche Bundesbank, Banco de España, Banque de France un Banca d’Italia piedāvājumu, ECB Padome nolēma, ka T2V izveidos un pārvaldīs šīs četras nacionālās centrālās bankas (NCB). |
| --- | --- |

(2)

ECB Padome 2008. gada 17. jūlijā nolēma sākt T2V izveidi un nodrošināt tam nepieciešamos līdzekļus. Balstoties uz Deutsche Bundesbank, Banco de España, Banque de France un Banca d’Italia piedāvājumu, ECB Padome nolēma, ka T2V izveidos un pārvaldīs šīs četras nacionālās centrālās bankas (NCB).

| (3) | Efektīvai T2V darbības organizācijai, kurā iesaistīti iekšējie un ārējie dalībnieki, nepieciešams izveidot vienkāršotu pārvaldes struktūru, kas ECB Padomei sniegs priekšlikumus par būtiskākajiem stratēģiskajiem jautājumiem un pildīs tehniska rakstura uzdevumus (turpmāk – “T2V programmas Valde”). |
| --- | --- |

(3)

Efektīvai T2V darbības organizācijai, kurā iesaistīti iekšējie un ārējie dalībnieki, nepieciešams izveidot vienkāršotu pārvaldes struktūru, kas ECB Padomei sniegs priekšlikumus par būtiskākajiem stratēģiskajiem jautājumiem un pildīs tehniska rakstura uzdevumus (turpmāk – “T2V programmas Valde”).

| (4) | Saskaņā ar ECBS Statūtu 12.1. pantā noteikto decentralizācijas principu darbības, kas ietilpst Eurosistēmas uzdevumos, veic NCB, ciktāl tas tiek uzskatīts par iespējamu un lietderīgu. Tādēļ Eurosistēmas centrālās bankas T2V programmas Valdei uzticēs veikt dažus īstenošanas uzdevumus, lai tā būtu pilnībā darboties spējīga un varētu rīkoties visas Eurosistēmas vārdā. Maksājumu un norēķinu sistēmu komiteja (MNSK) saglabās tai noteikto ECB lēmējinstitūciju padomdevējas statusu, |
| --- | --- |

(4)

Saskaņā ar ECBS Statūtu 12.1. pantā noteikto decentralizācijas principu darbības, kas ietilpst Eurosistēmas uzdevumos, veic NCB, ciktāl tas tiek uzskatīts par iespējamu un lietderīgu. Tādēļ Eurosistēmas centrālās bankas T2V programmas Valdei uzticēs veikt dažus īstenošanas uzdevumus, lai tā būtu pilnībā darboties spējīga un varētu rīkoties visas Eurosistēmas vārdā. Maksājumu un norēķinu sistēmu komiteja (MNSK) saglabās tai noteikto ECB lēmējinstitūciju padomdevējas statusu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

T2V programmas Valde

1.   T2V programmas Valde tiek izveidota kā vienkāršota Eurosistēmas pārvaldības struktūra, kuras uzdevums ir sniegt ECB Padomei priekšlikumus par būtiskākajiem stratēģiskajiem jautājumiem un pildīt tehniska rakstura uzdevumus saistībā ar T2V.

2.   T2V programmas Valdes pilnvaras, t. sk. tās mērķi, atbildība, uzdevumi, sastāvs, darbības procedūras un budžets, izklāstīti šā lēmuma pielikumā.

3.   T2V programmas Valdes locekļu kandidātu vārdus un dzīves aprakstus ECB Padomes locekļi nosūta ECB Valdei tā, lai tie tiktu saņemti ne vēlāk kā 2009. gada 8. aprīlī. Balstoties uz šiem priekšlikumiem, ECB Padome 2009. gada 23. aprīlī ieceļ T2V programmas Valdes locekļus.

