# Europeiska unionens L 111/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.111.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 111 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtioandra årgången5 maj 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.111.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 111

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtioandra årgången5 maj 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 361/2009 av den 4 maj 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 362/2009 av den 4 maj 2009 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 945/2008 för regleringsåret 2008/2009 | 3 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 363/2009 av den 4 maj 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1974/2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) | 5 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 364/2009 av den 4 maj 2009 om ändring av förordning (EG) nr 360/2009 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 maj 2009 | 13 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/24/EG av den 23 april 2009 om rättsligt skydd för datorprogram (kodifierad version) (
  1
  ) | 16 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 361/2009 av den 4 maj 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

Kommissionens förordning (EG) nr 362/2009 av den 4 maj 2009 om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 945/2008 för regleringsåret 2008/2009

3

*

Kommissionens förordning (EG) nr 363/2009 av den 4 maj 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1974/2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)

5

Kommissionens förordning (EG) nr 364/2009 av den 4 maj 2009 om ändring av förordning (EG) nr 360/2009 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 maj 2009

13

DIREKTIV

*

Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/24/EG av den 23 april 2009 om rättsligt skydd för datorprogram (kodifierad version) (
  1
  )

1

16

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/364/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 8 oktober 2008 om åtgärd C 33/07 (f.d. N 339/06 och N 729/06) som Tyskland planerar att genomföra med hjälp av holdingbolaget IBG Beteiligungsgesellschaft Sachsen-Anhalt mbH
  [delgivet med nr K(2008) 5581]

   (
  1
  ) | 23 |
| | | 2009/365/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 28 april 2009 om tillstånd för utsläppande på marknaden av lykopen från Blakeslea trispora som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2009) 3039] | 31 |
| | | 2009/366/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 29 april 2009 om avslutande av de räkenskaper som redovisats av utbetalningsställena i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien beträffande utgifter på området landsbygdsutvecklingsåtgärder som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) avseende räkenskapsåret 2008
  [delgivet med nr K(2009) 3199] | 35 |
| | | 2009/367/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 29 april 2009 om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalningsställen beträffande utgifter som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) avseende räkenskapsåret 2008
  [delgivet med nr K(2009) 3217] | 44 |
| | | 2009/368/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 4 maj 2009 om fastställande av beloppen för stödet till diversifiering och det kompletterande diversifieringsstödet som ska beviljas för regleringsåret 2009/10 inom ramen för den tillfälliga ordningen för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen
  [delgivet med nr K(2009) 3158] | 50 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/364/EG

*

Kommissionens beslut av den 8 oktober 2008 om åtgärd C 33/07 (f.d. N 339/06 och N 729/06) som Tyskland planerar att genomföra med hjälp av holdingbolaget IBG Beteiligungsgesellschaft Sachsen-Anhalt mbH
  [delgivet med nr K(2008) 5581]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2008) 5581]

1

23

2009/365/EG

*

Kommissionens beslut av den 28 april 2009 om tillstånd för utsläppande på marknaden av lykopen från Blakeslea trispora som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97
  [delgivet med nr K(2009) 3039]

Blakeslea trispora

[delgivet med nr K(2009) 3039]

31

2009/366/EG

*

Kommissionens beslut av den 29 april 2009 om avslutande av de räkenskaper som redovisats av utbetalningsställena i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien beträffande utgifter på området landsbygdsutvecklingsåtgärder som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) avseende räkenskapsåret 2008
  [delgivet med nr K(2009) 3199]

[delgivet med nr K(2009) 3199]

35

2009/367/EG

*

Kommissionens beslut av den 29 april 2009 om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalningsställen beträffande utgifter som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) avseende räkenskapsåret 2008
  [delgivet med nr K(2009) 3217]

[delgivet med nr K(2009) 3217]

44

2009/368/EG

*

Kommissionens beslut av den 4 maj 2009 om fastställande av beloppen för stödet till diversifiering och det kompletterande diversifieringsstödet som ska beviljas för regleringsåret 2009/10 inom ramen för den tillfälliga ordningen för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen
  [delgivet med nr K(2009) 3158]

[delgivet med nr K(2009) 3158]

50

| | | Rättelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Rättelse till kommissionens direktiv 2008/113/EG av den 8 december 2008 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att ta upp flera mikroorganismer som verksamma ämnen ( EUT L 330 av den 9.12.2008 ) | 51 |

Rättelser

*

Rättelse till kommissionens direktiv 2008/113/EG av den 8 december 2008 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att ta upp flera mikroorganismer som verksamma ämnen ( EUT L 330 av den 9.12.2008 )

51

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 5.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 361/2009

av den 4 maj 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 5 maj 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 maj 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | JO | 88,9 |
| MA | 82,7 |
| TN | 139,0 |
| TR | 132,5 |
| ZZ | 110,8 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 32,7 |
| TR | 129,1 |
| ZZ | 105,8 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 114,9 |
| ZZ | 165,8 |
| 0805 10 20 | EG | 44,2 |
| IL | 55,7 |
| MA | 51,6 |
| TN | 64,9 |
| TR | 55,0 |
| US | 51,9 |
| ZZ | 53,9 |
| 0805 50 10 | TR | 47,0 |
| ZA | 52,3 |
| ZZ | 49,7 |
| 0808 10 80 | AR | 83,4 |
| BR | 72,6 |
| CA | 114,7 |
| CL | 78,1 |
| CN | 89,0 |
| MK | 33,9 |
| NZ | 107,6 |
| US | 124,6 |
| UY | 70,5 |
| ZA | 79,5 |
| ZZ | 85,4 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

JO

88,9

MA

82,7

TN

139,0

TR

132,5

ZZ

110,8

0707 00 05

JO

155,5

MA

32,7

TR

129,1

ZZ

105,8

0709 90 70

JO

216,7

TR

114,9

ZZ

165,8

0805 10 20

EG

44,2

IL

55,7

MA

51,6

TN

64,9

TR

55,0

US

51,9

ZZ

53,9

0805 50 10

TR

47,0

ZA

52,3

ZZ

49,7

0808 10 80

AR

83,4

BR

72,6

CA

114,7

CL

78,1

CN

89,0

MK

33,9

NZ

107,6

US

124,6

UY

70,5

ZA

79,5

ZZ

85,4

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 5.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 362/2009

av den 4 maj 2009

om ändring av de representativa priser och tilläggsbelopp för import av vissa sockerprodukter som fastställs genom förordning (EG) nr 945/2008 för regleringsåret 2008/2009

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 951/2006 av 30 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EG) nr 318/2006 för handel med tredjeländer i sockersektorn (2), särskilt artikel 36.2 andra stycket andra meningen, och

av följande skäl:

| (1) | De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2008/2009 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 945/2008 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 348/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

De representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av vitsocker, råsocker och vissa sockerlösningar för regleringsåret 2008/2009 har fastställts genom kommissionens förordning (EG) nr 945/2008 (3). Priserna och tilläggen ändrades senast genom kommissionens förordning (EG) nr 348/2009 (4).

| (2) | De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006, |
| --- | --- |

(2)

De uppgifter som kommissionen för närvarande har tillgång till medför att dessa belopp bör ändras i enlighet med bestämmelserna i förordning (EG) nr 951/2006,

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De representativa priser och tilläggsbelopp för import av de produkter som avses i artikel 36 i förordning (EG) nr 951/2006, och som fastställs i förordning (EG) nr 945/2008 för regleringsåret 2008/2009, ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 5 maj 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 maj 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUT L 258, 26.9.2008, s. 56.

3

(4)  EUT L 106, 28.4.2009, s. 3.

4

---

BILAGA

De ändrade representativa priser och tilläggsbelopp för import av vitsocker, råsocker och produkter enligt KN-nummer 1702 90 95 som gäller från och med den 5 maj 2009

| (EUR) |
| --- |
| KN-nummer | Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga | Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga |
| 1701 11 10 (1) | 28,95 | 2,60 |
| 1701 11 90 (1) | 28,95 | 7,06 |
| 1701 12 10 (1) | 28,95 | 2,47 |
| 1701 12 90 (1) | 28,95 | 6,63 |
| 1701 91 00 (2) | 31,29 | 9,59 |
| 1701 99 10 (2) | 31,29 | 5,07 |
| 1701 99 90 (2) | 31,29 | 5,07 |
| 1702 90 95 (3) | 0,31 | 0,34 |

(EUR)

KN-nummer

Representativt pris per 100 kg netto av produkten i fråga

Tilläggsbelopp per 100 kg netto av produkten i fråga

1701 11 10 (1)

28,95

2,60

1701 11 90 (1)

28,95

7,06

1701 12 10 (1)

28,95

2,47

1701 12 90 (1)

28,95

6,63

1701 91 00 (2)

31,29

9,59

1701 99 10 (2)

31,29

5,07

1701 99 90 (2)

31,29

5,07

1702 90 95 (3)

0,31

0,34

---

(1)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt III i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(2)  Fastställande för den standardkvalitet som definieras i punkt II i bilaga IV till förordning (EG) nr 1234/2007.

(3)  Fastställande per 1 % sackarosinnehåll.

---

| 5.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/5 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/5

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 363/2009

av den 4 maj 2009

om ändring av förordning (EG) nr 1974/2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (1), särskilt artikel 91, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EG) nr 1698/2005, i vilken det fastställs en enda rättslig ram för stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) för hela gemenskapen, har ändrats genom rådets förordning (EG) nr 74/2009 av den 19 januari 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (2). Kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 (3) bör därför kompletteras med ytterligare, detaljerade genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EG) nr 1698/2005, i vilken det fastställs en enda rättslig ram för stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) för hela gemenskapen, har ändrats genom rådets förordning (EG) nr 74/2009 av den 19 januari 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1698/2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (2). Kommissionens förordning (EG) nr 1974/2006 (3) bör därför kompletteras med ytterligare, detaljerade genomförandebestämmelser.

| (2) | Till följd av att systemet med mjölkkvoter enligt rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (4) löper ut krävs särskilda insatser från mjölkproducenterna. Det är därför lämpligt att från och med början av programperioden avskaffa den begränsning av investeringsstöd för mjölkproducenter genom vilken de hålls inom gränserna för de produktionskvoter som tilldelats varje enskild gård. |
| --- | --- |

(2)

Till följd av att systemet med mjölkkvoter enligt rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (4) löper ut krävs särskilda insatser från mjölkproducenterna. Det är därför lämpligt att från och med början av programperioden avskaffa den begränsning av investeringsstöd för mjölkproducenter genom vilken de hålls inom gränserna för de produktionskvoter som tilldelats varje enskild gård.

| (3) | Genom förordning (EG) nr 74/2009 infördes kravet på en översyn av de nationella strategiska planerna. Det bör fastställas vad denna översyn minst ska omfatta. |
| --- | --- |

(3)

Genom förordning (EG) nr 74/2009 infördes kravet på en översyn av de nationella strategiska planerna. Det bör fastställas vad denna översyn minst ska omfatta.

| (4) | Med tanke på hur viktiga de prioriteringar är som fastställs i artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005, bör de översyner av landsbygdsutvecklingsprogrammen som genomförs efter det första genomförandet av den artikeln anses vara översyner enligt artikel 19.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 och omfattas av ett kommissionsbeslut. |
| --- | --- |

(4)

Med tanke på hur viktiga de prioriteringar är som fastställs i artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005, bör de översyner av landsbygdsutvecklingsprogrammen som genomförs efter det första genomförandet av den artikeln anses vara översyner enligt artikel 19.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 och omfattas av ett kommissionsbeslut.

| (5) | I förordning (EG) nr 74/2009 identifieras en lista över potentiella effekter som insatserna kopplade till de prioriteringar som avses i artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 syftar till att uppnå. Eftersom denna lista inte är fullständig kan medlemsstaterna föreslå ytterligare effekter som ovan nämnda insatser syftar till att uppnå. För att garantera överensstämmelse med de redan fastställda potentiella effekterna och med det allmänna syftet att förstärka insatserna med avseende på nya utmaningar bör medlemsstaternas möjligheter att föreslå sådana ytterligare potentiella effekter omfattas av en översyn utförd av kommissionen och ett yttrande från kommittén för landsbygdsutveckling. Ändringar genom vilka en ny potentiell effekt införs bör därför omfattas av ett kommissionsbeslut. |
| --- | --- |

(5)

I förordning (EG) nr 74/2009 identifieras en lista över potentiella effekter som insatserna kopplade till de prioriteringar som avses i artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 syftar till att uppnå. Eftersom denna lista inte är fullständig kan medlemsstaterna föreslå ytterligare effekter som ovan nämnda insatser syftar till att uppnå. För att garantera överensstämmelse med de redan fastställda potentiella effekterna och med det allmänna syftet att förstärka insatserna med avseende på nya utmaningar bör medlemsstaternas möjligheter att föreslå sådana ytterligare potentiella effekter omfattas av en översyn utförd av kommissionen och ett yttrande från kommittén för landsbygdsutveckling. Ändringar genom vilka en ny potentiell effekt införs bör därför omfattas av ett kommissionsbeslut.

| (6) | Med tanke på det stora antalet fall där översynen berör ett mindre viktigt undantag från avgränsningsprinciper mellan gemensamma organisationer av marknaderna och landsbygdsutveckling, och för att minska den administrativa bördan, bör kommissionen inte längre anta beslut om översyner avseende förändringar som har att göra med det undantag som avses i artikel 5.6 i förordning (EG) nr 1698/2005. I enlighet därmed bör denna kategori av översyn strykas från förteckningen i artikel 7 i förordning (EG) nr 1974/2006. |
| --- | --- |

(6)

Med tanke på det stora antalet fall där översynen berör ett mindre viktigt undantag från avgränsningsprinciper mellan gemensamma organisationer av marknaderna och landsbygdsutveckling, och för att minska den administrativa bördan, bör kommissionen inte längre anta beslut om översyner avseende förändringar som har att göra med det undantag som avses i artikel 5.6 i förordning (EG) nr 1698/2005. I enlighet därmed bör denna kategori av översyn strykas från förteckningen i artikel 7 i förordning (EG) nr 1974/2006.

| (7) | För affärsplaner som avser stöd till jordbruksföretag som är under omstrukturering till följd av en reform av en gemensam organisation av marknaden bör innehåll och kriterier specificeras. |
| --- | --- |

(7)

För affärsplaner som avser stöd till jordbruksföretag som är under omstrukturering till följd av en reform av en gemensam organisation av marknaden bör innehåll och kriterier specificeras.

| (8) | Till följd av att kravet om arealuttag avskaffas genom rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (5), bör de bestämmelser som hänvisar till denna åtgärd anpassas. |
| --- | --- |

(8)

Till följd av att kravet om arealuttag avskaffas genom rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (5), bör de bestämmelser som hänvisar till denna åtgärd anpassas.

| (9) | För att underlätta genomförandet av investeringsprojekt inom ramen för den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen bör taket för förskottsbetalningar höjas 2009 och 2010. |
| --- | --- |

(9)

För att underlätta genomförandet av investeringsprojekt inom ramen för den nuvarande ekonomiska och finansiella krisen bör taket för förskottsbetalningar höjas 2009 och 2010.

| (10) | Det är lämpligt att anpassa bestämmelserna om statligt stöd för vissa samfinansierade EJFLU-åtgärder och för ytterligare nationell finansiering, i syfte att klargöra deras tillämpningsområde och ta hänsyn till den nya åtgärden för jordbruksföretag som genomgår omstrukturering till följd av en reform av organisationen av den gemensamma marknaden som införts genom förordning (EG) nr 74/2009. |
| --- | --- |

(10)

Det är lämpligt att anpassa bestämmelserna om statligt stöd för vissa samfinansierade EJFLU-åtgärder och för ytterligare nationell finansiering, i syfte att klargöra deras tillämpningsområde och ta hänsyn till den nya åtgärden för jordbruksföretag som genomgår omstrukturering till följd av en reform av organisationen av den gemensamma marknaden som införts genom förordning (EG) nr 74/2009.

| (11) | Begreppet väsentliga förslag till ändring i artikel 78 f i förordning (EG) nr 1698/2005 behöver definieras. |
| --- | --- |

(11)

Begreppet väsentliga förslag till ändring i artikel 78 f i förordning (EG) nr 1698/2005 behöver definieras.

| (12) | I syfte att möjliggöra övervakning av de insatser som är kopplade till prioriteringarna i artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 bör utfallsindikatorer och tillhörande mål tas fram för de olika insatstyperna som en del i den gemensamma övervaknings- och utvärderingsram som avses i artikel 80 i den förordningen. |
| --- | --- |

(12)

I syfte att möjliggöra övervakning av de insatser som är kopplade till prioriteringarna i artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 bör utfallsindikatorer och tillhörande mål tas fram för de olika insatstyperna som en del i den gemensamma övervaknings- och utvärderingsram som avses i artikel 80 i den förordningen.

| (13) | Medlemsstaterna bör i sina reviderade program tillhandahålla uppgifter om de typer av insatser som är kopplade till prioriteringarna i artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 och ange vilka av dessa insatser som grundas på nya åtgärder, dvs. sådana som ännu inte godkänts inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogrammet. Dessutom bör de preliminära EJFLU-bidragen för 2010–2013 anges. Bilagorna till rådets förordning (EG) nr 1974/2006 bör därför ändras. |
| --- | --- |

(13)

Medlemsstaterna bör i sina reviderade program tillhandahålla uppgifter om de typer av insatser som är kopplade till prioriteringarna i artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 och ange vilka av dessa insatser som grundas på nya åtgärder, dvs. sådana som ännu inte godkänts inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogrammet. Dessutom bör de preliminära EJFLU-bidragen för 2010–2013 anges. Bilagorna till rådets förordning (EG) nr 1974/2006 bör därför ändras.

| (14) | För att uppnå överensstämmelse med tillämpningsdatumet för förordning (EG) nr 74/2009, som bestämmelserna i denna förordning ska komplettera, bör denna förordning gälla från och med den 1 januari 2009. En sådan retroaktiv tillämpning bör inte påverka principen om ett otvetydigt rättsläge för de berörda stödmottagarna. |
| --- | --- |

(14)

För att uppnå överensstämmelse med tillämpningsdatumet för förordning (EG) nr 74/2009, som bestämmelserna i denna förordning ska komplettera, bör denna förordning gälla från och med den 1 januari 2009. En sådan retroaktiv tillämpning bör inte påverka principen om ett otvetydigt rättsläge för de berörda stödmottagarna.

| (15) | Förordning (EG) nr 1974/2006 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(15)

Förordning (EG) nr 1974/2006 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (16) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från landsbygdsutvecklingskommittén. |
| --- | --- |

(16)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från landsbygdsutvecklingskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EG) nr 1974/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 2 ska punkt 3 ersättas med följande:
  ”3.   Med undantag för mjölksektorn gäller att inget stöd enligt förordning (EG) nr 1698/2005 får beviljas för investeringar, om det inom ramen för en gemensam organisation av marknaden, däribland system för direktstöd som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), finns produktionsrestriktioner eller begränsning av gemenskapsstödet för de enskilda jordbrukarna, jordbruksföretagen eller bearbetningsanläggningarna, om investeringarna leder till att produktionen ökar utöver dessa restriktioner eller begränsningar.”; |
| --- | --- |

1.

I artikel 2 ska punkt 3 ersättas med följande:

”3.   Med undantag för mjölksektorn gäller att inget stöd enligt förordning (EG) nr 1698/2005 får beviljas för investeringar, om det inom ramen för en gemensam organisation av marknaden, däribland system för direktstöd som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ), finns produktionsrestriktioner eller begränsning av gemenskapsstödet för de enskilda jordbrukarna, jordbruksföretagen eller bearbetningsanläggningarna, om investeringarna leder till att produktionen ökar utöver dessa restriktioner eller begränsningar.”;

| 2. | Följande artikel 3a ska införas:
  ”Artikel 3a
  Översyner av nationella strategiska planer enligt artikel 12a i förordning (EG) nr 1698/2005 ska omfatta en översyn av de relevanta elementen i artikel 11.3 i den förordningen som är kopplade till prioriteringarna i artikel 16a.1 i den förordningen, och i synnerhet av de viktigaste kvantifierade målen.
  I den nationella strategin anges de ungefärliga och preliminära EJFLU-bidragen enligt artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005 som anslagits för var och en av de prioriteringar som avses i artikel 16a.1 i den förordningen i respektive medlemsstat; planen ska också innehålla lämpliga förklaringar av dessa anslag.” |
| --- | --- |

2.

Följande artikel 3a ska införas:

”Artikel 3a

Översyner av nationella strategiska planer enligt artikel 12a i förordning (EG) nr 1698/2005 ska omfatta en översyn av de relevanta elementen i artikel 11.3 i den förordningen som är kopplade till prioriteringarna i artikel 16a.1 i den förordningen, och i synnerhet av de viktigaste kvantifierade målen.

I den nationella strategin anges de ungefärliga och preliminära EJFLU-bidragen enligt artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005 som anslagits för var och en av de prioriteringar som avses i artikel 16a.1 i den förordningen i respektive medlemsstat; planen ska också innehålla lämpliga förklaringar av dessa anslag.”

| 3. | Artikel 5.1 första stycket ska ersättas med följande:
  ”Innehållet i landsbygdsutvecklingsprogrammen enligt artiklarna 16 och 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 ska fastställas i enlighet med bilaga II till den här förordningen.” |
| --- | --- |

3.