4.   T2V programmas Valde darbu uzsāk 2009. gada maija vidū.

5.   T2V programmas Valde savu darba kārtību, sanāksmju protokolus un attiecīgos ar sanāksmēm saistītos dokumentus nosūta MNSK locekļiem, lai MNSK varētu sniegt ieguldījumu T2V programmas Valdes darbā.

2. pants

Nobeiguma noteikums

Šis lēmums stājas spēkā 2009. gada 20. martā.

Frankfurtē pie Mainas, 2009. gada 19. martā

ECB prezidents

Jean-Claude TRICHET

---

PIELIKUMS

MANDATE OF THE T2S PROGRAMME BOARD

In line with the Treaty and the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank, the Eurosystem aims to offer its T2S Services to CSDs in Europe no later than 2013. The T2S services will allow for the core, neutral and borderless, i.e. pan-European, settlement of securities transactions on a delivery-versus-payment (DVP) basis in central bank money, on a single technical platform integrated with the real-time gross settlement systems settling in central bank money of each participating currency.

In view of the provision of the T2S Services, the ECB Governing Council, as ultimate decision-making body of the Eurosystem, established the T2S Programme Board to assist the ECB decision-making bodies in ensuring the successful and timely completion of the T2S programme.

The T2S Programme Board is also based on a T2S Protocol signed by the Eurosystem central banks. Without prejudice to the ultimate decision-making powers of the ECB decision-making bodies, the T2S Programme Board is entrusted with the autonomous performance of clearly defined executive tasks related to the T2S programme. The T2S Programme Board will report directly to the Governing Council regularly. The advisory functions of ESCB committees, in particular the PSSC, LEGCO and the EISC, are not affected by the establishment of the T2S Programme Board. The T2S Programme Board may seek and receive guidance from the Governing Council on T2S related issues in case of uncertainty or doubt.

If and when new issues related to T2S arise, the T2S Programme Board may be assigned further clearly defined executive tasks. In light of the Governing Council’s final competence in T2S issues, any tasks performed by the T2S Programme Board may be addressed by the Governing Council.

OBJECTIVES

Based on this mandate, the T2S Programme Board ensures that the T2S programme is implemented:

| — | in accordance with market expectations, as reflected in the user requirement document (URD) dated 21 May 2008, as amended from time to time, |
| --- | --- |

—

in accordance with market expectations, as reflected in the user requirement document (URD) dated 21 May 2008, as amended from time to time,

| — | within the budget defined by the Governing Council, |
| --- | --- |

—

within the budget defined by the Governing Council,

| — | no later than June 2013. |
| --- | --- |

—

no later than June 2013.

RESPONSIBILITIES

In view of meeting its objectives, the T2S Programme Board is responsible for:

| — | submitting proposals to the ECB decision-making bodies on T2S issues that are of a strategic nature and might have an impact on the timely and successful implementation of the T2S programme within the agreed parameters, |
| --- | --- |

—

submitting proposals to the ECB decision-making bodies on T2S issues that are of a strategic nature and might have an impact on the timely and successful implementation of the T2S programme within the agreed parameters,

| — | managing the T2S programme on a daily basis, |
| --- | --- |

—

managing the T2S programme on a daily basis,

| — | managing the relations with T2S clients and external stakeholders, |
| --- | --- |

—

managing the relations with T2S clients and external stakeholders,

| — | reporting on the T2S programme to the ECB decision-making bodies on a regular and structured basis, |
| --- | --- |

—

reporting on the T2S programme to the ECB decision-making bodies on a regular and structured basis,

| — | interacting with the 4CB. |
| --- | --- |

—

interacting with the 4CB.

TASKS

In view of fulfilling its responsibilities, the following executive tasks are assigned to the T2S Programme Board:

| 1. | Elaboration of proposals for ultimate decision by the Governing Council
  The T2S Programme Board elaborates proposals in the following fields:






  — | T2S governance, |
| --- | --- | --- |

1.