Artikel 5.1 första stycket ska ersättas med följande:

”Innehållet i landsbygdsutvecklingsprogrammen enligt artiklarna 16 och 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 ska fastställas i enlighet med bilaga II till den här förordningen.”

| 4. | I artikel 7 ska punkt 1 ändras på följande sätt:






  a) | Led d ska ersättas med följande:






  ”d) | översynen avser det första genomförandet av artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005,”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

I artikel 7 ska punkt 1 ändras på följande sätt:

a)

Led d ska ersättas med följande:

”d)

översynen avser det första genomförandet av artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005,”;

| b) | Följande led e ska läggas till:






  ”e) | det genom översynen införs ytterligare en potentiell effekt, som inte ingår i bilaga II till förordning (EG) nr 1698/2005, och som är kopplad till de prioriteringar som avses i artikel 16a i den förordningen.”; |
| --- | --- | --- |

b)

Följande led e ska läggas till:

”e)

det genom översynen införs ytterligare en potentiell effekt, som inte ingår i bilaga II till förordning (EG) nr 1698/2005, och som är kopplad till de prioriteringar som avses i artikel 16a i den förordningen.”;

| 5. | I artikel 9 ska punkt 1 ersättas med följande:
  ”1.   Medlemsstaternas programändringar enligt artikel 6.1 c får inbegripa ändringar av den årliga finansiella fördelningen mellan åtgärder inom en axel, liksom icke-finansiella ändringar som gäller införande av nya åtgärder och typer av insatser, återkallande av befintliga åtgärder och typer av insatser, förändringar i samband med det undantag som avses i artikel 5.6 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller information om och beskrivning av befintliga åtgärder inom programmet.” |
| --- | --- |

5.

I artikel 9 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   Medlemsstaternas programändringar enligt artikel 6.1 c får inbegripa ändringar av den årliga finansiella fördelningen mellan åtgärder inom en axel, liksom icke-finansiella ändringar som gäller införande av nya åtgärder och typer av insatser, återkallande av befintliga åtgärder och typer av insatser, förändringar i samband med det undantag som avses i artikel 5.6 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller information om och beskrivning av befintliga åtgärder inom programmet.”

| 6. | Följande artikel 24a ska införas:
  ”Artikel 24a
  I den affärsplan som avses i artikel 35a i förordning (EG) nr 1698/2005 ska minst följande anges:






  a) | Den planerade omstruktureringens viktigaste aspekter, som bland annat diversifiering utöver den jordbruksrelaterade verksamheten. |
| --- | --- | --- |

6.

Följande artikel 24a ska införas:

”Artikel 24a

I den affärsplan som avses i artikel 35a i förordning (EG) nr 1698/2005 ska minst följande anges:

a)

Den planerade omstruktureringens viktigaste aspekter, som bland annat diversifiering utöver den jordbruksrelaterade verksamheten.

| b) | Särskilda mål.” |
| --- | --- |

b)

Särskilda mål.”

| 7. | I artikel 27.6 ska första stycket utgå. |
| --- | --- |

7.

I artikel 27.6 ska första stycket utgå.

| 8. | I artikel 46 ska följande stycke läggas till:
  ”Denna artikel ska också gälla för de åtaganden som berörs av avskaffandet av arealuttagen till följd av att förordning (EG) nr 73/2009 trätt i kraft. På stödmottagarens begäran kan anpassningar av sådana åtaganden även tillåtas om ingen revideringsklausul föreligger.”; |
| --- | --- |

8.

I artikel 46 ska följande stycke läggas till:

”Denna artikel ska också gälla för de åtaganden som berörs av avskaffandet av arealuttagen till följd av att förordning (EG) nr 73/2009 trätt i kraft. På stödmottagarens begäran kan anpassningar av sådana åtaganden även tillåtas om ingen revideringsklausul föreligger.”;

| 9. | I artikel 56.2 första stycket ska följande mening läggas till:
  ”För investeringar för vilka de enskilda besluten om att ge stöd fattas under 2009 eller 2010 kan förskottsbeloppet ökas med upp till 50 % av det offentliga stödet till varje investering.”; |
| --- | --- |

9.

I artikel 56.2 första stycket ska följande mening läggas till:

”För investeringar för vilka de enskilda besluten om att ge stöd fattas under 2009 eller 2010 kan förskottsbeloppet ökas med upp till 50 % av det offentliga stödet till varje investering.”;

| 10. | I artikel 57 ska punkt 2 ersättas med följande:
  ”2.   Endast om det statliga stödet har identifierats i enlighet med punkt 9 B i bilaga II till denna förordning får landsbygdsutvecklingsprogram omfatta betalningar från medlemsstaterna för landsbygdsutveckling till förmån för åtgärder enligt artiklarna 25, 43–49 och 52 i förordning (EG) nr 1698/2005 och insatser inom ramen för åtgärder enligt artiklarna 21, 24, 28–30 och 35a i den förordningen eller kompletterande nationell finansiering till förmån för åtgärder enligt artiklarna 25, 27, 43–49 och 52 i förordning (EG) nr 1698/2005 och för insatser inom ramen för åtgärder enligt artiklarna 21, 24, 28–30 och 35a i den förordningen, som faller utanför tillämpningsområdet för artikel 36 i fördraget.” |
| --- | --- |

10.

I artikel 57 ska punkt 2 ersättas med följande:

”2.   Endast om det statliga stödet har identifierats i enlighet med punkt 9 B i bilaga II till denna förordning får landsbygdsutvecklingsprogram omfatta betalningar från medlemsstaterna för landsbygdsutveckling till förmån för åtgärder enligt artiklarna 25, 43–49 och 52 i förordning (EG) nr 1698/2005 och insatser inom ramen för åtgärder enligt artiklarna 21, 24, 28–30 och 35a i den förordningen eller kompletterande nationell finansiering till förmån för åtgärder enligt artiklarna 25, 27, 43–49 och 52 i förordning (EG) nr 1698/2005 och för insatser inom ramen för åtgärder enligt artiklarna 21, 24, 28–30 och 35a i den förordningen, som faller utanför tillämpningsområdet för artikel 36 i fördraget.”

| 11. | I avsnitt 4 ”Övervakning och utvärdering” ska följande artikel 59a införas:
  ”Artikel 59a
  För de syften som avses i artikel 78 f i förordning (EG) nr 1698/2005 ska väsentliga förslag till ändring omfatta ändringar som kräver ett beslut från kommissionen och ändringar enligt artikel 9.1 i denna förordning, utom sådana som avser det undantag som anges i artikel 5.6 i förordning (EG) nr 1698/2005, samt uppgifter om och beskrivning av befintliga åtgärder inom programmet.”; |
| --- | --- |

11.

I avsnitt 4 ”Övervakning och utvärdering” ska följande artikel 59a införas:

”Artikel 59a

För de syften som avses i artikel 78 f i förordning (EG) nr 1698/2005 ska väsentliga förslag till ändring omfatta ändringar som kräver ett beslut från kommissionen och ändringar enligt artikel 9.1 i denna förordning, utom sådana som avser det undantag som anges i artikel 5.6 i förordning (EG) nr 1698/2005, samt uppgifter om och beskrivning av befintliga åtgärder inom programmet.”;

| 12. | I artikel 62.1 ska följande stycke läggas till:
  ”För åtgärder som omfattar insatser av en typ som avses i artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 ska utfallsindikatorer och preliminära mål för utfallsindikatorer delas upp på de olika insatstyperna.” |
| --- | --- |

12.

I artikel 62.1 ska följande stycke läggas till:

”För åtgärder som omfattar insatser av en typ som avses i artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 ska utfallsindikatorer och preliminära mål för utfallsindikatorer delas upp på de olika insatstyperna.”

| 13. | I artikel 63.8 ska första stycket ersättas med följande:
  ”I fall av force majeure eller sällsynta omständigheter, särskilt om informationssystemet är ur funktion eller uppkopplingen bryts, får medlemsstaten överlämna dokumentationen till kommissionen i pappersform eller på lämplig elektronisk väg. En sådan inlämning av dokument i pappersform eller på annat, elektroniskt sätt, förutsätter kommissionens förhandsgodkännande.” |
| --- | --- |

13.

I artikel 63.8 ska första stycket ersättas med följande:

”I fall av force majeure eller sällsynta omständigheter, särskilt om informationssystemet är ur funktion eller uppkopplingen bryts, får medlemsstaten överlämna dokumentationen till kommissionen i pappersform eller på lämplig elektronisk väg. En sådan inlämning av dokument i pappersform eller på annat, elektroniskt sätt, förutsätter kommissionens förhandsgodkännande.”

| 14. | Bilagorna I, II, VII och VIII ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen. |
| --- | --- |

14.

Bilagorna I, II, VII och VIII ska ändras i enlighet med bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2009. Artikel 1.1 ska dock tillämpas från och med den 1 januari 2007.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 maj 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.

1

(2)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 100.

2

(3)  EUT L 368, 23.12.2006, s. 15.

3

(4)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

4

(5)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16.

5

---

BILAGA

Bilagorna till förordning (EG) nr 1974/2006 ska ändras på följande sätt:

| 1. | Bilaga I ska ersättas med följande:

  ”BILAGA I

  Stödsystem som avses i artikel 2.2







  — | Frukt och grönsaker (del II, avdelning I, kapitel IV, avsnitt IVa i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (1)) |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga I ska ersättas med följande:

”BILAGA I

Stödsystem som avses i artikel 2.2

—

Frukt och grönsaker (del II, avdelning I, kapitel IV, avsnitt IVa i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (1))

| — | Vin (avdelning II, kapitel I i rådets förordning (EG) nr 479/2008 (2)) |
| --- | --- |

—

Vin (avdelning II, kapitel I i rådets förordning (EG) nr 479/2008 (2))

| — | Tobak (del II, avdelning I, kapitel IV, avsnitt V i förordning (EG) nr 1234/2007) |
| --- | --- |

—

Tobak (del II, avdelning I, kapitel IV, avsnitt V i förordning (EG) nr 1234/2007)

| — | Olivolja (del II, avdelning I, kapitel IV, avsnitt IV i förordning (EG) nr 1234/2007) |
| --- | --- |

—

Olivolja (del II, avdelning I, kapitel IV, avsnitt IV i förordning (EG) nr 1234/2007)

| — | Humle (artikel 68a i förordning (EG) nr 1782/2003) |
| --- | --- |

—

Humle (artikel 68a i förordning (EG) nr 1782/2003)

| — | Får och getter (artikel 102.1 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (3)) |
| --- | --- |

—

Får och getter (artikel 102.1 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (3))

| — | Biodling (avdelning I, kapitel IV, avsnitt VI i förordning (EG) nr 1234/2007) |
| --- | --- |

—

Biodling (avdelning I, kapitel IV, avsnitt VI i förordning (EG) nr 1234/2007)

| — | Socker (rådets förordning (EG) nr 320/2006 (4)) |
| --- | --- |

—

Socker (rådets förordning (EG) nr 320/2006 (4))

| — | Särskilda åtgärder för jordbruk i ytterområdena (avdelning III i rådets förordning (EG) nr 247/2006 (5)) och de mindre egeiska öarna (kapitel III i rådets förordning (EG) nr 1405/2006 (6)) |
| --- | --- |

—

Särskilda åtgärder för jordbruk i ytterområdena (avdelning III i rådets förordning (EG) nr 247/2006 (5)) och de mindre egeiska öarna (kapitel III i rådets förordning (EG) nr 1405/2006 (6))

| — | Direktstöd (artiklarna 41.3 och 68 i förordning (EG) nr 73/2009) |
| --- | --- |

—

Direktstöd (artiklarna 41.3 och 68 i förordning (EG) nr 73/2009)

| 2. | Bilaga II ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 5.2 ska andra strecksatsen ersättas med följande:






  ”— | Bekräftelse att åtgärder enligt artiklarna 25, 43–49 och 52 i förordning (EG) nr 1698/2005 samt insatser inom ramen för åtgärder enligt artiklarna 21, 24, 28–30 och 35a i den förordningen, vilka faller utanför tillämpningsområdet för artikel 36 i fördraget, genomförs i enlighet med de statliga stödförfarandena och kriterierna för materialkompatibilitet, särskilt den övre gränsen för totalt offentligt stöd enligt artiklarna 87–89 i fördraget.”; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Bilaga II ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 5.2 ska andra strecksatsen ersättas med följande:

”—

Bekräftelse att åtgärder enligt artiklarna 25, 43–49 och 52 i förordning (EG) nr 1698/2005 samt insatser inom ramen för åtgärder enligt artiklarna 21, 24, 28–30 och 35a i den förordningen, vilka faller utanför tillämpningsområdet för artikel 36 i fördraget, genomförs i enlighet med de statliga stödförfarandena och kriterierna för materialkompatibilitet, särskilt den övre gränsen för totalt offentligt stöd enligt artiklarna 87–89 i fördraget.”;

| b) | Punkt 5.3 ska ersättas med följande:
  ”5.3.   Information som krävs för axlar och åtgärder

  Följande särskilda information, inbegripet information om de särskilda typer av insatser som avses i artikel 16a.1 i förordning (EG) nr 1698/2005, krävs för åtgärderna:” |
| --- | --- |

b)

Punkt 5.3 ska ersättas med följande:

”5.3.   Information som krävs för axlar och åtgärder

Information som krävs för axlar och åtgärder

Följande särskilda information, inbegripet information om de särskilda typer av insatser som avses i artikel 16a.1 i förordning (EG) nr 1698/2005, krävs för åtgärderna:”

| c) | Punkt 5.3.1.4 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

c)

Punkt 5.3.1.4 ska ersättas med följande:

| d) | Följande punkt 5.3.1.4.4 ska läggas till:
  ”5.3.1.4.4.   Jordbruksföretag som genomgår omstrukturering till följd av en reform av en gemensam organisation av marknaden;






  — | Uppräkning av de reformer av en gemensam organisation av marknaden som berörs. |
| --- | --- | --- |

d)

Följande punkt 5.3.1.4.4 ska läggas till:

”5.3.1.4.4.   Jordbruksföretag som genomgår omstrukturering till följd av en reform av en gemensam organisation av marknaden;

Jordbruksföretag som genomgår omstrukturering till följd av en reform av en gemensam organisation av marknaden

—

Uppräkning av de reformer av en gemensam organisation av marknaden som berörs.

| — | En sammanfattning av kraven i affärsplanen. |
| --- | --- |

—

En sammanfattning av kraven i affärsplanen.

| — | Stödbelopp och varaktighet för stödet.” |
| --- | --- |

—

Stödbelopp och varaktighet för stödet.”

| e) | Följande punkt 5.3.6 ska läggas till:
  ”5.3.6.   
  Förteckning över insatstyper enligt artikel 16a.3 a i förordning (EG) nr 1698/2005 upp till de belopp som anges i artikel 69.5a i den förordningen.












  Axel/åtgärd | Typ av insats | Potentiella effekter | ’Befintlig’ eller ’ny’ typ av insats | Hänvisning till beskrivning av insatstypen i den regionala utvecklingsplanen | Utfallsindikator – mål |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Axel 1
  Åtgärd 111 | ... | ... | | | |
| Åtgärd ... | ... | ... | | | |
| Axel 2
  Åtgärd 211 | ... | ... | | | |
| Åtgärd ... | ... | ... | | | |
| Axel 3
  Åtgärd 311 | ... | ... | | | |
| Åtgärd ... | | | | | |
| Axel 4
  Åtgärd 411 | ... | ... | | | |
| Åtgärd ... | | | | | |
| NB: I spalten ’befintlig’ eller ’ny’ typ av insats ska det anges huruvida den insats som är kopplad till prioriteringarna i artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 redan ingick i den version av den regionala utvecklingsplanen som var tillämplig den 31 december 2008. I detta sammanhang anses även ändringar av befintliga insatstyper vara ’nya typer av insatser’.” |

e)

Följande punkt 5.3.6 ska läggas till:

”5.3.6.   
  Förteckning över insatstyper enligt artikel 16a.3 a i förordning (EG) nr 1698/2005 upp till de belopp som anges i artikel 69.5a i den förordningen.

Förteckning över insatstyper enligt artikel 16a.3 a i förordning (EG) nr 1698/2005 upp till de belopp som anges i artikel 69.5a i den förordningen.

Axel/åtgärd

Typ av insats

Potentiella effekter

’Befintlig’ eller ’ny’ typ av insats

Hänvisning till beskrivning av insatstypen i den regionala utvecklingsplanen

Utfallsindikator – mål

Axel 1

Åtgärd 111

...

...

Åtgärd ...

...

...

Axel 2

Åtgärd 211

...

...

Åtgärd ...

...

...

Axel 3

Åtgärd 311

...

...

Åtgärd ...

Axel 4

Åtgärd 411

...

...

Åtgärd ...

NB: I spalten ’befintlig’ eller ’ny’ typ av insats ska det anges huruvida den insats som är kopplad till prioriteringarna i artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 redan ingick i den version av den regionala utvecklingsplanen som var tillämplig den 31 december 2008. I detta sammanhang anses även ändringar av befintliga insatstyper vara ’nya typer av insatser’.”

NB:

| f) | Tabell 6.1 ska ersättas med följande:
  ”6.1.   Årliga bidrag från EJFLU (i euro); | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Icke-konvergensregioner | | | | | | | |
| Konvergensregioner (7) | | | | | | | |
| De yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna (8) | | | | | | | |
| Frivillig modulering (9) | | | | | | | |
| Kompletterande bidrag (endast för Portugal) | | | | | | | |
| Extra medel från artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005 – icke-konvergensregioner | | | | | | | |
| Extra medel från artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005 – konvergensregioner (10) | | | | | | | |
| Totalt | | | | | | | |

f)

Tabell 6.1 ska ersättas med följande:

”6.1.   Årliga bidrag från EJFLU (i euro);

Årliga bidrag från EJFLU (i euro)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

Icke-konvergensregioner

Konvergensregioner (7)

7

De yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna (8)

8

Frivillig modulering (9)

9

Kompletterande bidrag (endast för Portugal)

Extra medel från artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005 – icke-konvergensregioner

Extra medel från artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005 – konvergensregioner (10)

10

Totalt

| g) | Fotnot 1, för vilken hänvisningen finns i slutet av rubriken till tabell 6.2, ska ersättas med följande:






  ”(1) | Ett nytt exemplar av tabell 6.2 ska fyllas i för varje delbelopp av det EJFLU-bidrag som anges per rad i tabell 6.1.”; |
| --- | --- | --- |

g)

Fotnot 1, för vilken hänvisningen finns i slutet av rubriken till tabell 6.2, ska ersättas med följande:

”(1)

1

Ett nytt exemplar av tabell 6.2 ska fyllas i för varje delbelopp av det EJFLU-bidrag som anges per rad i tabell 6.1.”;

| h) | Följande punkt 6.3 ska läggas till:
  ”6.3.   Preliminär budget för insatser enligt artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 mellan den 1 januari 2010 och den 31 december 2013 (artikel 16a.3 b upp till de belopp som anges i artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005)






  Axel/åtgärd | EJFLU-bidrag för 2010–2013 |
| --- | --- | --- |
| Axel 1
  Åtgärd 111 | ... |
| Åtgärd ... | ... |
| Axel 2
  Åtgärd 211 | ... |
| Åtgärd ... | ... |
| Axel 3
  Åtgärd 311 | ... |
| Åtgärd ... | |
| Axel 4
  Åtgärd 411 | ... |
| Åtgärd ... | |
| Totalt axlarna 1, 2, 3 och 4 | ...” |

h)

Följande punkt 6.3 ska läggas till:

”6.3.   Preliminär budget för insatser enligt artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 mellan den 1 januari 2010 och den 31 december 2013 (artikel 16a.3 b upp till de belopp som anges i artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005)

Preliminär budget för insatser enligt artikel 16a i förordning (EG) nr 1698/2005 mellan den 1 januari 2010 och den 31 december 2013 (artikel 16a.3 b upp till de belopp som anges i artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005

Axel/åtgärd

EJFLU-bidrag för 2010–2013

Axel 1

Åtgärd 111

...

Åtgärd ...

...

Axel 2

Åtgärd 211

...

Åtgärd ...

...

Axel 3

Åtgärd 311

...

Åtgärd ...

Axel 4

Åtgärd 411

...

Åtgärd ...

Totalt axlarna 1, 2, 3 och 4

...”

| i) | I punkt 7 ska följande kod 144 införas:






  ”(144) | Jordbruksföretag som genomgår omstrukturering till följd av en reform av en gemensam organisation av marknaden” |
| --- | --- | --- |

i)

I punkt 7 ska följande kod 144 införas:

”(144)

Jordbruksföretag som genomgår omstrukturering till följd av en reform av en gemensam organisation av marknaden”

| j) | I punkt 9 B ska inledningsfrasen i första stycket ersättas med följande:
  ”Vad beträffar åtgärderna enligt artiklarna 25, 27 (den senare endast vid ytterligare nationell finansiering enligt artikel 89 i förordning (EG) nr 1698/2005), 43–49 och 52 i förordning (EG) nr 1698/2005 samt insatser inom ramen för åtgärderna enligt artiklarna 21, 24, 28, 29, 30 och 35a i den förordningen vilka faller utanför tillämpningsområdet för artikel 36 i fördraget, ska man antingen” |
| --- | --- |

j)

I punkt 9 B ska inledningsfrasen i första stycket ersättas med följande:

”Vad beträffar åtgärderna enligt artiklarna 25, 27 (den senare endast vid ytterligare nationell finansiering enligt artikel 89 i förordning (EG) nr 1698/2005), 43–49 och 52 i förordning (EG) nr 1698/2005 samt insatser inom ramen för åtgärderna enligt artiklarna 21, 24, 28, 29, 30 och 35a i den förordningen vilka faller utanför tillämpningsområdet för artikel 36 i fördraget, ska man antingen”

| 3. | Bilaga VII ska ändras på följande sätt:






  a) | I led 2 ska följande stycken läggas till:
  ”Alla medlemsstater som i enlighet med rådets förordning (EG) nr 74/2009 (11) erhåller kompletterande finansiella medel till följd av modulering enligt den förordningen tillsammans med (från och med 2011) oanvända medel, ska från och med 2011 införa ett särskilt kapitel med minst samma analys som avses i ovanstående stycke vad gäller insatser kopplade till prioriteringarna i artikel 16a.1 i förordning (EG) nr 1698/2005. För nya medlemsstater, med undantag för Bulgarien och Rumänien, skulle denna skyldighet börja gälla från och med 2014.
  Medlemsstater som tillämpar den nya åtgärden ’144 Jordbruksföretag som genomgår omstrukturering’ ska rapportera om de framsteg de gör i fråga om att uppnå åtgärdens mål. |
| --- | --- | --- |

3.