Elaboration of proposals for ultimate decision by the Governing Council

The T2S Programme Board elaborates proposals in the following fields:

—

T2S governance,

| — | T2S finances, including:






  — | timely proposals on issues related to the compliance with the stated T2S objective of full cost recovery (e.g. in case T2S does not attract sufficient volume) and the possible resulting financial risk, the Eurosystem may be exposed to, |
| --- | --- | --- |

—

T2S finances, including:

—

timely proposals on issues related to the compliance with the stated T2S objective of full cost recovery (e.g. in case T2S does not attract sufficient volume) and the possible resulting financial risk, the Eurosystem may be exposed to,

| — | proposals in light of the outcome of the T2S Programme Board’s negotiations with the 4CB regarding the ‘conditional fixed price offer’ (including the payment schedule), |
| --- | --- |

—

proposals in light of the outcome of the T2S Programme Board’s negotiations with the 4CB regarding the ‘conditional fixed price offer’ (including the payment schedule),

| — | proposals on the annual budget managed by the T2S Programme Board, |
| --- | --- |

—

proposals on the annual budget managed by the T2S Programme Board,

| — | proposals concerning the T2S cost methodology, and |
| --- | --- |

—

proposals concerning the T2S cost methodology, and

| — | proposals regarding the T2S pricing policy, |
| --- | --- |

—

proposals regarding the T2S pricing policy,

| — | overall T2S programme planning, |
| --- | --- |

—

overall T2S programme planning,

| — | any contract to be signed between the Eurosystem and external stakeholders, |
| --- | --- |

—

any contract to be signed between the Eurosystem and external stakeholders,

| — | T2S risk management framework (and acceptance of remaining risks), |
| --- | --- |

—

T2S risk management framework (and acceptance of remaining risks),

| — | service level agreements (SLAs) to be established with the CSDs and NCBs and the 4CB, |
| --- | --- |

—

service level agreements (SLAs) to be established with the CSDs and NCBs and the 4CB,

| — | T2S migration strategy, |
| --- | --- |

—

T2S migration strategy,

| — | crisis management strategy. |
| --- | --- |

—

crisis management strategy.

| 2. | Programme management
  The T2S Programme Board:






  — | performs the overall management of the T2S programme, |
| --- | --- | --- |

2.

Programme management

The T2S Programme Board:

—

performs the overall management of the T2S programme,

| — | establishes a detailed plan, on the basis of the overall T2S programme plan, as approved by the Governing Council, |
| --- | --- |

—

establishes a detailed plan, on the basis of the overall T2S programme plan, as approved by the Governing Council,

| — | assesses, validates and accepts the 4CB deliverables, according to pre-agreed quality standards, and in particular ensures that they are consistent with the URD, |
| --- | --- |

—

assesses, validates and accepts the 4CB deliverables, according to pre-agreed quality standards, and in particular ensures that they are consistent with the URD,

| — | validates proposals from the 4CB, in particular on IT strategy, network provision and capacity planning strictly related to T2S, |
| --- | --- |

—

validates proposals from the 4CB, in particular on IT strategy, network provision and capacity planning strictly related to T2S,

| — | approves payment of instalments to the 4CB, according to an agreed schedule approved by the Governing Council (conditional fixed price offer), once the 4CB deliveries have been accepted by the T2S Programme Board, |
| --- | --- |

—

approves payment of instalments to the 4CB, according to an agreed schedule approved by the Governing Council (conditional fixed price offer), once the 4CB deliveries have been accepted by the T2S Programme Board,

| — | coordinates proper change management (URD), |
| --- | --- |

—

coordinates proper change management (URD),

| — | establishes test scenarios and later coordinates tests between the various stakeholders, |
| --- | --- |

—

establishes test scenarios and later coordinates tests between the various stakeholders,

| — | implements the T2S risk management framework within the parameters set by the Governing Council, |
| --- | --- |

—

implements the T2S risk management framework within the parameters set by the Governing Council,

| — | implements the T2S migration strategy within the parameters set by the Governing Council, |
| --- | --- |

—

implements the T2S migration strategy within the parameters set by the Governing Council,

| — | implements the T2S crisis management strategy within the parameters set by the Governing Council, |
| --- | --- |

—

implements the T2S crisis management strategy within the parameters set by the Governing Council,

| — | ensures compliance of the T2S service with regulatory requirements. |
| --- | --- |

—

ensures compliance of the T2S service with regulatory requirements.

| 3. | Relations with external stakeholders
  The T2S Programme Board:






  — | ensures that the T2S service meets the market needs, |
| --- | --- | --- |

3.

Relations with external stakeholders

The T2S Programme Board:

—

ensures that the T2S service meets the market needs,

| — | maintains close relations with the CSDs (jointly with the Eurosystem central banks) and non-euro area NCBs. The chairperson of the T2S Programme Board chairs the T2S Advisory Group or its successor body, |
| --- | --- |

—

maintains close relations with the CSDs (jointly with the Eurosystem central banks) and non-euro area NCBs. The chairperson of the T2S Programme Board chairs the T2S Advisory Group or its successor body,

| — | negotiates with CSDs (jointly with the Eurosystem central banks) and NCBs, including contracts for development and operational phases (to be endorsed by the Governing Council), |
| --- | --- |

—

negotiates with CSDs (jointly with the Eurosystem central banks) and NCBs, including contracts for development and operational phases (to be endorsed by the Governing Council),

| — | performs, with the help of the central bank expert network, a central role in the communication on T2S vis-à-vis market participants and public authorities, |
| --- | --- |

—

performs, with the help of the central bank expert network, a central role in the communication on T2S vis-à-vis market participants and public authorities,

| — | conducts all T2S related harmonisation work, |
| --- | --- |

—

conducts all T2S related harmonisation work,

| — | closely cooperates with all relevant public authorities or private bodies (e.g. the EU Commission and the European Parliament, securities regulators), on relevant initiatives in the field of securities clearing and settlement, |
| --- | --- |

—

closely cooperates with all relevant public authorities or private bodies (e.g. the EU Commission and the European Parliament, securities regulators), on relevant initiatives in the field of securities clearing and settlement,

| — | ensures transparency through the timely and consistent publication of relevant documentation. |
| --- | --- |

—

ensures transparency through the timely and consistent publication of relevant documentation.

| 4) | Reporting
  The T2S Programme Board:






  — | prepares quarterly reports to the Governing Council. In the spirit of full transparency, these reports are sent to the PSSC and to the EISC for comments before they are submitted to the Executive Board and the Governing Council, |
| --- | --- | --- |

4)

Reporting

The T2S Programme Board:

—

prepares quarterly reports to the Governing Council. In the spirit of full transparency, these reports are sent to the PSSC and to the EISC for comments before they are submitted to the Executive Board and the Governing Council,

| — | shares the agendas, the summaries and the relevant documentation of its meetings with the members of the PSSC to allow such members to provide input to the T2S Programme Board in exceptional cases, |
| --- | --- |

—

shares the agendas, the summaries and the relevant documentation of its meetings with the members of the PSSC to allow such members to provide input to the T2S Programme Board in exceptional cases,

| — | may consult any ESCB committees in case of need. |
| --- | --- |

—

may consult any ESCB committees in case of need.

COMPOSITION

The T2S Programme Board is composed of eight members. The mandate of a T2S Programme Board member lasts for eighteen months and may be renewed. Members of the Governing Council and the Governors of central banks that have committed to settle their national currency via T2S may present candidates for the T2S Programme Board.

The Governing Council will appoint the members of the T2S Programme Board upon the proposal of the Executive Board of the ECB. In addition to the abovementioned members, the Governing Council may nominate alternates for each of the NCB members. These alternates will receive all T2S Programme Board documentation, will replace the incumbent in case of absence and may attend meetings of the T2S Programme Board as observers.