Bilaga VII ska ändras på följande sätt:

a)

I led 2 ska följande stycken läggas till:

”Alla medlemsstater som i enlighet med rådets förordning (EG) nr 74/2009 (11) erhåller kompletterande finansiella medel till följd av modulering enligt den förordningen tillsammans med (från och med 2011) oanvända medel, ska från och med 2011 införa ett särskilt kapitel med minst samma analys som avses i ovanstående stycke vad gäller insatser kopplade till prioriteringarna i artikel 16a.1 i förordning (EG) nr 1698/2005. För nya medlemsstater, med undantag för Bulgarien och Rumänien, skulle denna skyldighet börja gälla från och med 2014.

11

Medlemsstater som tillämpar den nya åtgärden ’144 Jordbruksföretag som genomgår omstrukturering’ ska rapportera om de framsteg de gör i fråga om att uppnå åtgärdens mål.

| b) | Följande punkt ska läggas till:






  ”3a. | Det finansiella genomförandet av programmet vad gäller insatser kopplade till nya utmaningar ger, för varje åtgärd, besked om utgifterna till stödmottagarna efter den 1 januari 2010 för de insatstyper som avses i artikel 16a.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 och de belopp som avses i artikel 69.5a i den förordningen.
  Den tabell där det finansiella genomförandet dessa typer av insatser sammanfattas ska åtminstone ha följande information:







  Axel/åtgärd | Årligt stöd – år N | Kumulativt stöd från och med år 2010 till år N |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Åtgärd 111 | ... | ... |
| Åtgärd ... | | |
| Totalt Axel 1 | ... | ... |
| Åtgärd 211 | ... | ... |
| Åtgärd ... | | |
| Totalt Axel 2 | ... | ... |
| Åtgärd 311 | ... | ... |
| Åtgärd ... | | |
| Totalt Axel 3 | ... | ... |
| Åtgärd 411 | ... | ... |
| Åtgärd ... | | |
| Totalt Axel 4 | ... | ... |
| Totalt för programmet | ... | ...” |

b)

Följande punkt ska läggas till:

”3a.

Det finansiella genomförandet av programmet vad gäller insatser kopplade till nya utmaningar ger, för varje åtgärd, besked om utgifterna till stödmottagarna efter den 1 januari 2010 för de insatstyper som avses i artikel 16a.1 i förordning (EG) nr 1698/2005 och de belopp som avses i artikel 69.5a i den förordningen.

Den tabell där det finansiella genomförandet dessa typer av insatser sammanfattas ska åtminstone ha följande information:

Axel/åtgärd

Årligt stöd – år N

Kumulativt stöd från och med år 2010 till år N

Åtgärd 111

...

...

Åtgärd ...

Totalt Axel 1

...

...

Åtgärd 211

...

...

Åtgärd ...

Totalt Axel 2

...

...

Åtgärd 311

...

...

Åtgärd ...

Totalt Axel 3

...

...

Åtgärd 411

...

...

Åtgärd ...

Totalt Axel 4

...

...

Totalt för programmet

...

...”

| 4. | I bilaga VIII ska följande rad införas i punkt II. GEMENSAMMA INDIKATORER FÖR UTFALL, i slutet av listan avseende axel 1:







  Kod | Åtgärd | Utfallsindikatorer (*) |
| --- | --- | --- | --- |
| ”144 | Jordbruksföretag som genomgår omstrukturering till följd av en reform av en gemensam organisation av marknaden | Antal företag som fått stöd” |

4.

I bilaga VIII ska följande rad införas i punkt II. GEMENSAMMA INDIKATORER FÖR UTFALL, i slutet av listan avseende axel 1:

Kod

Åtgärd

Utfallsindikatorer (*)

”144

Jordbruksföretag som genomgår omstrukturering till följd av en reform av en gemensam organisation av marknaden

Antal företag som fått stöd”

---

(1)  EUT L 299, 2.10.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 148, 6.6.2008, s. 1.

2

(3)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 16.

3

(4)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 42.

4

(5)  EUT L 42, 14.2.2006, s. 1.

5

(6)  EUT L 265, 26.9.2006, s. 1.”;

6

(7)  För medlemsstater med konvergensregioner.

7

(8)  För medlemsstater med yttersta randområden eller de mindre Egeiska öarna.

8

(9)  För medlemsstater som tillämpar frivillig modulering enligt förordning (EG) nr 378/2007.

9

(10)  För medlemsstater som erhåller kompletterande medel i enlighet med artikel 69.5a i förordning (EG) nr 1698/2005 med konvergensregioner.”

10

(11)  EUT L 30, 31.1.2009, s. 100.”

11

---

| 5.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/13 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/13

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 364/2009

av den 4 maj 2009

om ändring av förordning (EG) nr 360/2009 om fastställande av importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 maj 2009

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1249/96 av den 28 juni 1996 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser importtullarna inom spannmålssektorn (2), särskilt artikel 2.1, och

av följande skäl:

| (1) | De importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 maj 2009 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 360/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

De importtullar inom spannmålssektorn som ska gälla från och med den 1 maj 2009 fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 360/2009 (3).

| (2) | Eftersom de beräknade genomsnittsvärdena av importtullarna avviker med 5 EUR/t från de fastställda värdena, bör de importtullar som fastställs i förordning (EG) nr 360/2009 justeras i motsvarande mån. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom de beräknade genomsnittsvärdena av importtullarna avviker med 5 EUR/t från de fastställda värdena, bör de importtullar som fastställs i förordning (EG) nr 360/2009 justeras i motsvarande mån.

| (3) | Förordning (EG) nr 360/2009 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(3)

Förordning (EG) nr 360/2009 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Bilagorna I och II till förordning (EG) nr 360/2009 ska ersättas med bilagorna till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 5 maj 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 4 maj 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EGT L 161, 29.6.1996, s. 125.

2

(3)  EUT L 110, 1.5.2009, s. 27.

3

---

BILAGA I

Importtullar för de produkter som avses i artikel 136.1 i förordning (EG) nr 1234/2007 och som ska gälla från och med den 5 maj 2009

| KN-nr | Varuslag | Importtull (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Durumvete:
  av hög kvalitet | 0,00 |
| av medelhög kvalitet | 0,00 |
| av låg kvalitet | 0,00 |
| 1001 90 91 | Vanligt vete, för utsäde | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde | 0,00 |
| 1002 00 00 | Råg | 37,15 |
| 1005 10 90 | Utsädesmajs annan än hybridmajs | 12,61 |
| 1005 90 00 | Majs av annat slag än för utsäde (2) | 12,61 |
| 1007 00 90 | Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde | 37,15 |

KN-nr

Varuslag

Importtull (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Durumvete:

av hög kvalitet

0,00

av medelhög kvalitet

0,00

av låg kvalitet

0,00

1001 90 91

Vanligt vete, för utsäde

0,00

ex 1001 90 99

Vanligt vete av hög kvalitet, av annat slag än för utsäde

0,00

1002 00 00

Råg

37,15

1005 10 90

Utsädesmajs annan än hybridmajs

12,61

1005 90 00

Majs av annat slag än för utsäde (2)

12,61

1007 00 90

Sorghum av andra slag än hybrider för utsäde

37,15

---

(1)  Enligt artikel 2.4 i förordning (EG) nr 1249/96 skall importtullen för varor, som anländer till gemenskapen via Atlanten eller Suezkanalen, minskas med

| — | 3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

3 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Medelhavet,

| — | 2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust. |
| --- | --- |

—

2 EUR/ton om lossningshamnen ligger i Danmark, Estland, Irland, Lettland, Litauen, Polen, Finland, Sverige eller Förenade kungariket eller vid den Iberiska halvöns Atlantkust.

(2)  Om villkoren i artikel 2.5 i förordning (EG) nr 1249/96 är uppfyllda har importören rätt till en schablonmässig minskning av importtullen med 24 euro/ton.

---

BILAGA II

Beräkningsgrunder för importtullarna i bilaga I

1.5.2009

| 1. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Vanligt vete (1) | Majs | Durumvete, hög kvalitet | Durumvete, medelhög kvalitet (2) | Durumvete, låg kvalitet (3) | Korn |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Börsnotering | 197,12 | 122,70 | — | — | — | — |
| Pris fob USA | — | — | 207,54 | 197,54 | 177,54 | 108,89 |
| Tillägg för Mexikanska golfen | — | 11,64 | — | — | — | — |
| Tillägg för Stora sjöarna | 12,66 | — | — | — | — | — |

1.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

(EUR/t)

Vanligt vete (1)

Majs

Durumvete, hög kvalitet

Durumvete, medelhög kvalitet (2)

Durumvete, låg kvalitet (3)

Korn

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Börsnotering

197,12

122,70

—

—

—

—

Pris fob USA

—

—

207,54

197,54

177,54

108,89

Tillägg för Mexikanska golfen

—

11,64

—

—

—

—

Tillägg för Stora sjöarna

12,66

—

—

—

—

—

| 2. | Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:






  Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam | 15,07 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam | 16,57 EUR/t |

2.

Genomsnitt enligt artikel 2.2 i förordning (EG) nr 1249/96:

Fraktkostnad: Mexikanska golfen–Rotterdam

15,07 EUR/t

Fraktkostnad: Stora sjöarna–Rotterdam

16,57 EUR/t

---

(1)  Bidrag med 14 EUR/ton ingår (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(2)  Avdrag med 10 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

(3)  Avdrag med 30 EUR/ton (artikel 4.3 i förordning (EG) nr 1249/96).

---

DIREKTIV

| 5.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/16 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/16

---

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS DIREKTIV 2009/24/EG

av den 23 april 2009

om rättsligt skydd för datorprogram

(kodifierad version)

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 95,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Innehållet i rådets direktiv 91/250/EEG av den 14 maj 1991 om rättsligt skydd för datorprogram (3) har ändrats (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras. |
| --- | --- |

(1)

Innehållet i rådets direktiv 91/250/EEG av den 14 maj 1991 om rättsligt skydd för datorprogram (3) har ändrats (4). För att skapa klarhet och överskådlighet bör det direktivet kodifieras.

| (2) | Utvecklingen av datorprogram tar i anspråk avsevärda mänskliga, tekniska och ekonomiska resurser, medan datorprogram däremot kan kopieras till en bråkdel av de kostnader som en självständig utveckling av dem innebär. |
| --- | --- |

(2)

Utvecklingen av datorprogram tar i anspråk avsevärda mänskliga, tekniska och ekonomiska resurser, medan datorprogram däremot kan kopieras till en bråkdel av de kostnader som en självständig utveckling av dem innebär.

| (3) | Datorprogram spelar en allt mer betydelsefull roll inom en lång rad industrier och följaktligen kan datorprogramteknologi anses vara av grundläggande betydelse för gemenskapens industriella utveckling. |
| --- | --- |

(3)

Datorprogram spelar en allt mer betydelsefull roll inom en lång rad industrier och följaktligen kan datorprogramteknologi anses vara av grundläggande betydelse för gemenskapens industriella utveckling.

| (4) | Vissa olikheter mellan medlemsstaternas rättsliga skydd för datorprogram har direkta och negativa återverkningar på den inre marknadens funktion vad gäller datorprogram. |
| --- | --- |

(4)

Vissa olikheter mellan medlemsstaternas rättsliga skydd för datorprogram har direkta och negativa återverkningar på den inre marknadens funktion vad gäller datorprogram.

| (5) | Det föreligger ett behov av att undanröja olikheter som har dessa återverkningar och att förhindra uppkomsten av nya. Sådana olikheter som inte i väsentlig grad påverkar den inre marknadens funktion i negativ riktning behöver däremot inte undanröjas eller förhindras från att uppkomma. |
| --- | --- |

(5)

Det föreligger ett behov av att undanröja olikheter som har dessa återverkningar och att förhindra uppkomsten av nya. Sådana olikheter som inte i väsentlig grad påverkar den inre marknadens funktion i negativ riktning behöver däremot inte undanröjas eller förhindras från att uppkomma.

| (6) | Gemenskapens rättsliga ram för skydd för datorprogram kan följaktligen i en första omgång begränsas till att fastställa att medlemsstaterna bör ge datorprogram upphovsrättsligt skydd som litterära verk samt vidare att fastställa vem och vad som ska skyddas, vilka ensamrätter skyddade personer kan stödja sig på när det gäller att tillåta eller förbjuda vissa handlingar och hur länge skyddet ska gälla. |
| --- | --- |

(6)

Gemenskapens rättsliga ram för skydd för datorprogram kan följaktligen i en första omgång begränsas till att fastställa att medlemsstaterna bör ge datorprogram upphovsrättsligt skydd som litterära verk samt vidare att fastställa vem och vad som ska skyddas, vilka ensamrätter skyddade personer kan stödja sig på när det gäller att tillåta eller förbjuda vissa handlingar och hur länge skyddet ska gälla.

| (7) | I detta direktiv avses med termen datorprogram alla former av program, inbegripet sådana som är införlivade med hårdvara. Termen innefattar även förberedande designarbete som leder till utvecklingen av ett datorprogram, under förutsättning att det förberedande arbetet är av sådan art att det kan resultera i ett datorprogram i ett senare skede. |
| --- | --- |

(7)

I detta direktiv avses med termen datorprogram alla former av program, inbegripet sådana som är införlivade med hårdvara. Termen innefattar även förberedande designarbete som leder till utvecklingen av ett datorprogram, under förutsättning att det förberedande arbetet är av sådan art att det kan resultera i ett datorprogram i ett senare skede.

| (8) | De bedömningsgrunder som ska tillämpas för att fastställa om ett datorprogram är ett originalverk eller inte, bör inte omfatta provningar avseende programmets kvalitativa eller estetiska egenskaper. |
| --- | --- |

(8)

De bedömningsgrunder som ska tillämpas för att fastställa om ett datorprogram är ett originalverk eller inte, bör inte omfatta provningar avseende programmets kvalitativa eller estetiska egenskaper.

| (9) | Gemenskapen är fast besluten att främja internationell standardisering. |
| --- | --- |

(9)

Gemenskapen är fast besluten att främja internationell standardisering.

| (10) | Ett datorprograms funktion är att kommunicera och verka tillsammans med andra komponenter i ett datorsystem och med användare. För detta ändamål krävs en logisk, i förekommande fall även fysisk, sammankoppling och växelverkan så att alla detaljer i hårdvara och mjukvara kan fungera på alla de sätt som de är avsedda att fungera på tillsammans med annan hårdvara och mjukvara samt med användare av datorprogrammet. De delar av programmet som sörjer för en sådan sammankoppling och växelverkan mellan detaljer i hårdvara och mjukvara betecknas allmänt som gränssnitt. Denna funktionella sammankoppling och växelverkan betecknas allmänt som samverkansförmågan. Den kan definieras som förmågan att utväxla information och ömsesidigt använda den utväxlade informationen. |
| --- | --- |

(10)

Ett datorprograms funktion är att kommunicera och verka tillsammans med andra komponenter i ett datorsystem och med användare. För detta ändamål krävs en logisk, i förekommande fall även fysisk, sammankoppling och växelverkan så att alla detaljer i hårdvara och mjukvara kan fungera på alla de sätt som de är avsedda att fungera på tillsammans med annan hårdvara och mjukvara samt med användare av datorprogrammet. De delar av programmet som sörjer för en sådan sammankoppling och växelverkan mellan detaljer i hårdvara och mjukvara betecknas allmänt som gränssnitt. Denna funktionella sammankoppling och växelverkan betecknas allmänt som samverkansförmågan. Den kan definieras som förmågan att utväxla information och ömsesidigt använda den utväxlade informationen.

| (11) | För att undvika missförstånd ska här klargöras att det bara är ett datorprograms uttrycksform som är skyddad och att de idéer och principer som ligger till grund för de olika detaljerna i ett program, inbegripet de som ligger bakom dess gränssnitt, inte är upphovsrättsligt skyddade enligt detta direktiv. I överensstämmelse med denna upphovsrättsliga princip är logik, algoritmer och programmeringsspråk till den del som de innefattar idéer och principer inte skyddade enligt detta direktiv. I enlighet med medlemsstaternas lagstiftning och rättspraxis samt de internationella upphovsrättskonventionerna bör dessa idéers och principers uttrycksform vara upphovsrättsligt skyddad. |
| --- | --- |

(11)

För att undvika missförstånd ska här klargöras att det bara är ett datorprograms uttrycksform som är skyddad och att de idéer och principer som ligger till grund för de olika detaljerna i ett program, inbegripet de som ligger bakom dess gränssnitt, inte är upphovsrättsligt skyddade enligt detta direktiv. I överensstämmelse med denna upphovsrättsliga princip är logik, algoritmer och programmeringsspråk till den del som de innefattar idéer och principer inte skyddade enligt detta direktiv. I enlighet med medlemsstaternas lagstiftning och rättspraxis samt de internationella upphovsrättskonventionerna bör dessa idéers och principers uttrycksform vara upphovsrättsligt skyddad.

| (12) | I detta direktiv avses med termen uthyrning att ett datorprogram eller en kopia av detta i vinstsyfte görs tillgängligt för användande under en begränsad tidrymd. Termen omfattar inte utlåning till allmänheten vilket därmed ligger utanför detta direktivs tillämpningsområde. |
| --- | --- |

(12)

I detta direktiv avses med termen uthyrning att ett datorprogram eller en kopia av detta i vinstsyfte görs tillgängligt för användande under en begränsad tidrymd. Termen omfattar inte utlåning till allmänheten vilket därmed ligger utanför detta direktivs tillämpningsområde.

| (13) | Upphovsmannens ensamrätt att förhindra otillåten återgivning av sitt verk bör begränsas när det gäller datorprogram så att den inte omfattar den tekniska återgivning som krävs för att den som på laglig väg förvärvat programmet ska kunna använda det. Detta betyder att handlingar som laddning, körning och rättelse, som är nödvändiga vid användningen av ett program som är lagligen förvärvat, inte får förbjudas genom avtal. Vid avsaknad av särskilda avtalsbestämmelser får, även då en programkopia har sålts, varje annan åtgärd som krävs för användandet av en programkopia utföras i överensstämmelse med programmets avsedda användning av den som på laglig väg förvärvat kopian. |
| --- | --- |

(13)

Upphovsmannens ensamrätt att förhindra otillåten återgivning av sitt verk bör begränsas när det gäller datorprogram så att den inte omfattar den tekniska återgivning som krävs för att den som på laglig väg förvärvat programmet ska kunna använda det. Detta betyder att handlingar som laddning, körning och rättelse, som är nödvändiga vid användningen av ett program som är lagligen förvärvat, inte får förbjudas genom avtal. Vid avsaknad av särskilda avtalsbestämmelser får, även då en programkopia har sålts, varje annan åtgärd som krävs för användandet av en programkopia utföras i överensstämmelse med programmets avsedda användning av den som på laglig väg förvärvat kopian.

| (14) | En person som har rätt att använda ett datorprogram bör inte hindras att utföra sådana åtgärder som krävs för att iaktta, undersöka eller prova programmets funktion, under förutsättning att dessa åtgärder inte gör intrång i upphovsrätten till programmet. |
| --- | --- |

(14)

En person som har rätt att använda ett datorprogram bör inte hindras att utföra sådana åtgärder som krävs för att iaktta, undersöka eller prova programmets funktion, under förutsättning att dessa åtgärder inte gör intrång i upphovsrätten till programmet.

| (15) | Otillåten återgivning, översättning, anpassning eller förändring av den kodform i vilken en kopia av ett datorprogram har gjorts tillgänglig utgör intrång i upphovsmannens ensamrätt. Inte desto mindre kan under vissa omständigheter ett sådant återgivande av programmets kod och översättning av dess form vara oundgängligt för att erhålla den information som behövs för att ett självständigt skapat program ska uppnå samverkansförmåga med andra program. Därför bör endast under dessa omständigheter åtgärderna återgivning och översättning anses vara rättsenliga och i överensstämmelse med god sed, förutsatt att de utförs av eller för en person som har rätt att använda en kopia av programmet. Rättsinnehavarens tillstånd krävs därmed inte. Ett av syftena med detta undantag är att göra det möjligt att koppla samman alla komponenterna i ett datorsystem, även sådana som är av skilda fabrikat, så att de kan fungera tillsammans. Detta undantag i upphovsmannens ensamrätt får inte användas på ett sätt som skadar rättsinnehavarens legitima intressen eller som står i konflikt med ett normalt utnyttjande av programmet. |
| --- | --- |

(15)

Otillåten återgivning, översättning, anpassning eller förändring av den kodform i vilken en kopia av ett datorprogram har gjorts tillgänglig utgör intrång i upphovsmannens ensamrätt. Inte desto mindre kan under vissa omständigheter ett sådant återgivande av programmets kod och översättning av dess form vara oundgängligt för att erhålla den information som behövs för att ett självständigt skapat program ska uppnå samverkansförmåga med andra program. Därför bör endast under dessa omständigheter åtgärderna återgivning och översättning anses vara rättsenliga och i överensstämmelse med god sed, förutsatt att de utförs av eller för en person som har rätt att använda en kopia av programmet. Rättsinnehavarens tillstånd krävs därmed inte. Ett av syftena med detta undantag är att göra det möjligt att koppla samman alla komponenterna i ett datorsystem, även sådana som är av skilda fabrikat, så att de kan fungera tillsammans. Detta undantag i upphovsmannens ensamrätt får inte användas på ett sätt som skadar rättsinnehavarens legitima intressen eller som står i konflikt med ett normalt utnyttjande av programmet.

| (16) | Upphovsrättsligt skydd för datorprogram bör i förekommande fall inte inverka på andra former av skydd. Varje avtalsbestämmelse som strider mot bestämmelserna i detta direktiv om dekompilering eller mot undantagen i detta direktiv angående att göra en säkerhetskopia eller att iaktta, undersöka eller prova ett programs funktion bör emellertid vara ogiltig. |
| --- | --- |

(16)

Upphovsrättsligt skydd för datorprogram bör i förekommande fall inte inverka på andra former av skydd. Varje avtalsbestämmelse som strider mot bestämmelserna i detta direktiv om dekompilering eller mot undantagen i detta direktiv angående att göra en säkerhetskopia eller att iaktta, undersöka eller prova ett programs funktion bör emellertid vara ogiltig.

| (17) | Bestämmelserna i detta direktiv inverkar inte på tillämpningen av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget, om en leverantör med dominerande ställning vägrar att tillhandahålla sådan information som krävs för att uppnå samverkansförmågan så som denna definieras i detta direktiv. |
| --- | --- |

(17)

Bestämmelserna i detta direktiv inverkar inte på tillämpningen av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget, om en leverantör med dominerande ställning vägrar att tillhandahålla sådan information som krävs för att uppnå samverkansförmågan så som denna definieras i detta direktiv.

| (18) | Bestämmelserna i detta direktiv bör inte påverka särskilda krav i nu gällande gemenskapsrätt om offentliggörande av gränssnitt inom telekommunikationsområdet eller rådsbeslut om standardisering inom områdena informationsteknologi och telekommunikation. |
| --- | --- |

(18)

Bestämmelserna i detta direktiv bör inte påverka särskilda krav i nu gällande gemenskapsrätt om offentliggörande av gränssnitt inom telekommunikationsområdet eller rådsbeslut om standardisering inom områdena informationsteknologi och telekommunikation.

| (19) | Detta direktiv inverkar inte på med Bernkonventionen förenliga nationella särregler beträffande frågor som inte omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

(19)

Detta direktiv inverkar inte på med Bernkonventionen förenliga nationella särregler beträffande frågor som inte omfattas av detta direktiv.

| (20) | Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga I del B. |
| --- | --- |

(20)

Detta direktiv får inte påverka medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning av de direktiv som anges i bilaga I del B.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Skyddsobjekt

1.   I enlighet med bestämmelserna i detta direktiv ska medlemsstaterna ge datorprogram upphovsrättsligt skydd som litterära verk enligt Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk. I detta direktiv omfattar termen datorprogram dessas förberedande designmaterial.

2.   Skydd enligt detta direktiv ska gälla ett datorprograms alla uttrycksformer. Idéer och principer som ligger bakom de olika detaljerna i ett datorprogram, även de som ligger bakom dess gränssnitt, är inte upphovsrättsligt skyddade enligt detta direktiv.

3.   Ett datorprogram ska skyddas om det är originellt i den meningen att det är upphovsmannens egen intellektuella skapelse. Inga andra bedömningsgrunder ska tillämpas vid fastställandet av om det ska komma i åtnjutande av skydd.

4.   Bestämmelserna i detta direktiv ska även gälla program som har skapats före den 1 januari 1993 dock utan att inverka på åtgärder som utförts eller rättigheter som förvärvats före denna dag.

Artikel 2

Upphovsmannaskap till datorprogram

1.   Upphovsmannen till ett datorprogram ska vara den fysiska person eller grupp av fysiska personer som har skapat programmet eller, när en medlemsstats lagstiftning medger det, den juridiska person som av den berörda lagstiftningen anses vara rättsinnehavare.

När en medlemsstats lagstiftning erkänner gemensamma verk, ska den person som av medlemsstatens lagstiftning bedöms ha skapat verket anses vara dess upphovsman.

2.   Om ett datorprogram har skapats gemensamt av en grupp fysiska personer ska dessa personer äga ensamrätten gemensamt.

3.   Om ett datorprogram har skapats av en arbetstagare som ett led i dennes arbetsuppgifter eller efter arbetsgivarens anvisningar, ska arbetsgivaren ensam vara berättigad att utöva alla ekonomiska rättigheter till det program som skapats på detta sätt, om inte annat har föreskrivits genom avtal.

Artikel 3

Den skyddade personkretsen

Skydd ska ges alla fysiska och juridiska personer som enligt nationell upphovsrätt om litterära verk är berättigade därtill.

Artikel 4

De särskilda ensamrätterna

1.   Om inte annat följer av artiklarna 5 och 6 ska rättsinnehavarens ensamrätt enligt artikel 2 innefatta rätten att utföra eller ge tillstånd till följande:

| a) | Varaktig eller tillfällig, delvis eller fullständig återgivning av ett datorprogram på vilket sätt och i vilken form som helst. I den mån som laddning, visning, körning, överföring eller lagring av det berörda datorprogrammet nödvändiggör sådan återgivning av ett datorprogram krävs rättsinnehavarens tillstånd. |
| --- | --- |

a)

Varaktig eller tillfällig, delvis eller fullständig återgivning av ett datorprogram på vilket sätt och i vilken form som helst. I den mån som laddning, visning, körning, överföring eller lagring av det berörda datorprogrammet nödvändiggör sådan återgivning av ett datorprogram krävs rättsinnehavarens tillstånd.

| b) | Översättning, anpassning, sammanställning och varje annan ändring av ett datorprogram samt återgivning av därav följande resultat, dock utan att inskränka de rättigheter som tillhör den person som ändrar programmet. |
| --- | --- |

b)

Översättning, anpassning, sammanställning och varje annan ändring av ett datorprogram samt återgivning av därav följande resultat, dock utan att inskränka de rättigheter som tillhör den person som ändrar programmet.

| c) | Alla former av spridning till allmänheten, inbegripet uthyrning, av datorprogrammets original eller kopior av detta. |
| --- | --- |

c)

Alla former av spridning till allmänheten, inbegripet uthyrning, av datorprogrammets original eller kopior av detta.

2.   Den första försäljningen av en kopia av programmet som görs inom gemenskapen av rättsinnehavaren själv eller med dennes samtycke medför förlust av spridningsrätten till den berörda kopian inom gemenskapen; detta gäller dock inte rätten att kontrollera vidare uthyrning av programmet eller en kopia av detta.

Artikel 5

Undantag från ensamrätterna

1.   I avsaknad av särskilda avtalsbestämmelser ska de i artikel 4.1 a och b angivna åtgärderna inte kräva rättsinnehavarens tillstånd, om de krävs för att den som lagligen förvärvat datorprogrammet ska kunna använda programmet i överensstämmelse med dess avsedda ändamål. Detta gäller även rättelse av fel.

2.   En person som har rätt att använda ett datorprogram får inte genom avtal hindras från att göra en säkerhetskopia av detta om denna är nödvändig för den aktuella användningen.

3.   Den person som har rätt att använda en kopia av ett datorprogram ska utan rättsinnehavarens tillstånd ha rätt att iaktta, undersöka eller prova programmets funktion i syfte att utröna de idéer och principer som ligger bakom programmets olika detaljer, under förutsättning att detta sker vid sådan laddning, visning, körning, överföring eller lagring av programmet som han har rätt att utföra.

Artikel 6

Dekompilering

1.   Rättsinnehavarens tillstånd ska inte krävas när återgivning av koden eller översättning av kodens form enligt artikel 4.1 a och b är oundgänglig för att erhålla den information som är nödvändig för att uppnå samverkansförmågan mellan ett självständigt skapat datorprogram och andra program, under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

| a) | Åtgärderna utförs av licenstagaren eller av annan person som har rätt att använda en kopia av programmet, eller för deras räkning av en person som har rätt därtill. |
| --- | --- |

a)

Åtgärderna utförs av licenstagaren eller av annan person som har rätt att använda en kopia av programmet, eller för deras räkning av en person som har rätt därtill.

| b) | Den information som är nödvändig för att uppnå samverkansförmågan har inte tidigare varit lätt åtkomlig för de i punkt a angivna personerna. |
| --- | --- |

b)

Den information som är nödvändig för att uppnå samverkansförmågan har inte tidigare varit lätt åtkomlig för de i punkt a angivna personerna.

| c) | Åtgärderna är begränsade till att gälla de delar av originalprogrammet som är nödvändiga för att uppnå samverkansförmågan. |
| --- | --- |

c)

Åtgärderna är begränsade till att gälla de delar av originalprogrammet som är nödvändiga för att uppnå samverkansförmågan.

2.   Bestämmelserna i punkt 1 ska inte medge att den information som erhållits

| a) | används för andra ändamål än att uppnå det självständigt skapade datorprogrammets samverkansförmåga, |
| --- | --- |

a)

används för andra ändamål än att uppnå det självständigt skapade datorprogrammets samverkansförmåga,

| b) | överlämnas till andra personer, utom när detta är nödvändigt för det självständigt skapade datorprogrammets samverkansförmåga, eller |
| --- | --- |

b)

överlämnas till andra personer, utom när detta är nödvändigt för det självständigt skapade datorprogrammets samverkansförmåga, eller

| c) | används för utveckling, tillverkning eller marknadsföring av ett datorprogram som i väsentliga delar liknar det berörda programmets uttrycksform, eller används för andra åtgärder som medför intrång i upphovsrätten. |
| --- | --- |

c)

används för utveckling, tillverkning eller marknadsföring av ett datorprogram som i väsentliga delar liknar det berörda programmets uttrycksform, eller används för andra åtgärder som medför intrång i upphovsrätten.

3.   I överensstämmelse med bestämmelserna i Bernkonventionen för skydd av litterära och konstnärliga verk får bestämmelserna i denna artikel inte tolkas så att de tillämpas på sätt som otillbörligt skadar rättsinnehavarens legitima intressen eller står i konflikt med ett normalt utnyttjande av datorprogrammet.

Artikel 7

Särskilda skyddsåtgärder

1.   Om inte annat följer av bestämmelserna i artiklarna 4, 5 och 6 ska medlemsstaterna i enlighet med sin nationella lagstiftning besluta om lämpliga åtgärder mot personer som utför någon av följande åtgärder:

| a) | Varje åtgärd som innebär att en kopia av ett datorprogram omsätts, trots att personen i fråga vet om eller har grundad anledning att misstänka att kopian medför intrång i upphovsrätten. |
| --- | --- |

a)

Varje åtgärd som innebär att en kopia av ett datorprogram omsätts, trots att personen i fråga vet om eller har grundad anledning att misstänka att kopian medför intrång i upphovsrätten.

| b) | Innehav för kommersiella ändamål av en kopia av ett datorprogram, trots att personen i fråga vet om eller har grundad anledning att misstänka att kopian medför intrång i upphovsrätten. |
| --- | --- |

b)

Innehav för kommersiella ändamål av en kopia av ett datorprogram, trots att personen i fråga vet om eller har grundad anledning att misstänka att kopian medför intrång i upphovsrätten.

| c) | Varje åtgärd som innebär omsättning eller innehav för kommersiella ändamål av varje hjälpmedel vars enda syfte är att underlätta att en teknisk anordning som har anbringats för att skydda ett datorprogram avlägsnas eller kringgås utan tillstånd. |
| --- | --- |

c)

Varje åtgärd som innebär omsättning eller innehav för kommersiella ändamål av varje hjälpmedel vars enda syfte är att underlätta att en teknisk anordning som har anbringats för att skydda ett datorprogram avlägsnas eller kringgås utan tillstånd.

2.   Varje kopia av ett datorprogram som medför intrång i upphovsrätten ska kunna tas i beslag i enlighet med lagstiftningen i den berörda medlemsstaten.

3.   Medlemsstaterna kan besluta om beslag av de hjälpmedel som avses i punkt 1 c.

Artikel 8

Den fortsatta tillämpningen av andra rättsliga bestämmelser

Bestämmelserna i detta direktiv ska inte påverka tillämpningen av andra rättsliga bestämmelser såsom bestämmelser om patenträtt, varumärken, otillbörlig konkurrens, yrkeshemligheter, skydd för halvledarprodukter eller avtalsrätt.

Varje avtalsbestämmelse som strider mot artikel 6 eller mot de i artikel 5.2 och 5.3 angivna undantagen ska vara ogiltig.

Artikel 9

Meddelande

Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texterna till bestämmelser i nationell lagstiftning som har antagits inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 10

Upphävande

Direktiv 91/250/EEG i dess lydelse enligt det direktiv som anges i bilaga I del A ska upphöra att gälla utan att det påverkar medlemsstaternas skyldigheter vad gäller de tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning av direktiven som anges i bilaga I del B.

Hänvisningar till det upphävda direktivet ska anses som hänvisningar till det här direktivet och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II.

Artikel 11

Ikraftträdande

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 12

Adressater

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Strasbourg den 23 april 2009.

På Europaparlamentets vägnar

H.-G. PÖTTERING

Ordförande

På rådets vägnar

P. NEČAS

Ordförande

---

(1)  EUT C 204, 9.8.2008, s. 24.

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 17 juni 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT) och rådets beslut av den 23 mars 2009.

2

(3)  EGT L 122, 17.5.1991, s. 42.

3

(4)  Se bilaga I del A.

4

---

BILAGA I

DEL A

Upphävt direktiv och en förteckning över ändringar av det i kronologisk ordning

(som det hänvisas till i artikel 10)

| Rådets direktiv 91/250/EEG
  (EGT L 122, 17.5.1991, s. 42) | |
| --- | --- |
| Rådets direktiv 93/98/EEG
  (EGT L 290, 24.11.1993, s. 9) | Endast artikel 11.1 |

Rådets direktiv 91/250/EEG

(EGT L 122, 17.5.1991, s. 42)

Rådets direktiv 93/98/EEG

(EGT L 290, 24.11.1993, s. 9)

Endast artikel 11.1

DEL B

Tidsfrister för införlivande med nationell lagstiftning

(som det hänvisas till i artikel 10)

| Direktiv | Tidsfrist för införlivande |
| --- | --- |
| 91/250/EEG | 31 december 1992 |
| 93/98/EEG | 30 juni 1995 |

Direktiv

Tidsfrist för införlivande

91/250/EEG

31 december 1992

93/98/EEG

30 juni 1995

---

BILAGA II

Jämförelsetabell

| Direktiv 91/250/EEG | Detta direktiv |
| --- | --- |
| Artikel 1.1, 1.2 och 1.3 | Artikel 1.1, 1.2 och 1.3 |
| Artikel 2.1 första meningen | Artikel 2.1 första stycket |
| Artikel 2.1 andra meningen | Artikel 2.1 andra stycket |
| Artikel 2.2 och 2.3 | Artikel 2.2 och 2.3 |
| Artikel 3 | Artikel 3 |
| Artikel 4 inledande orden | Artikel 4.1 inledande orden |
| Artikel 4 a | Artikel 4.1 punkt a |
| Artikel 4 b | Artikel 4.1 punkt b |
| Artikel 4 c första meningen | Artikel 4.1 punkt c |
| Artikel 4 c andra meningen | Artikel 4.2 |
| Artiklarna 5, 6 och 7 | Artiklarna 5, 6 och 7 |
| Artikel 9.1 första meningen | Artikel 8 första stycket |
| Artikel 9.1 andra meningen | Artikel 8 andra stycket |
| Artikel 9.2 | Artikel 1.4 |
| Artikel 10.1 | — |
| Artikel 10.2 | Artikel 9 |
| — | Artikel 10 |
| — | Artikel 11 |
| Artikel 11 | Artikel 12 |
| — | Bilaga I |
| — | Bilaga II |

Direktiv 91/250/EEG

Detta direktiv

Artikel 1.1, 1.2 och 1.3

Artikel 1.1, 1.2 och 1.3

Artikel 2.1 första meningen

Artikel 2.1 första stycket

Artikel 2.1 andra meningen

Artikel 2.1 andra stycket

Artikel 2.2 och 2.3

Artikel 2.2 och 2.3

Artikel 3

Artikel 3

Artikel 4 inledande orden

Artikel 4.1 inledande orden

Artikel 4 a

Artikel 4.1 punkt a

Artikel 4 b

Artikel 4.1 punkt b

Artikel 4 c första meningen

Artikel 4.1 punkt c

Artikel 4 c andra meningen

Artikel 4.2

Artiklarna 5, 6 och 7

Artiklarna 5, 6 och 7

Artikel 9.1 första meningen

Artikel 8 första stycket

Artikel 9.1 andra meningen

Artikel 8 andra stycket

Artikel 9.2

Artikel 1.4

Artikel 10.1

—

Artikel 10.2

Artikel 9

—

Artikel 10

—

Artikel 11

Artikel 11

Artikel 12

—

Bilaga I

—

Bilaga II

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 5.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/23

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 8 oktober 2008

om åtgärd C 33/07 (f.d. N 339/06 och N 729/06) som Tyskland planerar att genomföra med hjälp av holdingbolaget IBG Beteiligungsgesellschaft Sachsen-Anhalt mbH

[delgivet med nr K(2008) 5581]

(Endast den tyska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2009/364/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a,

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig (1) och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Genom en skrivelse av den 30 maj 2006, som registrerades hos kommissionen samma dag, anmälde Tyskland till kommissionen, i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget, den första delen av åtgärden som registrerades som statligt stöd N 339/06. |
| --- | --- |

(1)

Genom en skrivelse av den 30 maj 2006, som registrerades hos kommissionen samma dag, anmälde Tyskland till kommissionen, i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget, den första delen av åtgärden som registrerades som statligt stöd N 339/06.

| (2) | Genom en skrivelse av den 22 juni 2006 bad kommissionen om ytterligare upplysningar om åtgärden. Tyskland svarade genom en skrivelse av den 13 juli 2006. Genom en skrivelse av den 31 augusti 2006 bad kommissionen om ytterligare upplysningar, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 22 september 2006. Den 11 oktober 2006 bad kommissionen om kompletterande upplysningar, som Tyskland inkom med i en skrivelse av den 6 november 2006. |
| --- | --- |

(2)

Genom en skrivelse av den 22 juni 2006 bad kommissionen om ytterligare upplysningar om åtgärden. Tyskland svarade genom en skrivelse av den 13 juli 2006. Genom en skrivelse av den 31 augusti 2006 bad kommissionen om ytterligare upplysningar, som Tyskland tillhandahöll genom en skrivelse av den 22 september 2006. Den 11 oktober 2006 bad kommissionen om kompletterande upplysningar, som Tyskland inkom med i en skrivelse av den 6 november 2006.

| (3) | Genom en skrivelse av den 9 november 2006, som registrerades hos kommissionen samma dag, anmälde Tyskland till kommissionen den andra delen av åtgärden, som registrerades som Statligt stöd N 729/06. Eftersom innehållet i de båda anmälningarna (N 339/06 och N 729/06) överlappade föreslog kommissionen i en skrivelse av den 6 december 2006 att de båda ärendena skulle slås ihop och att hela skriftväxlingen skulle anses röra båda ärendena. Kommissionen bad även om ytterligare upplysningar i båda dessa ärenden. Tyskland svarade genom en skrivelse av den 23 januari 2007. |
| --- | --- |

(3)

Genom en skrivelse av den 9 november 2006, som registrerades hos kommissionen samma dag, anmälde Tyskland till kommissionen den andra delen av åtgärden, som registrerades som Statligt stöd N 729/06. Eftersom innehållet i de båda anmälningarna (N 339/06 och N 729/06) överlappade föreslog kommissionen i en skrivelse av den 6 december 2006 att de båda ärendena skulle slås ihop och att hela skriftväxlingen skulle anses röra båda ärendena. Kommissionen bad även om ytterligare upplysningar i båda dessa ärenden. Tyskland svarade genom en skrivelse av den 23 januari 2007.

| (4) | Den 28 februari 2007 bad kommissionen att få ytterligare upplysningar. Efter att tidsfristen hade förlängts svarade Tyskland genom en skrivelse av den 11 april 2007. Den 4 maj 2007 bad kommissionen att få ytterligare upplysningar. Efter att tidsfristen hade förlängts svarade Tyskland genom en skrivelse av den 29 juni 2007. |
| --- | --- |

(4)

Den 28 februari 2007 bad kommissionen att få ytterligare upplysningar. Efter att tidsfristen hade förlängts svarade Tyskland genom en skrivelse av den 11 april 2007. Den 4 maj 2007 bad kommissionen att få ytterligare upplysningar. Efter att tidsfristen hade förlängts svarade Tyskland genom en skrivelse av den 29 juni 2007.

| (5) | Genom en skrivelse av den 30 augusti 2007 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget med avseende på detta stöd (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet). Beslutet att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat Tyskland och berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(5)

Genom en skrivelse av den 30 augusti 2007 underrättade kommissionen Tyskland om sitt beslut att inleda det granskningsförfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget med avseende på detta stöd (nedan kallat beslutet att inleda förfarandet). Beslutet att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2). Kommissionen har uppmanat Tyskland och berörda parter att inkomma med synpunkter på åtgärden i fråga.

| (6) | Tyskland inkom med synpunkter genom en skrivelse av den 19 oktober 2007. Efter att tidsfristen förlängts har kommissionen i en skrivelse av den 10 december 2007 mottagit synpunkter från en berörd part: holdingbolaget IBG Beteiligungsgesellschaft Sachsen-Anhalt mbH (nedan kallat IBG-fonden). Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till Tyskland i en skrivelse av den 21 januari 2008. Tysklands kommentarer inkom i en skrivelse av den 14 februari 2008. |
| --- | --- |