WORKING PROCEDURES

| — | T2S Programme Board members do not represent their central bank of origin, but act in the general interest of the Eurosystem, |
| --- | --- |

—

T2S Programme Board members do not represent their central bank of origin, but act in the general interest of the Eurosystem,

| — | in case of an equal number of votes in the T2S Programme Board, its chairperson will have a casting vote, |
| --- | --- |

—

in case of an equal number of votes in the T2S Programme Board, its chairperson will have a casting vote,

| — | members of the T2S Programme Board will not vote when they are in a situation of conflict of interest. This applies in particular to the members of Deutsche Bundesbank, Banque de France, Banca d’Italia and Banco de España, if the T2S Programme Board decides on the validation of the 4CB deliveries, |
| --- | --- |

—

members of the T2S Programme Board will not vote when they are in a situation of conflict of interest. This applies in particular to the members of Deutsche Bundesbank, Banque de France, Banca d’Italia and Banco de España, if the T2S Programme Board decides on the validation of the 4CB deliveries,

| — | the chairperson of the T2S Programme Board works full time on the T2S project; the independent members at least 30 % and the other members at least 10 %, |
| --- | --- |

—

the chairperson of the T2S Programme Board works full time on the T2S project; the independent members at least 30 % and the other members at least 10 %,

| — | members of the T2S Programme Board may not, at the same time, be members of the ECB decision-making bodies nor of the PSSC, nor of the EISC, |
| --- | --- |

—

members of the T2S Programme Board may not, at the same time, be members of the ECB decision-making bodies nor of the PSSC, nor of the EISC,

| — | the T2S Programme Board is supported by a T2S project team which may also be composed of staff seconded by ESCB central banks. The team may also hire consultants, |
| --- | --- |

—

the T2S Programme Board is supported by a T2S project team which may also be composed of staff seconded by ESCB central banks. The team may also hire consultants,

| — | the T2S Programme Board function is subject to the reviews of the Internal Auditors Committee of the Eurosystem, |
| --- | --- |

—

the T2S Programme Board function is subject to the reviews of the Internal Auditors Committee of the Eurosystem,

| — | the T2S Programme Board generally meets once every month, or on an ad-hoc basis, at the invitation of the Chairperson, |
| --- | --- |

—

the T2S Programme Board generally meets once every month, or on an ad-hoc basis, at the invitation of the Chairperson,

| — | details of the working procedures are to be addressed in the Rules of Procedure of the T2S Programme Board. |
| --- | --- |

—

details of the working procedures are to be addressed in the Rules of Procedure of the T2S Programme Board.

BUDGET

The T2S Programme Board has its own budget, adopted by the Governing Council and subject to the BUCOM procedures. This budget comprises exclusively expenses which will be recovered by the T2S CSDs and, ultimately, by the T2S users. All such expenses are in the T2S budget. The PSSC, the EISC, the BUCOM and the T2S Advisory Group are consulted before the budget proposal is sent to the Governing Council.

As much as possible and appropriate, the T2S Programme Board follows the procedures of the ECB, and the support functions of the ECB. Related expenses are reimbursed to the ECB.

TRANSITORY MEASURES

Transitory measures aim at allowing the T2S Programme Board to be fully operational on 1 August 2009.

Members of the Governing Council and Governors of non-euro central banks which have committed to settle their national currencies via T2S are invited to propose candidates for membership of the T2S Programme Board by 8 April 2009, in view of their appointment by the Governing Council on 23 April 2009.

ECB staff members of the T2S division are assigned to the T2S programme as from 1 August 2009.

The T2S Programme Board will, inter alia, prepare proposals for the meeting of the Governing Council of 16 July 2009, on the following topics:

| — | a budget for 2009, |
| --- | --- |

—

a budget for 2009,

| — | Rules of Procedure for the T2S Programme Board, |
| --- | --- |

—

Rules of Procedure for the T2S Programme Board,

| — | a note clarifying the working relations between the ECB services and the T2S Programme Board. |
| --- | --- |

—

a note clarifying the working relations between the ECB services and the T2S Programme Board.

---