(6)

Tyskland inkom med synpunkter genom en skrivelse av den 19 oktober 2007. Efter att tidsfristen förlängts har kommissionen i en skrivelse av den 10 december 2007 mottagit synpunkter från en berörd part: holdingbolaget IBG Beteiligungsgesellschaft Sachsen-Anhalt mbH (nedan kallat IBG-fonden). Kommissionen vidarebefordrade dessa synpunkter till Tyskland i en skrivelse av den 21 januari 2008. Tysklands kommentarer inkom i en skrivelse av den 14 februari 2008.

| (7) | I en skrivelse av den 18 april 2008 samt i e-postmeddelanden av den 28 april 2008 respektive den 11 juni 2008 bad kommissionen att få kompletterande upplysningar. Tyskland inkom med kompletterande upplysningar i en skrivelse av den 5 juni 2008 samt i ett e-postmeddelande av den 13 juni 2008. |
| --- | --- |

(7)

I en skrivelse av den 18 april 2008 samt i e-postmeddelanden av den 28 april 2008 respektive den 11 juni 2008 bad kommissionen att få kompletterande upplysningar. Tyskland inkom med kompletterande upplysningar i en skrivelse av den 5 juni 2008 samt i ett e-postmeddelande av den 13 juni 2008.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

| (8) | IBG-fonden är en statlig riskkapitalfond som inrättats och finansieras av delstaten Sachsen-Anhalt. Syftet med IBG-fonden är att kunna tillhandahålla riskkapital för tekniskt inriktade och innovativa små och medelstora företag i delstaten Sachsen-Anhalt vilka i sin utveckling befinner sig i nyetablerings- och tillväxtfasen. Delstaten Sachsen-Anhalt är en region som kan komma i fråga för stöd i den mening som avses i artikel 87.3 a i EG-fördraget (3). |
| --- | --- |

(8)

IBG-fonden är en statlig riskkapitalfond som inrättats och finansieras av delstaten Sachsen-Anhalt. Syftet med IBG-fonden är att kunna tillhandahålla riskkapital för tekniskt inriktade och innovativa små och medelstora företag i delstaten Sachsen-Anhalt vilka i sin utveckling befinner sig i nyetablerings- och tillväxtfasen. Delstaten Sachsen-Anhalt är en region som kan komma i fråga för stöd i den mening som avses i artikel 87.3 a i EG-fördraget (3).

| (9) | Efter ett öppet och icke-diskriminerande anbudsförfarande förvaltas IBG-fonden sedan den 1 juli 2007 av förvaltningsbolaget Goodvent Beteiligungsmanagement GmbH & Co. KG (nedan kallat fondförvaltaren). Den statliga finansieringen uppgår totalt till cirka 130 miljoner euro. Åtgärden pågår fram till och med den 31 december 2013. |
| --- | --- |

(9)

Efter ett öppet och icke-diskriminerande anbudsförfarande förvaltas IBG-fonden sedan den 1 juli 2007 av förvaltningsbolaget Goodvent Beteiligungsmanagement GmbH & Co. KG (nedan kallat fondförvaltaren). Den statliga finansieringen uppgår totalt till cirka 130 miljoner euro. Åtgärden pågår fram till och med den 31 december 2013.

| (10) | Genom IBG-fonden erbjuds följande investeringsmöjligheter:






  a) | Aktivt delägande på upp till 1,5 miljoner euro per litet/medelstort företag och tolvmånadersperiod, varav minst 30 procent av medlen kommer från privata oberoende investerare på villkor som överensstämmer med IBG-fondens villkor. |
| --- | --- | --- |

(10)

Genom IBG-fonden erbjuds följande investeringsmöjligheter:

a)

Aktivt delägande på upp till 1,5 miljoner euro per litet/medelstort företag och tolvmånadersperiod, varav minst 30 procent av medlen kommer från privata oberoende investerare på villkor som överensstämmer med IBG-fondens villkor.

| b) | Aktivt delägande på upp till 10 miljoner euro per litet/medelstort företag, inklusive konverteringsoptioner som konvertibla obligationer och optionsrätter till samma belopp, på samma villkor och med samma risker som privata investerare. |
| --- | --- |

b)

Aktivt delägande på upp till 10 miljoner euro per litet/medelstort företag, inklusive konverteringsoptioner som konvertibla obligationer och optionsrätter till samma belopp, på samma villkor och med samma risker som privata investerare.

| c) | Passivt delägande (nedan kallat IBG-fondens passiva delägande) på upp till 5 miljoner euro per företag som IBG-fonden engagerar sig i självständigt och oberoende av privata investerare under en tidsperiod på upp till tio år. |
| --- | --- |

c)

Passivt delägande (nedan kallat IBG-fondens passiva delägande) på upp till 5 miljoner euro per företag som IBG-fonden engagerar sig i självständigt och oberoende av privata investerare under en tidsperiod på upp till tio år.

| d) | Omvandling av IBG-fondens redan existerande passiva delägande till aktivt delägande på samma villkor som för privata investerare. |
| --- | --- |

d)

Omvandling av IBG-fondens redan existerande passiva delägande till aktivt delägande på samma villkor som för privata investerare.

| (11) | När det gäller det aktiva delägandet och omvandlingsåtgärderna konstaterade kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet att något statligt stöd i den mening som avses i 87.1 i EG-fördraget inte förelåg till förmån för investerarna (4) eller IBG-fondförvaltaren (5). Det kunde inte uteslutas att det rörde sig om statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget till förmån för IBG-fonden (6) eller målföretaget. Kommissionen kom dock fram till att åtgärden överensstämmer med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (7) (nedan kallat riktlinjerna) och att den är förenlig med gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(11)

När det gäller det aktiva delägandet och omvandlingsåtgärderna konstaterade kommissionen i sitt beslut att inleda förfarandet att något statligt stöd i den mening som avses i 87.1 i EG-fördraget inte förelåg till förmån för investerarna (4) eller IBG-fondförvaltaren (5). Det kunde inte uteslutas att det rörde sig om statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget till förmån för IBG-fonden (6) eller målföretaget. Kommissionen kom dock fram till att åtgärden överensstämmer med gemenskapens riktlinjer för statligt stöd för att främja riskkapitalinvesteringar i små och medelstora företag (7) (nedan kallat riktlinjerna) och att den är förenlig med gemensamma marknaden i enlighet med artikel 87.3 c i EG-fördraget.

| (12) | IBG-fondens passiva delägande prövades separat i samband med beslutet att inleda förfarandet eftersom Tyskland ansåg att det rörde sig om ett kreditinstrument som är förenligt med gemensamma marknaden och att det därmed inte var fråga om statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Kommissionen däremot var osäker på om IBG-fondens passiva delägande ekonomiskt sett skulle betraktas som kreditinstrument eller som egetkapitalinstrument. |
| --- | --- |

(12)

IBG-fondens passiva delägande prövades separat i samband med beslutet att inleda förfarandet eftersom Tyskland ansåg att det rörde sig om ett kreditinstrument som är förenligt med gemensamma marknaden och att det därmed inte var fråga om statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. Kommissionen däremot var osäker på om IBG-fondens passiva delägande ekonomiskt sett skulle betraktas som kreditinstrument eller som egetkapitalinstrument.

3.   SKÄLEN TILL ATT ETT FORMELLT GRANSKNINGSFÖRFARANDE INLEDDES

| (13) | Kommissionen inledde ett formellt granskningsförfarande för att klargöra om IBG-fondens passiva delägande ekonomiskt sett ska betraktas som ett kreditinstrument – i enlighet med Tysklands uppfattning – eller som ett egetkapitalinstrument. Om IBG-fondens passiva delägande faktiskt ska ses som ett kreditinstrument uppstår frågan om detta delägande innefattar ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget till förmån för målföretaget. För att avgöra denna fråga utgick man från kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (8) (nedan kallat 1997 års meddelande), ett meddelande som används som måttstock för marknadsräntan (9). |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen inledde ett formellt granskningsförfarande för att klargöra om IBG-fondens passiva delägande ekonomiskt sett ska betraktas som ett kreditinstrument – i enlighet med Tysklands uppfattning – eller som ett egetkapitalinstrument. Om IBG-fondens passiva delägande faktiskt ska ses som ett kreditinstrument uppstår frågan om detta delägande innefattar ett statligt stöd i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget till förmån för målföretaget. För att avgöra denna fråga utgick man från kommissionens meddelande om metoden för fastställande av referens- och diskonteringsränta (8) (nedan kallat 1997 års meddelande), ett meddelande som används som måttstock för marknadsräntan (9).

| (14) | I sitt beslut om att inleda förfarandet gav kommissionen uttryck för uppfattningen att om IBG-fondens passiva delägande är att betrakta som ett kreditinstrument innebär det inte någon fördel för de gynnade företagen i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, eftersom det enligt 1997 års meddelande är förenligt med gemensamma marknaden. Om IBG-fondens passiva delägande i stället ses som eget kapital kan det inte uteslutas att det är fråga om ett statligt stöd till förmån för målföretagen, eftersom åtgärden eventuellt avhjälper ett marknadsmisslyckande på riskkapitalmarknaden. |
| --- | --- |

(14)

I sitt beslut om att inleda förfarandet gav kommissionen uttryck för uppfattningen att om IBG-fondens passiva delägande är att betrakta som ett kreditinstrument innebär det inte någon fördel för de gynnade företagen i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget, eftersom det enligt 1997 års meddelande är förenligt med gemensamma marknaden. Om IBG-fondens passiva delägande i stället ses som eget kapital kan det inte uteslutas att det är fråga om ett statligt stöd till förmån för målföretagen, eftersom åtgärden eventuellt avhjälper ett marknadsmisslyckande på riskkapitalmarknaden.

| (15) | När kommissionen i sitt beslut om att inleda förfarandet skulle klargöra om IBG-fondens passiva delägande utgör ett kredit- eller ett egetkapitalinstrument utgick man från punkt 4.3.3 i riktlinjerna för att bedöma och beakta instrumentets ekonomiska innehåll, hur stor del av risken som investeraren tar på sig, vilka förluster investeraren eventuellt kan komma att drabbas av, om den vinstbaserade avkastningen dominerar över den fasta, investerarens förtursrätt vid målföretagets insolvens samt hur investeringsinstrumentet behandlas i nationella författningar, finansiella regler och redovisningsregler. |
| --- | --- |

(15)

När kommissionen i sitt beslut om att inleda förfarandet skulle klargöra om IBG-fondens passiva delägande utgör ett kredit- eller ett egetkapitalinstrument utgick man från punkt 4.3.3 i riktlinjerna för att bedöma och beakta instrumentets ekonomiska innehåll, hur stor del av risken som investeraren tar på sig, vilka förluster investeraren eventuellt kan komma att drabbas av, om den vinstbaserade avkastningen dominerar över den fasta, investerarens förtursrätt vid målföretagets insolvens samt hur investeringsinstrumentet behandlas i nationella författningar, finansiella regler och redovisningsregler.

| (16) | För att bedöma det ekonomiska innehållet i IBG-fondens passiva delägande identifierade kommissionen följande möjliga skillnader mellan standardkreditinstrument och IBG-fondens passiva delägande:
  a)   förtur: vid insolvens hos målföretaget har IBG-fondens passiva delägande förtur framför eget kapital, men inte när det gäller krediter och andra externa fordringar.
  b)   säkerheter: IBG-fondens passiva delägande täcks delvis (minst 10 procent) av säkerheter, vilket dock är långt under den nivå som krävs för lånefinansiering.
  c)   återbetalning: IBG-fondens passiva delägande innebär amortering två gånger per år, medan standardkreditinstrument i regel innebär att kapitalet plus ränta amorteras varje månad.
  d)   informations- och kontrollrättigheter: skillnader har fastställts när det gäller informations- och kontrollrättigheterna, även om standardkreditavtal ibland innehåller klausuler om ägar- och kontrollskifte.
  e)   uppsägningsrätt: det verkade finnas vissa skillnader när det gäller uppsägning av avtalet.
  f)   avkastning: när det gäller den vinstbaserade engångsersättningen kan man inte med 100 procents säkerhet slå fast att den fasta ersättningen utgör den viktigaste avkastningskomponenten. |
| --- | --- |

(16)

För att bedöma det ekonomiska innehållet i IBG-fondens passiva delägande identifierade kommissionen följande möjliga skillnader mellan standardkreditinstrument och IBG-fondens passiva delägande:

a)   förtur: vid insolvens hos målföretaget har IBG-fondens passiva delägande förtur framför eget kapital, men inte när det gäller krediter och andra externa fordringar.

b)   säkerheter: IBG-fondens passiva delägande täcks delvis (minst 10 procent) av säkerheter, vilket dock är långt under den nivå som krävs för lånefinansiering.

c)   återbetalning: IBG-fondens passiva delägande innebär amortering två gånger per år, medan standardkreditinstrument i regel innebär att kapitalet plus ränta amorteras varje månad.

d)   informations- och kontrollrättigheter: skillnader har fastställts när det gäller informations- och kontrollrättigheterna, även om standardkreditavtal ibland innehåller klausuler om ägar- och kontrollskifte.

e)   uppsägningsrätt: det verkade finnas vissa skillnader när det gäller uppsägning av avtalet.

f)   avkastning: när det gäller den vinstbaserade engångsersättningen kan man inte med 100 procents säkerhet slå fast att den fasta ersättningen utgör den viktigaste avkastningskomponenten.

| (17) | Kommissionen tvivlade därför på att IBG-fondens passiva delägande bör ses som ett kreditinstrument och anmodade berörda parter att inkomma med synpunkter på detta. |
| --- | --- |

(17)

Kommissionen tvivlade därför på att IBG-fondens passiva delägande bör ses som ett kreditinstrument och anmodade berörda parter att inkomma med synpunkter på detta.

4.   SYNPUNKTER FRÅN BERÖRDA PARTER

| (18) | I enlighet med artikel 20.2 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (10) och med anledning av kommissionens offentliggörande i EUT (11) har kommissionen mottagit en skrivelse med synpunkter från en berörd part, IBG-fonden, som presenterar omfattande argument för att IBG-fondens passiva delägande ska ses som ett kreditinstrument. |
| --- | --- |

(18)

I enlighet med artikel 20.2 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (10) och med anledning av kommissionens offentliggörande i EUT (11) har kommissionen mottagit en skrivelse med synpunkter från en berörd part, IBG-fonden, som presenterar omfattande argument för att IBG-fondens passiva delägande ska ses som ett kreditinstrument.

a)   Förtur

| (19) | IBG-fonden redogör för förtursrätten vid passivt delägande. Förtursrätten avtalas fram på frivillig grund och regleras inte i lag. Det är i princip inte ovanligt att kreditinstrument ges olika förtursrätt. I samband med finansiering av företagsköp delas praktiskt taget alltid fordringarna upp i prioriterade och oprioriterade fordringar. I sitt yttrande framhåller IBG-fonden att krediter och andra externa skulder visserligen kan ha förtur framför det passiva delägandet, men att det passiva delägandet alltid har förtur framför eget kapital och att det aldrig används för att täcka målföretagets förluster. |
| --- | --- |

(19)

IBG-fonden redogör för förtursrätten vid passivt delägande. Förtursrätten avtalas fram på frivillig grund och regleras inte i lag. Det är i princip inte ovanligt att kreditinstrument ges olika förtursrätt. I samband med finansiering av företagsköp delas praktiskt taget alltid fordringarna upp i prioriterade och oprioriterade fordringar. I sitt yttrande framhåller IBG-fonden att krediter och andra externa skulder visserligen kan ha förtur framför det passiva delägandet, men att det passiva delägandet alltid har förtur framför eget kapital och att det aldrig används för att täcka målföretagets förluster.

b)   Säkerheter

| (20) | IBG-fonden påpekar att det passiva delägandet ska täckas av säkerheter på 10–30 procent av värdet och att säkerheterna ställs av målföretagets aktieägare. Den exakta säkerhetsnivån avgörs från fall till fall och beror framför allt på de förmögenhetsvärden som aktieägarna tidigare överfört till företaget, exempelvis i form av eget kapital eller immateriella äganderätter. Kreditinstrument kan se olika ut från fall till fall. Det finns till och med instrument med 0 procents säkerhet (vid så kallad blankokredit), vilket inte automatiskt gör kreditinstrumentet till ett egetkapitalinstrument. |
| --- | --- |

(20)

IBG-fonden påpekar att det passiva delägandet ska täckas av säkerheter på 10–30 procent av värdet och att säkerheterna ställs av målföretagets aktieägare. Den exakta säkerhetsnivån avgörs från fall till fall och beror framför allt på de förmögenhetsvärden som aktieägarna tidigare överfört till företaget, exempelvis i form av eget kapital eller immateriella äganderätter. Kreditinstrument kan se olika ut från fall till fall. Det finns till och med instrument med 0 procents säkerhet (vid så kallad blankokredit), vilket inte automatiskt gör kreditinstrumentet till ett egetkapitalinstrument.

c)   Återbetalning

| (21) | Enligt vad IBG-fonden uppger liknar återbetalningsformerna för IBG-fondens passiva delägande kreditinstrumentens återbetalningsformer. För standardkrediter baseras återbetalningarna av kapital plus ränta på företagets likviditet och sker därför inte nödvändigtvis varje månad. Återbetalningar på halvårs- eller kvartalsbasis är lika vanligt som månatliga betalningar. Enligt den tyska civillagen (Bürgerliches Gesetzbuch, BGB) ska räntor betalas vid varje årsslut, men även andra betalningsordningar kan avtalas fram. |
| --- | --- |

(21)

Enligt vad IBG-fonden uppger liknar återbetalningsformerna för IBG-fondens passiva delägande kreditinstrumentens återbetalningsformer. För standardkrediter baseras återbetalningarna av kapital plus ränta på företagets likviditet och sker därför inte nödvändigtvis varje månad. Återbetalningar på halvårs- eller kvartalsbasis är lika vanligt som månatliga betalningar. Enligt den tyska civillagen (Bürgerliches Gesetzbuch, BGB) ska räntor betalas vid varje årsslut, men även andra betalningsordningar kan avtalas fram.

| (22) | När det gäller återbetalning av kapital hänvisar IBG-fonden till den tyska civillagen, som säger att återbetalning ska ske när låneavtalet sägs upp, såvida man inte kommit överens om något annat i avtalet. IBG-fondens passiva delägande överensstämmer med den tyska civillagens bestämmelser, och inga överenskommelser som avviker från dessa bestämmelser har avtalats fram. |
| --- | --- |

(22)

När det gäller återbetalning av kapital hänvisar IBG-fonden till den tyska civillagen, som säger att återbetalning ska ske när låneavtalet sägs upp, såvida man inte kommit överens om något annat i avtalet. IBG-fondens passiva delägande överensstämmer med den tyska civillagens bestämmelser, och inga överenskommelser som avviker från dessa bestämmelser har avtalats fram.

d)   Informations- och kontrollrättigheter

| (23) | IBG-fonden anför ytterligare argument som visar på likheten mellan IBG-fondens informationsklausuler och ägar- och kontrollskiftesklausuler och motsvarande klausuler när det gäller kreditinstrument. Det är vanligt att man kommer överens om ägar- och kontrollskiftesklausuler i kreditavtal, menar IBG-fonden. Framför allt vid bankkrediter och i samband med finansiering av projekt eller företagsköp brukar kreditgivare insistera på detta. Gemensamt för dessa kredittyper och IBG-fondens passiva delägande är att de har en lång löptid och förfaller till betalning först då de sägs upp, påpekar IBG-fonden. Som motprestation kräver kreditgivarna tämligen omfattande överenskommelser som ger dem rätt att säga upp kreditavtalet i förtid om kredittagaren bryter mot överenskommelserna. |
| --- | --- |

(23)

IBG-fonden anför ytterligare argument som visar på likheten mellan IBG-fondens informationsklausuler och ägar- och kontrollskiftesklausuler och motsvarande klausuler när det gäller kreditinstrument. Det är vanligt att man kommer överens om ägar- och kontrollskiftesklausuler i kreditavtal, menar IBG-fonden. Framför allt vid bankkrediter och i samband med finansiering av projekt eller företagsköp brukar kreditgivare insistera på detta. Gemensamt för dessa kredittyper och IBG-fondens passiva delägande är att de har en lång löptid och förfaller till betalning först då de sägs upp, påpekar IBG-fonden. Som motprestation kräver kreditgivarna tämligen omfattande överenskommelser som ger dem rätt att säga upp kreditavtalet i förtid om kredittagaren bryter mot överenskommelserna.

| (24) | För bankkrediter har de tyska privatbankernas paraplyorganisation Bundesverband deutscher Banken utformat en särskild avtalsmall med en långtgående ägar- och kontrollskiftesklausul. När det gäller finansiering av projekt och företagsköp hänvisar IBG-fonden till ett antal tyska kommentarer i frågan där långtgående kontrollklausuler för kreditgivaren diskuteras och erkänns. |
| --- | --- |

(24)

För bankkrediter har de tyska privatbankernas paraplyorganisation Bundesverband deutscher Banken utformat en särskild avtalsmall med en långtgående ägar- och kontrollskiftesklausul. När det gäller finansiering av projekt och företagsköp hänvisar IBG-fonden till ett antal tyska kommentarer i frågan där långtgående kontrollklausuler för kreditgivaren diskuteras och erkänns.

e)   Uppsägningsrätt

| (25) | IBG-fonden menar att ett ytterligare skäl för att IBG-fondens passiva delägande ska ses som likvärdigt med ett kreditinstrument gäller villkoren för att säga upp ett avtal. Vid avtalsbrott, om de överenskomna villkoren inte har uppfyllts, om oriktiga uppgifter har lämnats eller vid kontrollskifte kan såväl målföretaget som IBG-fonden säga upp avtalet. Om den specifika terminologi som används vid IBG-fondens passiva delägande för att säga upp ett avtal skiljer sig från motsvarande terminologi vid standardkrediter ska detta endast ses som ett uttryck för instrumentets speciella karaktär jämfört med en standardkredit, framhåller IBG-fonden. |
| --- | --- |

(25)

IBG-fonden menar att ett ytterligare skäl för att IBG-fondens passiva delägande ska ses som likvärdigt med ett kreditinstrument gäller villkoren för att säga upp ett avtal. Vid avtalsbrott, om de överenskomna villkoren inte har uppfyllts, om oriktiga uppgifter har lämnats eller vid kontrollskifte kan såväl målföretaget som IBG-fonden säga upp avtalet. Om den specifika terminologi som används vid IBG-fondens passiva delägande för att säga upp ett avtal skiljer sig från motsvarande terminologi vid standardkrediter ska detta endast ses som ett uttryck för instrumentets speciella karaktär jämfört med en standardkredit, framhåller IBG-fonden.

f)   Avkastning

| (26) | IBG-fonden redogör för det avkastningssystem som tillämpas för IBG-fondens passiva delägande och framhåller därvid att den fasta ersättningen utgör den viktigaste komponenten i den totala årliga avkastningen om 13 procent. Den totala årliga avkastningen består dels av en fast ränta, som fastställs på basis av målföretagets kreditrisk och oberoende av investeringens lönsamhet, dels av en vinstbaserad komponent som betalas ut när vissa vinstnivåer har överstigits. Den vinstbaserade komponenten ligger alltid minst 250 räntepunkter under komponenten med fast ränta. Förutom den årliga totala räntan på 13 procent utbetalas även en engångsersättning som utgör en procentsats av det passiva delägandets nominella värde och som inte är beroende av investeringens lönsamhet. |
| --- | --- |

(26)

IBG-fonden redogör för det avkastningssystem som tillämpas för IBG-fondens passiva delägande och framhåller därvid att den fasta ersättningen utgör den viktigaste komponenten i den totala årliga avkastningen om 13 procent. Den totala årliga avkastningen består dels av en fast ränta, som fastställs på basis av målföretagets kreditrisk och oberoende av investeringens lönsamhet, dels av en vinstbaserad komponent som betalas ut när vissa vinstnivåer har överstigits. Den vinstbaserade komponenten ligger alltid minst 250 räntepunkter under komponenten med fast ränta. Förutom den årliga totala räntan på 13 procent utbetalas även en engångsersättning som utgör en procentsats av det passiva delägandets nominella värde och som inte är beroende av investeringens lönsamhet.

g)   Bokförings- och skatteaspekter

| (27) | IBG-fonden redogör utförligt för varför man anser att fondens passiva delägande enligt såväl tysk rätt (civil-, redovisnings- och skatterätt) som internationell redovisningsstandard (IFRS/IAS) utgör ett typiskt passivt delägande och därmed är att betrakta som ett kreditinstrument. |
| --- | --- |

(27)

IBG-fonden redogör utförligt för varför man anser att fondens passiva delägande enligt såväl tysk rätt (civil-, redovisnings- och skatterätt) som internationell redovisningsstandard (IFRS/IAS) utgör ett typiskt passivt delägande och därmed är att betrakta som ett kreditinstrument.

5.   KOMMENTARER FRÅN TYSKLAND

5.1   Synpunkter på beslutet att inleda förfarandet

| (28) | I enlighet med artikel 20.2 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 och med anledning av kommissionens offentliggörande i EUT (12) har Tyskland inkommit med synpunkter till kommissionen. Tyskland anser att IBG-fondens passiva delägande av följande skäl ska betraktas som ett typiskt passivt delägande och därmed som kreditinstrument:






  a) | Civil-, redovisnings- och skatterättsligt behandlas dessa investeringsinstrument som främmande kapital. |
| --- | --- | --- |

(28)

I enlighet med artikel 20.2 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 och med anledning av kommissionens offentliggörande i EUT (12) har Tyskland inkommit med synpunkter till kommissionen. Tyskland anser att IBG-fondens passiva delägande av följande skäl ska betraktas som ett typiskt passivt delägande och därmed som kreditinstrument:

a)

Civil-, redovisnings- och skatterättsligt behandlas dessa investeringsinstrument som främmande kapital.

| b) | Såväl informations- och kontrollrättigheterna som bestämmelserna för investeringens upphörande liknar dem som finns för kreditinstrument. |
| --- | --- |

b)

Såväl informations- och kontrollrättigheterna som bestämmelserna för investeringens upphörande liknar dem som finns för kreditinstrument.

| c) | Precis som för kreditinstrument ska kapitalet plus ränta till fullo återbetalas då delägandet upphör. |
| --- | --- |

c)

Precis som för kreditinstrument ska kapitalet plus ränta till fullo återbetalas då delägandet upphör.

| d) | Komponenten med fast ränta utgör den viktigaste avkastningskomponenten, vilket tyder på att IBG-fondens passiva delägande bör behandlas som kreditinstrument. |
| --- | --- |

d)

Komponenten med fast ränta utgör den viktigaste avkastningskomponenten, vilket tyder på att IBG-fondens passiva delägande bör behandlas som kreditinstrument.

| e) | Krediters och andra externa fordringars förtur framför IBG-fondens passiva ägande är en förutsättning för att kunna förhindra en omedelbar bokföringsmässig insolvens på grund av kredittagarens svaga kreditläge. |
| --- | --- |

e)

Krediters och andra externa fordringars förtur framför IBG-fondens passiva ägande är en förutsättning för att kunna förhindra en omedelbar bokföringsmässig insolvens på grund av kredittagarens svaga kreditläge.

| f) | Banker och kreditinstitut behandlar i regel mezzaninkapital som kreditinstrument, även när det inte täcks av någon säkerhet. |
| --- | --- |

f)

Banker och kreditinstitut behandlar i regel mezzaninkapital som kreditinstrument, även när det inte täcks av någon säkerhet.

5.2   Kommentarer angående IBG-fondens synpunkter

| (29) | I sina kommentarer angående IBG-fondens synpunkter ger Tyskland sitt stöd för IBG-fondens uppfattning och upprepar de slutsatser man förde fram i samband med att man lämnade sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet. Vidare betonar Tyskland att IBG-fondens passiva delägande har tillhandahållits på marknadsmässiga villkor och inte omfattat något statligt stöd, eftersom det skett i enlighet med kommissionens meddelande om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (13) (nedan kallat 2008 års meddelande). |
| --- | --- |

(29)

I sina kommentarer angående IBG-fondens synpunkter ger Tyskland sitt stöd för IBG-fondens uppfattning och upprepar de slutsatser man förde fram i samband med att man lämnade sina synpunkter på beslutet att inleda förfarandet. Vidare betonar Tyskland att IBG-fondens passiva delägande har tillhandahållits på marknadsmässiga villkor och inte omfattat något statligt stöd, eftersom det skett i enlighet med kommissionens meddelande om en översyn av metoden för att fastställa referens- och diskonteringsräntor (13) (nedan kallat 2008 års meddelande).

| (30) | I den fortsatta skriftväxlingen med kommissionen redogjorde Tyskland för IBG-fondens klassificeringssystem som granskats av PricewaterhouseCoopers och enligt vilket målföretagen betygsätts med alltifrån ”Mycket bra” (AAA) ned till ”Dåligt/Finansiella svårigheter” (CCC), där betyget CCC innebär att företaget inte beviljas någon finansiering. Vid bedömningen av målföretagens kreditrisk tas hänsyn till IBG-fondens prioriteringsordning och låga säkerhetsnivå. |
| --- | --- |

(30)

I den fortsatta skriftväxlingen med kommissionen redogjorde Tyskland för IBG-fondens klassificeringssystem som granskats av PricewaterhouseCoopers och enligt vilket målföretagen betygsätts med alltifrån ”Mycket bra” (AAA) ned till ”Dåligt/Finansiella svårigheter” (CCC), där betyget CCC innebär att företaget inte beviljas någon finansiering. Vid bedömningen av målföretagens kreditrisk tas hänsyn till IBG-fondens prioriteringsordning och låga säkerhetsnivå.

| (31) | Det är med hjälp av klassificeringssystemet som en riskanpassad räntesats sätts. Ersättning för det passiva delägandet utgår alltid enligt en fast räntesats, som består av interbankräntan (IBOR) och en skälig marginal. Beroende på företagets klassificering kan denna marginal ligga på mellan 100 och 650 räntepunkter. För företag som inte omfattas av IBG-fondens klassificeringssystem tillämpas en marginal som är på minst 400 räntepunkter, dock aldrig lägre än den som tillämpas på moderbolaget. |
| --- | --- |

(31)

Det är med hjälp av klassificeringssystemet som en riskanpassad räntesats sätts. Ersättning för det passiva delägandet utgår alltid enligt en fast räntesats, som består av interbankräntan (IBOR) och en skälig marginal. Beroende på företagets klassificering kan denna marginal ligga på mellan 100 och 650 räntepunkter. För företag som inte omfattas av IBG-fondens klassificeringssystem tillämpas en marginal som är på minst 400 räntepunkter, dock aldrig lägre än den som tillämpas på moderbolaget.

6.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

6.1   Lagenlighet

| (32) | Tyskland har anmält åtgärden innan den genomförts och har därmed uppfyllt sina förpliktelser i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget. Åtgärden träder i kraft först efter att ha godkänts av kommissionen. |
| --- | --- |

(32)

Tyskland har anmält åtgärden innan den genomförts och har därmed uppfyllt sina förpliktelser i enlighet med artikel 88.3 i EG-fördraget. Åtgärden träder i kraft först efter att ha godkänts av kommissionen.

6.2   Rättslig grund för bedömningen

6.2.1   Ekonomisk klassificering av IBG-fondens passiva delägande

| (33) | För att kunna avgöra om det i samband med IBG-fondens passiva delägande ekonomiskt sett rör sig om ett kredit- eller egetkapitalinstrument prövades det mot riktlinjerna. I punkt 2.2. i riktlinjerna definieras begreppen ”investeringsinstrument i form av kapital som liknar eget kapital” (egetkapitalinstrument) respektive ”skuldfinansieringsinstrument” (kreditinstrument) på följande sätt:
  —   ”Investeringsinstrument i form av kapital likställt med eget kapital”: instrument som ger innehavaren (investeraren/långivaren) en avkastning som i huvudsak grundar sig på vinster eller förluster i det underliggande målföretaget och som inte har någon säkerhet vid betalningsförsummelse. Denna definition tar fasta på innehållet snarare än formen.
  —   ”Skuldfinansieringsinstrument”: lån och andra finansieringsinstrument för vilka säkerhet har ställts åtminstone delvis och där den viktigaste komponenten är att de ger långivaren/investeraren en fast minimiavkastning. Denna definition tar fasta på innehållet snarare än formen. |
| --- | --- |

(33)

För att kunna avgöra om det i samband med IBG-fondens passiva delägande ekonomiskt sett rör sig om ett kredit- eller egetkapitalinstrument prövades det mot riktlinjerna. I punkt 2.2. i riktlinjerna definieras begreppen ”investeringsinstrument i form av kapital som liknar eget kapital” (egetkapitalinstrument) respektive ”skuldfinansieringsinstrument” (kreditinstrument) på följande sätt:

—   ”Investeringsinstrument i form av kapital likställt med eget kapital”: instrument som ger innehavaren (investeraren/långivaren) en avkastning som i huvudsak grundar sig på vinster eller förluster i det underliggande målföretaget och som inte har någon säkerhet vid betalningsförsummelse. Denna definition tar fasta på innehållet snarare än formen.

—   ”Skuldfinansieringsinstrument”: lån och andra finansieringsinstrument för vilka säkerhet har ställts åtminstone delvis och där den viktigaste komponenten är att de ger långivaren/investeraren en fast minimiavkastning. Denna definition tar fasta på innehållet snarare än formen.

| (34) | I enlighet med punkt 4.3.3 i riktlinjerna ska kommissionen ”beakta instrumentets ekonomiska innehåll, inte dess benämning eller hur investerarna klassificerat instrumentet ... [och särskilt] ta hänsyn till hur stor del av risken i målföretagets satsning som investeraren tar på sig, de förluster investeraren eventuellt kan komma att drabbas av, huruvida avkastningen beror av företagets vinst eller om det är fråga om en fast avkastning samt investerarens förtursrätt om företaget går i konkurs ... [och] till hur investeringsinstrumentet behandlas i nationella författningar, finansiella regler och redovisningsregler, om dessa är konsekventa och relevanta för klassificeringen.” |
| --- | --- |

(34)

I enlighet med punkt 4.3.3 i riktlinjerna ska kommissionen ”beakta instrumentets ekonomiska innehåll, inte dess benämning eller hur investerarna klassificerat instrumentet ... [och särskilt] ta hänsyn till hur stor del av risken i målföretagets satsning som investeraren tar på sig, de förluster investeraren eventuellt kan komma att drabbas av, huruvida avkastningen beror av företagets vinst eller om det är fråga om en fast avkastning samt investerarens förtursrätt om företaget går i konkurs ... [och] till hur investeringsinstrumentet behandlas i nationella författningar, finansiella regler och redovisningsregler, om dessa är konsekventa och relevanta för klassificeringen.”

| (35) | Efter granskning av de argument som Tyskland lagt fram och av de upplysningar som berörd part (IBG-fonden) presenterat i sina synpunkter på kommissionens beslut att inleda förfarandet kan följande konstateras: |
| --- | --- |

(35)

Efter granskning av de argument som Tyskland lagt fram och av de upplysningar som berörd part (IBG-fonden) presenterat i sina synpunkter på kommissionens beslut att inleda förfarandet kan följande konstateras:

a)   Risker för investeraren

| (36) | Med ledning av riktlinjerna har de risker och potentiella förluster som åtgärden innebär för IBG-fonden bedömts. Därvid har hänsyn tagits till att IBG-fondens passiva delägande, i likhet med kreditinstrument, inte bär hela exit-risken, såsom vore fallet om det rörde sig om en investerare (14). IBG-fondens passiva delägande innebär aldrig delaktighet i målföretagets förluster, såsom vore fallet om det rörde sig om ett aktieägande. I punkt 4.3.3 i riktlinjerna anges detta uttryckligen som ett kriterium för att skilja mellan egetkapital- och kreditinstrument. Precis som vid kreditinstrument föreskriver avtalsbestämmelserna för IBG-fondens delägande att kapitalet plus ränta, inklusive de vinstbaserade komponenterna, ska återbetalas ur företagets kassaflöde. Med tanke på den risk och de potentiella förluster som investeraren påtar sig kan IBG-fondens passiva delägande sålunda ses som ett skuldfinansieringsinstrument, dvs. kreditinstrument. |
| --- | --- |

(36)

Med ledning av riktlinjerna har de risker och potentiella förluster som åtgärden innebär för IBG-fonden bedömts. Därvid har hänsyn tagits till att IBG-fondens passiva delägande, i likhet med kreditinstrument, inte bär hela exit-risken, såsom vore fallet om det rörde sig om en investerare (14). IBG-fondens passiva delägande innebär aldrig delaktighet i målföretagets förluster, såsom vore fallet om det rörde sig om ett aktieägande. I punkt 4.3.3 i riktlinjerna anges detta uttryckligen som ett kriterium för att skilja mellan egetkapital- och kreditinstrument. Precis som vid kreditinstrument föreskriver avtalsbestämmelserna för IBG-fondens delägande att kapitalet plus ränta, inklusive de vinstbaserade komponenterna, ska återbetalas ur företagets kassaflöde. Med tanke på den risk och de potentiella förluster som investeraren påtar sig kan IBG-fondens passiva delägande sålunda ses som ett skuldfinansieringsinstrument, dvs. kreditinstrument.

b)   Förtursrätt

| (37) | Enligt riktlinjerna ska fordringarnas förtursrätt vid insolvens beaktas. Krediter och andra externa fordringar har förtursrätt framför IBG-fondens passiva delägande, som i sin tur har förtursrätt framför eget kapital och aldrig tar på sig målföretagets skulder, något som är ett typiskt kännetecken för kreditinstrument. Det är vanligt att prioriterade kreditgivares fordringar har förtur framför skulder som inte alls eller endast delvis täcks av säkerhet. IBG-fondens lägre prioriterade passiva delägande är visserligen i själva verket förbundet med en högre risk jämfört med skulder som inte är lika lågprioriterade, men detta avspeglas i den riskanpassade räntan. Det är därför som inte enbart andra fordringsägares förtur räcker för att IBG-fondens passiva delägande ska klassificeras som investeringsinstrument i form av kapital som kan likställas med eget kapital, dvs. egetkapitalinstrument. |
| --- | --- |

(37)

Enligt riktlinjerna ska fordringarnas förtursrätt vid insolvens beaktas. Krediter och andra externa fordringar har förtursrätt framför IBG-fondens passiva delägande, som i sin tur har förtursrätt framför eget kapital och aldrig tar på sig målföretagets skulder, något som är ett typiskt kännetecken för kreditinstrument. Det är vanligt att prioriterade kreditgivares fordringar har förtur framför skulder som inte alls eller endast delvis täcks av säkerhet. IBG-fondens lägre prioriterade passiva delägande är visserligen i själva verket förbundet med en högre risk jämfört med skulder som inte är lika lågprioriterade, men detta avspeglas i den riskanpassade räntan. Det är därför som inte enbart andra fordringsägares förtur räcker för att IBG-fondens passiva delägande ska klassificeras som investeringsinstrument i form av kapital som kan likställas med eget kapital, dvs. egetkapitalinstrument.

c)   Säkerheter

| (38) | Enligt riktlinjerna måste ett kreditinstrument åtminstone delvis täckas av säkerheter. Man bör beakta att IBG-fondens passiva delägande täcks av säkerheter på 10–30 procent av värdet och att säkerheterna ställs av målföretagets aktieägare. De låga kraven på säkerhet kan förklaras av att snabbväxande teknikinriktade små och medelstora företag inte har säkerheter av tillräckligt högt värde. Med tanke på den låga prioritetsgraden hos IBG-fondens passiva delägande ter det sig dessutom rimligt med endast delvis täckande säkerheter. IBG-fondens låga prioriteringsgrad och säkerhetstäckning avspeglas i avkastningens storlek. Man kan därför konstatera att den icke heltäckande säkerhetstäckningen för IBG-fondens passiva delägande ligger i linje med riktlinjerna. |
| --- | --- |

(38)

Enligt riktlinjerna måste ett kreditinstrument åtminstone delvis täckas av säkerheter. Man bör beakta att IBG-fondens passiva delägande täcks av säkerheter på 10–30 procent av värdet och att säkerheterna ställs av målföretagets aktieägare. De låga kraven på säkerhet kan förklaras av att snabbväxande teknikinriktade små och medelstora företag inte har säkerheter av tillräckligt högt värde. Med tanke på den låga prioritetsgraden hos IBG-fondens passiva delägande ter det sig dessutom rimligt med endast delvis täckande säkerheter. IBG-fondens låga prioriteringsgrad och säkerhetstäckning avspeglas i avkastningens storlek. Man kan därför konstatera att den icke heltäckande säkerhetstäckningen för IBG-fondens passiva delägande ligger i linje med riktlinjerna.

d)   Avkastning

| (39) | Enligt riktlinjerna måste den viktigaste avkastningskomponenten hos ett kreditinstrument utgöras av en fast ersättning. IBG-fondens passiva delägande innebär att den vinstbaserade komponenten alltid ligger minst 250 räntepunkter under komponenten med fast ränta. En fast engångsersättning vid sidan av en total avkastning på 13 procent innebär att den andel som den fasta avkastningen utgör ökar ytterligare. Komponenten med fast räntesats för IBG-fondens passiva delägande kan därför sägas vara den viktigaste avkastningskomponenten i enlighet med riktlinjerna. |
| --- | --- |

(39)

Enligt riktlinjerna måste den viktigaste avkastningskomponenten hos ett kreditinstrument utgöras av en fast ersättning. IBG-fondens passiva delägande innebär att den vinstbaserade komponenten alltid ligger minst 250 räntepunkter under komponenten med fast ränta. En fast engångsersättning vid sidan av en total avkastning på 13 procent innebär att den andel som den fasta avkastningen utgör ökar ytterligare. Komponenten med fast räntesats för IBG-fondens passiva delägande kan därför sägas vara den viktigaste avkastningskomponenten i enlighet med riktlinjerna.

e)   Ägar- och kontrollskiftesklausuler

| (40) | Efter att ha granskat den omfattande information som lämnats in av berörd part drog kommissionen slutsatsen att klausulerna om information och ägar- och kontrollskifte för IBG-fondens passiva delägande liknar klausulerna för kreditinstrument med svag förtursrätt och inga eller endast delvis ställda säkerheter. För dessa instrument ställs i regel krav på såväl intensiv övervakning som utförlig och omgående information om företagets ekonomiska utveckling. För dessa instrument fastställs dessutom särskilda finansiella indikatorer eller villkor som företaget måste rätta sig efter. Med avseende på klausulerna om information och ägar- och kontrollskifte ska därför IBG-fondens passiva delägande ses som ett kreditinstrument. |
| --- | --- |

(40)

Efter att ha granskat den omfattande information som lämnats in av berörd part drog kommissionen slutsatsen att klausulerna om information och ägar- och kontrollskifte för IBG-fondens passiva delägande liknar klausulerna för kreditinstrument med svag förtursrätt och inga eller endast delvis ställda säkerheter. För dessa instrument ställs i regel krav på såväl intensiv övervakning som utförlig och omgående information om företagets ekonomiska utveckling. För dessa instrument fastställs dessutom särskilda finansiella indikatorer eller villkor som företaget måste rätta sig efter. Med avseende på klausulerna om information och ägar- och kontrollskifte ska därför IBG-fondens passiva delägande ses som ett kreditinstrument.

f)   Uppsägningsrätt

| (41) | I sitt beslut om att inleda förfarandet bekräftade kommissionen att förutsättningarna för att IBG-fonden ska kunna säga upp ett avtal om passivt delägande verkar likna de förutsättningar som gäller för kreditinstrument, då en investering kan sägas upp vid avtalsbrott, om överenskomna villkor inte uppfyllts, om oriktiga uppgifter lämnats eller om ett kontrollskifte ägt rum. Kommissionen tog hänsyn till att skillnaderna i terminologin endast ska ses som ett uttryck för den speciella karaktären hos IBG-fondens passiva delägande jämfört med standardkreditinstrument. Bortsett från de terminologiska skillnaderna liknar således uppsägningsbestämmelserna för IBG-fondens passiva delägande i princip motsvarande bestämmelser för standardkreditinstrument. |
| --- | --- |

(41)

I sitt beslut om att inleda förfarandet bekräftade kommissionen att förutsättningarna för att IBG-fonden ska kunna säga upp ett avtal om passivt delägande verkar likna de förutsättningar som gäller för kreditinstrument, då en investering kan sägas upp vid avtalsbrott, om överenskomna villkor inte uppfyllts, om oriktiga uppgifter lämnats eller om ett kontrollskifte ägt rum. Kommissionen tog hänsyn till att skillnaderna i terminologin endast ska ses som ett uttryck för den speciella karaktären hos IBG-fondens passiva delägande jämfört med standardkreditinstrument. Bortsett från de terminologiska skillnaderna liknar således uppsägningsbestämmelserna för IBG-fondens passiva delägande i princip motsvarande bestämmelser för standardkreditinstrument.

g)   Rättsliga, bokförings- och skattemässiga aspekter

| (42) | Kommissionen konstaterar att IBG-fondens passiva delägande i enlighet med såväl tillämplig tysk lagstiftning (civil-, redovisnings- och skatterätt) som internationell redovisningsstandard (IAS) utgör ett typiskt passivt delägande och därmed är att betrakta som ett kreditinstrument, vilket även Tyskland och IBG-fonden har visat. |
| --- | --- |

(42)

Kommissionen konstaterar att IBG-fondens passiva delägande i enlighet med såväl tillämplig tysk lagstiftning (civil-, redovisnings- och skatterätt) som internationell redovisningsstandard (IAS) utgör ett typiskt passivt delägande och därmed är att betrakta som ett kreditinstrument, vilket även Tyskland och IBG-fonden har visat.

h)   Slutsatser

| (43) | Efter att ha granskat de ekonomiska egenskaperna hos IBG-fondens passiva delägande kan kommissionen med hänsyn till de rättsliga, redovisningsmässiga och skattemässiga aspekterna på detta instrument konstatera att IBG-fondens passiva delägande ekonomiskt sett kan klassificeras som ett kreditinstrument. |
| --- | --- |

(43)

Efter att ha granskat de ekonomiska egenskaperna hos IBG-fondens passiva delägande kan kommissionen med hänsyn till de rättsliga, redovisningsmässiga och skattemässiga aspekterna på detta instrument konstatera att IBG-fondens passiva delägande ekonomiskt sett kan klassificeras som ett kreditinstrument.

6.2.2   Stödkaraktären hos IBG-fondens passiva delägande

| (44) | Kommissionen har granskat IBG-fondens passiva delägande utifrån artikel 87 i EG-fördraget. Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget ”är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. För att en åtgärd ska anses omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget måste följande fyra kriterier vara uppfyllda:






  a) | Åtgärden måste finansieras med hjälp av statliga medel. |
| --- | --- | --- |

(44)

Kommissionen har granskat IBG-fondens passiva delägande utifrån artikel 87 i EG-fördraget. Enligt artikel 87.1 i EG-fördraget ”är stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den gemensamma marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. För att en åtgärd ska anses omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget måste följande fyra kriterier vara uppfyllda:

a)

Åtgärden måste finansieras med hjälp av statliga medel.

| b) | Åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen genom att den gynnade parten skaffar sig en fördel. |
| --- | --- |

b)

Åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen genom att den gynnade parten skaffar sig en fördel.

| c) | Denna fördel måste vara selektiv, dvs. vara begränsad till vissa företag eller näringsgrenar. |
| --- | --- |

c)

Denna fördel måste vara selektiv, dvs. vara begränsad till vissa företag eller näringsgrenar.

| d) | Åtgärden måste påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

d)

Åtgärden måste påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (45) | I sitt beslut om att inleda förfarandet drog kommissionen slutsatsen att om IBG-fondens passiva delägande kan klassificeras som kreditinstrument ska detta delägande ses som ett kreditinstrument som är förenligt med gemensamma marknaden i enlighet med 1997 års meddelande. Instrumentet är förenligt med gemensamma marknaden även i enlighet med 2008 års meddelande, eftersom IBG-fonden prövar varje företag med avseende på kreditrisken, inklusive förtursrätt vid insolvens och säkerhetstäckning, samt tillämpar riskanpassade räntesatser. |
| --- | --- |

(45)

I sitt beslut om att inleda förfarandet drog kommissionen slutsatsen att om IBG-fondens passiva delägande kan klassificeras som kreditinstrument ska detta delägande ses som ett kreditinstrument som är förenligt med gemensamma marknaden i enlighet med 1997 års meddelande. Instrumentet är förenligt med gemensamma marknaden även i enlighet med 2008 års meddelande, eftersom IBG-fonden prövar varje företag med avseende på kreditrisken, inklusive förtursrätt vid insolvens och säkerhetstäckning, samt tillämpar riskanpassade räntesatser.

| (46) | Mot bakgrund av detta kan slutsatsen dras att IBG-fondens passiva delägande inte utgör något statligt stöd till förmån för målföretagen i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(46)

Mot bakgrund av detta kan slutsatsen dras att IBG-fondens passiva delägande inte utgör något statligt stöd till förmån för målföretagen i den mening som avses i artikel 87.1 i EG-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den åtgärd som Tyskland planerar att genomföra med hjälp av holdingbolaget IBG Beteiligungsgesellschaft Sachsen-Anhalt mbH utgör inte, vad bolagets passiva delägande beträffar, något stöd som omfattas av artikel 87.1 i EG-fördraget.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Förbundsrepubliken Tyskland.

Utfärdat i Bryssel den 8 oktober 2008.

På kommissionens vägnar

Neelie KROES

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT C 246, 20.10.2007, s. 20.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  N 459/06 – Riktlinjer för statligt regionalstöd för 2007–2013 – Nationell regionalstödskarta: Tyskland (EUT C 295, 5.12.2006, s. 6).

3

(4)  Kommissionen motiverade detta med att IBG-fonden och privata investerare har samma risktagande, samma fördelar och likvärdiga krav om målföretaget drabbas av insolvens. När det gäller omvandling till aktivt delägande kommer IBG-fondens aktiva delägande att bli föremål för en värdering enligt fastställda regler då den totala ersättningen (det nominella värdet, fasta och rörliga räntor och en engångsersättning) omvandlas till aktivt delägande.

4

(5)  Kommissionen motiverade detta med att ett särskilt förvaltningsbolag utsetts genom ett öppet anbudsförfarande.

5

(6)  Kommissionen betraktade IBG-fonden som ett statligt företag som troligtvis kan få tillgång till kapital till villkor som marknadsutsatta investerare inte beviljas.

6

(7)  EUT C 194, 18.8.2006, s. 2.

7

(8)  EGT C 273, 9.9.1997, s. 3.

8

(9)  Samma argumentation återfinns i tidigare kommissionsbeslut: Statligt stöd N 344/06 – Tyskland: ”SBG” (EUT C 157, 10.7.2007, s. 8); Statligt stöd N 104/05 – Tyskland: ”Regio MIT Riskkapitalfond Mittelhessen” (EUT C 295, 26.11.2005, s. 8); Statligt stöd N 212/04 – Tyskland: ”ERUF Riskkapitalfond Berlin” (EUT C 95, 20.4.2005, s. 8); Statligt stöd N 213/04 – Tyskland: ”ERUF Riskkapitalfond Schleswig-Holstein” (EUT C 72, 24.3.2006, s. 2); Statligt stöd N 266/04 – Tyskland: ”ERUF Riskkapitalfond Thüringen” (EUT C 95, 20.4.2005, s. 9); Statligt stöd N 310/04 – Tyskland: ”ERUF Riskkapitalfond Brandenburg” (EUT C 79, 1.4.2006, s. 25).

9

(10)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

10

(11)  Se fotnot 1.

11

(12)  Se fotnot 1.

12

(13)  EUT C 14, 19.1.2008, s. 6.

13

(14)  Investerare tillhandahåller i regel långfristigt kapital utan krav på återbetalning och utan säkerhet. Som motprestation får de en andel av företagets eget kapital och sin del av vinsten när de vid investeringstidens utgång avslutar sitt delägande.

14

---

| 5.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/31 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/31

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 28 april 2009

om tillstånd för utsläppande på marknaden av lykopen från Blakeslea trispora som ny livsmedelsingrediens enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97

[delgivet med nr K(2009) 3039]

(Endast den spanska texten är giltig)

(2009/365/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 258/97 av den 27 januari 1997 om nya livsmedel och nya livsmedelsingredienser (1), särskilt artikel 7, och

av följande skäl:

| (1) | Den 30 augusti 2007 ansökte företaget Vitatene hos de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket om att få släppa ut lykopen från Blakeslea trispora på marknaden som ny livsmedelsingrediens. Den 17 oktober 2007 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Förenade kungariket sin första utvärderingsrapport. I rapporten konstaterades att det mot bakgrund av andra ansökningar angående lykopen som ännu inte avgjorts krävs en ytterligare utvärdering för att garantera att tillstånd att använda olika typer av lykopen som ny livsmedelsingrediens ges på samma villkor. |
| --- | --- |

(1)

Den 30 augusti 2007 ansökte företaget Vitatene hos de behöriga myndigheterna i Förenade kungariket om att få släppa ut lykopen från Blakeslea trispora på marknaden som ny livsmedelsingrediens. Den 17 oktober 2007 utfärdade det behöriga organet för utvärdering av livsmedel i Förenade kungariket sin första utvärderingsrapport. I rapporten konstaterades att det mot bakgrund av andra ansökningar angående lykopen som ännu inte avgjorts krävs en ytterligare utvärdering för att garantera att tillstånd att använda olika typer av lykopen som ny livsmedelsingrediens ges på samma villkor.

| (2) | Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till samtliga medlemsstater den 11 februari 2008. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen vidarebefordrade den första utvärderingsrapporten till samtliga medlemsstater den 11 februari 2008.

| (3) | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ombads att yttra sig i frågan och lämnade sitt yttrande den 4 december 2008. |
| --- | --- |

(3)

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) ombads att yttra sig i frågan och lämnade sitt yttrande den 4 december 2008.

| (4) | Efsa konstaterade i sitt yttrande att eftersom lykopen kan förändras genom oxidation måste det formuleras som suspension i ätliga oljor eller direkt komprimerbara eller vattenlösliga pulver. Tillräckligt antioxidativt skydd måste garanteras. |
| --- | --- |

(4)

Efsa konstaterade i sitt yttrande att eftersom lykopen kan förändras genom oxidation måste det formuleras som suspension i ätliga oljor eller direkt komprimerbara eller vattenlösliga pulver. Tillräckligt antioxidativt skydd måste garanteras.

| (5) | Efsa påpekade också att även om genomsnittskonsumentens intag av lykopen kommer att ligga under det acceptabla dagliga intaget (ADI) kan ADI komma att överstigas hos vissa konsumenter. Det bör därför samlas in uppgifter om intaget under ett antal år efter godkännandet så att detta kan ses över mot bakgrund av eventuella nya rön om säkerhet när det gäller lykopen och lykopenintag. Särskild uppmärksamhet bör ägnas insamling av uppgifter angående lykopenhalter i frukostflingor. Detta krav gäller dock i enlighet med detta beslut endast användningen av lykopen som ny livsmedelsingrediens och inte som livsmedelsfärgämne, vilket omfattas av rådets direktiv 89/107/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om livsmedelstillsatser som är godkända för användning i livsmedel (2). |
| --- | --- |

(5)

Efsa påpekade också att även om genomsnittskonsumentens intag av lykopen kommer att ligga under det acceptabla dagliga intaget (ADI) kan ADI komma att överstigas hos vissa konsumenter. Det bör därför samlas in uppgifter om intaget under ett antal år efter godkännandet så att detta kan ses över mot bakgrund av eventuella nya rön om säkerhet när det gäller lykopen och lykopenintag. Särskild uppmärksamhet bör ägnas insamling av uppgifter angående lykopenhalter i frukostflingor. Detta krav gäller dock i enlighet med detta beslut endast användningen av lykopen som ny livsmedelsingrediens och inte som livsmedelsfärgämne, vilket omfattas av rådets direktiv 89/107/EEG av den 21 december 1988 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om livsmedelstillsatser som är godkända för användning i livsmedel (2).

| (6) | På grundval av den vetenskapliga utvärderingen fastställs det att lykopen från Blakeslea trispora uppfyller kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97. |
| --- | --- |

(6)

På grundval av den vetenskapliga utvärderingen fastställs det att lykopen från Blakeslea trispora uppfyller kraven i artikel 3.1 i förordning (EG) nr 258/97.

| (7) | Företaget Vitatene är införstått med att kommissionens beslut 2006/721/EG (3) kommer att upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(7)

Företaget Vitatene är införstått med att kommissionens beslut 2006/721/EG (3) kommer att upphöra att gälla.

| (8) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa. |
| --- | --- |

(8)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för livsmedelskedjan och djurhälsa.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Lykopen från Blakeslea trispora (nedan kallat produkten) enligt specifikationen i bilaga I får släppas ut på marknaden i gemenskapen som ny livsmedelsingrediens i de livsmedel som förtecknas i bilaga II.

Artikel 2

Den nya livsmedelsingrediens som godkänns genom detta beslut ska vid märkning av livsmedel i vilka den ingår benämnas ”lykopen”.

Artikel 3

Företaget Vitatene ska inrätta ett övervakningsprogram i samband med att produkten släpps ut på marknaden. Detta program ska bl.a. omfatta information om hur mycket lykopen som används i livsmedel i enlighet med bilaga III.

De uppgifter som samlas in ska göras tillängliga för kommissionen och medlemsstaterna. Mot bakgrund av nya rön och en rapport från Efsa ska användningen av lykopen som livsmedelsingrediens ses över senast 2014.

Artikel 4

Beslut 2006/721/EG ska upphöra att gälla.

Artikel 5

Detta beslut riktar sig till Vitatene S.A.U. Avda. Antibióticos 59–61, 24009 León, Spanien.

Utfärdad i Bryssel den 28 april 2009.

På kommissionens vägnar

Androulla VASSILIOU

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  EGT L 40, 11.2.1989, s. 27.

2

(3)  EUT L 296, 26.10.2006, s. 13.

3

---

BILAGA I

Specifikation av lykopen från Blakeslea trispora

BESKRIVNING

Rent lykopen från Blakeslea trispora består av ≥ 95 % lykopen och ≤ 5 % andra karotenoider. Lykopen tillhandahålls antingen i pulverform i en passande matris eller som en oljedispersion. Färgen är mörkröd eller rödlila. Antioxidativt skydd ska garanteras.

SPECIFIKATION

| Kemiskt namn | : | Lykopen |
| --- | --- | --- |
| CAS-nummer | : | 502–65–8 (all-trans-lykopen) |
| Kemisk formel | : | C40H56 |
| Strukturformel | : | |
| Relativ formelmassa | : | 536,85 |

Kemiskt namn

:

Lykopen

CAS-nummer

:

502–65–8 (all-trans-lykopen)

Kemisk formel

:

C40H56

Strukturformel

:

Image

Relativ formelmassa

:

536,85

---

BILAGA II

Förteckning över livsmedel till vilka lykopen från Blakeslea trispora får tillsättas

| Livsmedelskategori | Högsta tillåtna halt av lykopen |
| --- | --- |
| Frukt-/grönsaksjuicebaserade drycker (inklusive koncentrat) | 2,5 mg/100 g |
| Drycker avsedda att ersätta förluster vid mycket krävande muskelarbete, särskilt för idrottande | 2,5 mg/100 g |
| Livsmedel avsedda att användas i energibegränsade dieter för viktminskning | 8 mg/måltidsersättning |
| Frukostflingor | 5 mg/100 g |
| Fetter och dressingar | 10 mg/100 g |
| Soppor, med undantag av tomatsoppor | 1 mg/100 g |
| Bröd (inklusive knäckebröd) | 3 mg/100 g |
| Dietlivsmedel för särskilda medicinska behov | Enligt specificerat särskilt näringsbehov |
| Kosttillskott | 15 mg/daglig dos enligt tillverkarens rekommendationer |

Livsmedelskategori

Högsta tillåtna halt av lykopen

Frukt-/grönsaksjuicebaserade drycker (inklusive koncentrat)

2,5 mg/100 g

Drycker avsedda att ersätta förluster vid mycket krävande muskelarbete, särskilt för idrottande

2,5 mg/100 g

Livsmedel avsedda att användas i energibegränsade dieter för viktminskning

8 mg/måltidsersättning

Frukostflingor

5 mg/100 g

Fetter och dressingar

10 mg/100 g

Soppor, med undantag av tomatsoppor

1 mg/100 g

Bröd (inklusive knäckebröd)

3 mg/100 g

Dietlivsmedel för särskilda medicinska behov

Enligt specificerat särskilt näringsbehov

Kosttillskott

15 mg/daglig dos enligt tillverkarens rekommendationer

---

BILAGA III

Övervakning av lykopen från Blakeslea trispora efter utsläppande på marknaden

UPPGIFTER SOM SKA SAMLAS IN

Mängden lykopen från Blakeslea trispora som Vitatene levererat till sina kunder för framställning av livsmedel (slutprodukter) som ska släppas ut på marknaden i Europeiska unionen.

Resultaten av databassökningar på livsmedel med tillsatt lykopen från Blakeslea trispora som släpps ut på marknaden för varje medlemsstat, inklusive berikningsnivå och portionsstorlekar per livsmedel.

RAPPORTERING AV UPPGIFTERNA

Ovanstående uppgifter ska årligen lämnas in till Europeiska kommissionen när det gäller åren 2009–2012. Uppgifterna ska lämnas in första gången den 31 oktober 2010 för rapporteringsperioden 1 juli 2009–30 juni 2010 och därefter med samma årliga rapporteringsperiod för de följande två åren.

YTTERLIGARE UPPGIFTER

Vitatene ska också i förekommande fall och när företaget har tillgång till sådana uppgifter lämna in samma uppgifter om intag av lykopen som livsmedelsfärgämne.

Vitatene ska när företaget har tillgång till sådana uppgifter lägga fram nya vetenskapliga rön för en eventuell översyn av säkra maximigränser för intag av lykopen.

UTVÄRDERING AV INTAGSNIVÅERNA FÖR LYKOPEN

Mot bakgrund av insamlade och rapporterade uppgifter ska Vitatene göra en uppdaterad utvärdering av intaget.

ÖVERSYN

Under 2013 ska kommissionen samråda med Efsa för att se över de uppgifter som lämnats in av branschen.

---

| 5.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/35 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/35

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 29 april 2009

om avslutande av de räkenskaper som redovisats av utbetalningsställena i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien beträffande utgifter på området landsbygdsutvecklingsåtgärder som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) avseende räkenskapsåret 2008

[delgivet med nr K(2009) 3199]

(Endast de engelska, estniska, grekiska, lettiska, litauiska, maltesiska, polska, slovakiska, slovenska, tjeckiska och ungerska texterna är giltiga)

(2009/366/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), särskilt artiklarna 30 och 39,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | På grundval av de årsredovisningar beträffande utgifter på området för landsbygdsutveckling som har lämnats in av Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien tillsammans med nödvändiga kompletterande uppgifter, bör räkenskaperna för de utbetalningsställen som avses i artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1290/2005 avslutas. Vid avslutandet av räkenskaperna kontrollerar man att dessa är fullständiga, korrekta och sanningsenliga mot bakgrund av rapporterna från de attesterande organen. |
| --- | --- |

(1)

På grundval av de årsredovisningar beträffande utgifter på området för landsbygdsutveckling som har lämnats in av Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien tillsammans med nödvändiga kompletterande uppgifter, bör räkenskaperna för de utbetalningsställen som avses i artikel 6.2 i förordning (EG) nr 1290/2005 avslutas. Vid avslutandet av räkenskaperna kontrollerar man att dessa är fullständiga, korrekta och sanningsenliga mot bakgrund av rapporterna från de attesterande organen.

| (2) | De tidsfrister enligt artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller godkännande av utbetalningsställen och andra organ och avslutande av räkenskaperna för EGFJ och EJFLU (2) som Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien har beviljats för att inkomma till kommissionen med de dokument som avses i artikel 8.1 c i förordning (EG) nr 1290/2005 samt i artikel 7.1 i förordning (EG) nr 885/2006, har löpt ut. |
| --- | --- |

(2)

De tidsfrister enligt artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller godkännande av utbetalningsställen och andra organ och avslutande av räkenskaperna för EGFJ och EJFLU (2) som Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien har beviljats för att inkomma till kommissionen med de dokument som avses i artikel 8.1 c i förordning (EG) nr 1290/2005 samt i artikel 7.1 i förordning (EG) nr 885/2006, har löpt ut.

| (3) | Kommissionen har granskat de insända uppgifterna och har före den 31 mars 2009 delgivit Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien resultatet av granskningen, tillsammans med nödvändiga ändringar. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har granskat de insända uppgifterna och har före den 31 mars 2009 delgivit Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien resultatet av granskningen, tillsammans med nödvändiga ändringar.

| (4) | När det gäller utgifter för landsbygdsutveckling som omfattas av artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 27/2004 av den 5 januari 2004 om övergångsbestämmelser vid tillämpning av rådets förordning (EG) nr 1257/1999 i fråga om finansiering från EGFJ av åtgärder för landsbygdsutveckling i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (3), ska utfallet av beslutet om avslutande av räkenskaperna dras ifrån eller läggas till senare utbetalningar från kommissionen. |
| --- | --- |

(4)

När det gäller utgifter för landsbygdsutveckling som omfattas av artikel 7.2 i kommissionens förordning (EG) nr 27/2004 av den 5 januari 2004 om övergångsbestämmelser vid tillämpning av rådets förordning (EG) nr 1257/1999 i fråga om finansiering från EGFJ av åtgärder för landsbygdsutveckling i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien (3), ska utfallet av beslutet om avslutande av räkenskaperna dras ifrån eller läggas till senare utbetalningar från kommissionen.

| (5) | Med stöd av den granskning som gjorts av årsredovisningar och kompletterande dokument kan kommissionen för vissa av utbetalningsställena fastställa att de insända räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga. Ytterligare information om dessa belopp återfinns i den sammanfattande rapporten, som lades fram för fondkommittén samtidigt med detta beslut. |
| --- | --- |

(5)

Med stöd av den granskning som gjorts av årsredovisningar och kompletterande dokument kan kommissionen för vissa av utbetalningsställena fastställa att de insända räkenskaperna är fullständiga, korrekta och sanningsenliga. Ytterligare information om dessa belopp återfinns i den sammanfattande rapporten, som lades fram för fondkommittén samtidigt med detta beslut.

| (6) | Mot bakgrund av de kontroller som utförts krävs ytterligare granskning av uppgifterna från vissa utbetalningsställen, och deras räkenskaper kan därför inte avslutas i detta beslut. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av de kontroller som utförts krävs ytterligare granskning av uppgifterna från vissa utbetalningsställen, och deras räkenskaper kan därför inte avslutas i detta beslut.

| (7) | När det gäller utgifter för landsbygdsutveckling enligt förordning (EG) nr 27/2004 kommer de belopp som ska krävas tillbaka eller betalas ut enligt beslutet om avslutande av räkenskaperna att dras ifrån eller läggas till senare utbetalningar. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller utgifter för landsbygdsutveckling enligt förordning (EG) nr 27/2004 kommer de belopp som ska krävas tillbaka eller betalas ut enligt beslutet om avslutande av räkenskaperna att dras ifrån eller läggas till senare utbetalningar.

| (8) | I enlighet med artikel 30.2 i förordning (EG) nr 1290/2005 påverkar detta beslut inte beslut som antas senare av kommissionen om att undanta sådana utgifter som inte verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna från gemenskapsfinansiering. |
| --- | --- |

(8)

I enlighet med artikel 30.2 i förordning (EG) nr 1290/2005 påverkar detta beslut inte beslut som antas senare av kommissionen om att undanta sådana utgifter som inte verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna från gemenskapsfinansiering.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 2 avslutas härmed de räkenskaper för räkenskapsåret 2008 som redovisats av medlemsstaternas utbetalningsställen och som gäller utgifter för landsbygdsutveckling som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ).

De belopp som enligt detta beslut ska krävas tillbaka eller betalas ut till de berörda medlemsstaterna beträffande landsbygdsutvecklingsåtgärder i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien, anges i bilaga I och bilaga II.

Artikel 2

De räkenskaper som medlemsstaternas utbetalningsställen har redovisat på området för landsbygdsutvecklingsåtgärder i Tjeckien, Estland, Cypern, Lettland, Litauen, Ungern, Malta, Polen, Slovenien och Slovakien för räkenskapsåret 2008 och som anges i bilaga III, ska avskiljas från detta beslut och ska behandlas i ett framtida beslut om avslutande av räkenskaper.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till Republiken Tjeckien, Republiken Estland, Republiken Cypern, Republiken Lettland, Republiken Litauen, Republiken Ungern, Republiken Malta, Republiken Polen, Republiken Slovenien och Republiken Slovakien,

Utfärdat i Bryssel den 29 april 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

1

(2)  EUT L 171, 23.6.2006, s. 90.

2

(3)  EUT L 5, 9.1.2004, s. 36.

3

---

BILAGA I

GRANSKNING OCH GODKÄNNANDE AV RÄKENSKAPERNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS UTBETALNINGSSTÄLLEN

RÄKENSKAPSÅRET 2008 – EGFJ-UTGIFTER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING I NYA MEDLEMSSTATER

Belopp som ska återkrävas från eller betalas till medlemsstaten

| MS | | 2008 – Utgifter för utbetalningsställen vars räkenskaper är | Totalt a + b | Minskning | Totalt | Mellanliggande betalningar som återbetalats till medlemsstaten för räkenskapsåret | Belopp som ska återkrävas från (-) eller betalas till (+) medlemsstaten (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| avslutade | avskilda |
| = utgifter som tagits upp i deklarationen för räkenskapsåret | = summa mellanliggande betalningar som återbetalats till medlemsstaten för räkenskapsåret |
| | | a | b | c = a + b | d | e = c + d | f | g = e - f |
| CZ | EUR | 32 399 539,50 | | 32 399 539,50 | 0,00 | 32 399 539,50 | 0,00 | 32 399 539,50 |
| EE | EUR | 24 148 768,74 | | 24 148 768,74 | 0,00 | 24 148 768,74 | 0,00 | 24 148 768,74 |
| CY | EUR | 17 570 826,20 | | 17 570 826,20 | 0,00 | 17 570 826,20 | 11 388 159,00 | 6 182 667,20 |
| LV | EUR | 46 986 857,87 | | 46 986 857,87 | 0,00 | 46 986 857,87 | 0,00 | 46 986 857,87 |
| LT | EUR | 79 148 259,37 | | 79 148 259,37 | 0,00 | 79 148 259,37 | 0,00 | 79 148 259,37 |
| HU | EUR | 90 290 537,46 | | 90 290 537,46 | 0,00 | 90 290 537,46 | 0,00 | 90 290 537,46 |
| MT | EUR | 0,00 | 2 699 140,00 | 2 699 140,00 | 0,00 | 2 699 140,00 | 2 699 140,00 | 0,00 |
| PL | EUR | 121 595 191,28 | | 121 595 191,28 | 0,00 | 121 595 191,28 | 0,00 | 121 595 191,28 |
| SI | EUR | 607 424,53 | | 607 424,53 | 0,00 | 607 424,53 | 0,00 | 607 424,53 |
| SK | EUR | 39 259 760,34 | | 39 259 760,34 | 0,00 | 39 259 760,34 | 0,00 | 39 259 760,34 |

MS

2008 – Utgifter för utbetalningsställen vars räkenskaper är

Totalt a + b

Minskning

Totalt

Mellanliggande betalningar som återbetalats till medlemsstaten för räkenskapsåret

Belopp som ska återkrävas från (-) eller betalas till (+) medlemsstaten (1)

avslutade

avskilda

= utgifter som tagits upp i deklarationen för räkenskapsåret

= summa mellanliggande betalningar som återbetalats till medlemsstaten för räkenskapsåret

a

b

c = a + b

d

e = c + d

f

g = e - f

CZ

EUR

32 399 539,50

32 399 539,50

0,00

32 399 539,50

0,00

32 399 539,50

EE

EUR

24 148 768,74

24 148 768,74

0,00

24 148 768,74

0,00

24 148 768,74

CY

EUR

17 570 826,20

17 570 826,20

0,00

17 570 826,20

11 388 159,00

6 182 667,20

LV

EUR

46 986 857,87

46 986 857,87

0,00

46 986 857,87

0,00

46 986 857,87

LT

EUR

79 148 259,37

79 148 259,37

0,00

79 148 259,37

0,00

79 148 259,37

HU

EUR

90 290 537,46

90 290 537,46

0,00

90 290 537,46

0,00

90 290 537,46

MT

EUR

0,00

2 699 140,00

2 699 140,00

0,00

2 699 140,00

2 699 140,00

0,00

PL

EUR

121 595 191,28

121 595 191,28

0,00

121 595 191,28

0,00

121 595 191,28

SI

EUR

607 424,53

607 424,53

0,00

607 424,53

0,00

607 424,53

SK

EUR

39 259 760,34

39 259 760,34

0,00

39 259 760,34

0,00

39 259 760,34

| MS | Förskott som betalats ut men som måste godkännas för programmets genomförande [artikel 32 i förordning (EG) nr 1260/1999] |
| --- | --- |
| CZ | EUR | 86 848 000,00 |
| EE | EUR | 24 080 000,00 |
| CY | EUR | 11 968 000,00 |
| LV | EUR | 52 496 000,00 |
| LT | EUR | 78 320 000,00 |
| HU | EUR | 96 368 000,00 |
| MT | EUR | 4 304 000,00 |
| PL | EUR | 458 624 000,00 |
| SI | EUR | 45 056 000,00 |
| SK | EUR | 63 536 000,00 |

MS

Förskott som betalats ut men som måste godkännas för programmets genomförande [artikel 32 i förordning (EG) nr 1260/1999]

CZ

EUR

86 848 000,00

EE

EUR

24 080 000,00

CY

EUR

11 968 000,00

LV

EUR

52 496 000,00

LT

EUR

78 320 000,00

HU

EUR

96 368 000,00

MT

EUR

4 304 000,00

PL

EUR

458 624 000,00

SI

EUR

45 056 000,00

SK

EUR

63 536 000,00

---

(1)  Eftersom betalningarna har kommit upp i 95 % av beloppet i finansieringsplanen för alla medlemsstater, kommer saldot att avräknas vid avslutandet av programmet.

Anm.: När det gäller Tjeckien så överstiger summan av de granskade och godkända beloppen för räkenskapsåret 2008 plus de för föregående år det totala maximala EUGFJ-bidraget enligt kommissionens beslut där programmet godkänns. Det slutliga EUGFJ-saldot att betala ut för programmet kommer att beräknas i enlighet med det totala EUGFJ-bidraget.

---

BILAGA II

GODKÄNDA UTGIFTER EGFJ:S ÅTGÄRDER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING UNDER RÄKENSKAPSÅRET 2008 I NYA MEDLEMSSTATER

Skillnader mellan årsredovisningar och utgiftsdeklarationer

TJECKIEN

| Nr | Åtgärder | Utgifter 2008
  Bilaga I kolumn ”a” | Minskningar
  Bilaga I kolumn ”d” | Godkänt belopp för 2008
  bilaga I kolumn ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Förtidspensionering | 486 177,10 | | 486 177,10 |
| 2 | Mindre gynnade områden | –62 324,19 | | –62 324,19 |
| 3 | Miljövänligt jordbruk | 24 415 487,28 | | 24 415 487,28 |
| 4 | Skogsbruk | 768 151,81 | | 768 151,81 |
| 5 | Producentsammanslutningar | 6 792 047,50 | | 6 792 047,50 |
| 6 | Tekniskt stöd | 0,00 | | 0,00 |
| 7 | Sapard-programmet | 0,00 | | 0,00 |
| 700 | Investeringar i jordbruksföretag – förordning (EG) nr 1268/99 | 0,00 | | 0,00 |
| 701 | Förädling och saluföring – förordning (EG) nr 1268/1999 | 0,00 | | 0,00 |
| 702 | Översvämningsskador 1 | 0,00 | | 0,00 |
| 703 | Förbättring av kvalitetsstrukturer | 0,00 | | 0,00 |
| 704 | Landförbättring och skifte av mark | 0,00 | | 0,00 |
| 705 | Renovering och utveckling av landsbygdssamhällen | 0,00 | | 0,00 |
| 706 | Översvämningsskador 2 | 0,00 | | 0,00 |
| 707 | Utveckling av landsbygdsinfrastruktur | 0,00 | | 0,00 |
| 708 | Utveckling och anpassning av verksamheter | 0,00 | | 0,00 |
| 709 | Miljövänliga produktionsmetoder | 0,00 | | 0,00 |
| 710 | Förbättring av yrkesutbildning | 0,00 | | 0,00 |
| 711 | Tekniskt stöd Sapard-programmet | 0,00 | | 0,00 |
| | Totalt | 32 399 539,50 | 0,00 | 32 399 539,50 |

Nr

Åtgärder

Utgifter 2008

Bilaga I kolumn ”a”

Minskningar

Bilaga I kolumn ”d”

Godkänt belopp för 2008

bilaga I kolumn ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Förtidspensionering

486 177,10

486 177,10

2

Mindre gynnade områden

–62 324,19

–62 324,19

3

Miljövänligt jordbruk

24 415 487,28

24 415 487,28

4

Skogsbruk

768 151,81

768 151,81

5

Producentsammanslutningar

6 792 047,50

6 792 047,50

6

Tekniskt stöd

0,00

0,00

7

Sapard-programmet

0,00

0,00

700

Investeringar i jordbruksföretag – förordning (EG) nr 1268/99

0,00

0,00

701

Förädling och saluföring – förordning (EG) nr 1268/1999

0,00

0,00

702

Översvämningsskador 1

0,00

0,00

703

Förbättring av kvalitetsstrukturer

0,00

0,00

704

Landförbättring och skifte av mark

0,00

0,00

705

Renovering och utveckling av landsbygdssamhällen

0,00

0,00

706

Översvämningsskador 2

0,00

0,00

707

Utveckling av landsbygdsinfrastruktur

0,00

0,00

708

Utveckling och anpassning av verksamheter

0,00

0,00

709

Miljövänliga produktionsmetoder

0,00

0,00

710

Förbättring av yrkesutbildning

0,00

0,00

711

Tekniskt stöd Sapard-programmet

0,00

0,00

Totalt

32 399 539,50

0,00

32 399 539,50

ESTLAND

| Nr | Åtgärder | Utgifter 2008
  Bilaga I kolumn ”a” | Minskningar
  Bilaga I kolumn ”d” | Godkänt belopp för 2008
  bilaga I kolumn ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Mindre gynnade områden | –85 013,95 | | –85 013,95 |
| 2 | Miljövänligt jordbruk | 20 416 942,68 | | 20 416 942,68 |
| 3 | Skogsplantering på jordbruksmark | 125 877,94 | | 125 877,94 |
| 4 | Stöd till delvis självförsörjande jordbruk | 2 154 035,51 | | 2 154 035,51 |
| 5 | Uppfyllande av normer | 1 373 830,87 | | 1 373 830,87 |
| 6 | Tilläggsstöd till direktstöd | 4 570,72 | | 4 570,72 |
| 7 | Tekniskt stöd | 155 007,67 | | 155 007,67 |
| 8 | Sapard-programmet | 0,00 | | 0,00 |
| 9 | Stöd till områden med miljörestriktioner | 3 517,30 | | 3 517,30 |
| | Totalt | 24 148 768,74 | 0,00 | 24 148 768,74 |

Nr

Åtgärder

Utgifter 2008

Bilaga I kolumn ”a”

Minskningar

Bilaga I kolumn ”d”

Godkänt belopp för 2008

bilaga I kolumn ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Mindre gynnade områden

–85 013,95

–85 013,95

2

Miljövänligt jordbruk

20 416 942,68

20 416 942,68

3

Skogsplantering på jordbruksmark

125 877,94

125 877,94

4

Stöd till delvis självförsörjande jordbruk

2 154 035,51

2 154 035,51

5

Uppfyllande av normer

1 373 830,87

1 373 830,87

6

Tilläggsstöd till direktstöd

4 570,72

4 570,72

7

Tekniskt stöd

155 007,67

155 007,67

8

Sapard-programmet

0,00

0,00

9

Stöd till områden med miljörestriktioner

3 517,30

3 517,30

Totalt

24 148 768,74

0,00

24 148 768,74

CYPERN

| Nr | Åtgärder | Utgifter 2008
  Bilaga I kolumn ”a” | Minskningar
  Bilaga I kolumn ”d” | Godkänt belopp för 2008
  bilaga I kolumn ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Investeringsstöd för hantering av djurhållningsavfall | 2 160 970,53 | | 2 160 970,53 |
| 2 | Främjande av anpassning och utveckling | 3 845 690,82 | | 3 845 690,82 |
| 3 | Främjande av etablering av producentsammanslutningar | 391 894,08 | | 391 894,08 |
| 4 | Främjande av yrkesutbildning för jordbrukare | 0,00 | | 0,00 |
| 5 | Tekniskt stöd och rådgivning till jordbrukare | 58 475,17 | | 58 475,17 |
| 6 | Förtidspensionering | 500 463,80 | | 500 463,80 |
| 7 | Etableringsstöd till unga jordbrukare | 710 000,00 | | 710 000,00 |
| 8 | Uppfyllande av EU-normer | 1 890 818,08 | | 1 890 818,08 |
| 9 | Antagande av miljöåtgärder på jordbruksområdet | 2 724 287,26 | | 2 724 287,26 |
| 10 | Miljöinsatser inom jordbruket för att skydda naturvärden | 2 608 009,46 | | 2 608 009,46 |
| 11 | Skogsplantering | 40 915,05 | | 40 915,05 |
| 12 | Förbättrad infrastruktur för utveckling av boskapsuppfödning | 490 532,61 | | 490 532,61 |
| 13 | Mindre gynnade områden | –13 576,13 | | –13 576,13 |
| 14 | Stöd till kvalitetsordningar | 673 718,97 | | 673 718,97 |
| 15 | Stöd till småskalig, traditionell produktion | 584 241,84 | | 584 241,84 |
| 16 | Skydd av jordbrukslandskap och traditionella landskap | 282 638,86 | | 282 638,86 |
| 17 | Förebyggande av skogsbränder och andra naturkatastrofer | 123 163,39 | | 123 163,39 |
| 18 | Skogsplantering på annan mark än jordbruksmark | 396 079,52 | | 396 079,52 |
| 19 | Förbättring av skördemetoder | 0,00 | | 0,00 |
| 20 | Tekniskt stöd för genomförande och kontroll | 70 039,46 | | 70 039,46 |
| 21 | Tekniskt stöd till gemensamma initiativ på lokal nivå | 32 463,43 | | 32 463,43 |
| | TJECKIEN | 17 570 826,20 | 0,00 | 17 570 826,20 |

Nr

Åtgärder

Utgifter 2008

Bilaga I kolumn ”a”

Minskningar

Bilaga I kolumn ”d”

Godkänt belopp för 2008

bilaga I kolumn ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Investeringsstöd för hantering av djurhållningsavfall

2 160 970,53

2 160 970,53

2

Främjande av anpassning och utveckling

3 845 690,82

3 845 690,82

3

Främjande av etablering av producentsammanslutningar

391 894,08

391 894,08

4

Främjande av yrkesutbildning för jordbrukare

0,00

0,00

5

Tekniskt stöd och rådgivning till jordbrukare

58 475,17

58 475,17

6

Förtidspensionering

500 463,80

500 463,80

7

Etableringsstöd till unga jordbrukare

710 000,00

710 000,00

8

Uppfyllande av EU-normer

1 890 818,08

1 890 818,08

9

Antagande av miljöåtgärder på jordbruksområdet

2 724 287,26

2 724 287,26

10

Miljöinsatser inom jordbruket för att skydda naturvärden

2 608 009,46

2 608 009,46

11

Skogsplantering

40 915,05

40 915,05

12

Förbättrad infrastruktur för utveckling av boskapsuppfödning

490 532,61

490 532,61

13

Mindre gynnade områden

–13 576,13

–13 576,13

14

Stöd till kvalitetsordningar

673 718,97

673 718,97

15

Stöd till småskalig, traditionell produktion

584 241,84

584 241,84

16

Skydd av jordbrukslandskap och traditionella landskap

282 638,86

282 638,86

17

Förebyggande av skogsbränder och andra naturkatastrofer

123 163,39

123 163,39

18

Skogsplantering på annan mark än jordbruksmark

396 079,52

396 079,52

19

Förbättring av skördemetoder

0,00

0,00

20

Tekniskt stöd för genomförande och kontroll

70 039,46

70 039,46

21

Tekniskt stöd till gemensamma initiativ på lokal nivå

32 463,43

32 463,43

TJECKIEN

17 570 826,20

0,00

17 570 826,20

LETTLAND

| Nr | Åtgärder | Utgifter 2008
  Bilaga I kolumn ”a” | Minskningar
  Bilaga I kolumn ”d” | Godkänt belopp för 2008
  bilaga I kolumn ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Förtidspensionering | 3 250 393,40 | | 3 250 393,40 |
| 2 | Producentsammanslutningar | 1 589 329,59 | | 1 589 329,59 |
| 3 | Stöd till delvis självförsörjande jordbruk | 10 953 829,98 | | 10 953 829,98 |
| 4 | Uppfyllande av normer | 7 050 638,64 | | 7 050 638,64 |
| 5 | Miljövänligt jordbruk | 23 854 472,13 | | 23 854 472,13 |
| 6 | Mindre gynnade områden | 34 948,53 | | 34 948,53 |
| 7 | Tekniskt stöd | 258 913,87 | | 258 913,87 |
| 8 | Skyldigheter överförda från föregående programperiod | –5 668,27 | | –5 668,27 |
| 9 | Tilldelning av resurser för enhetlig arealersättning | 0,00 | | 0,00 |
| | Totalt | 46 986 857,87 | 0,00 | 46 986 857,87 |

Nr

Åtgärder

Utgifter 2008

Bilaga I kolumn ”a”

Minskningar

Bilaga I kolumn ”d”

Godkänt belopp för 2008

bilaga I kolumn ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Förtidspensionering

3 250 393,40

3 250 393,40

2

Producentsammanslutningar

1 589 329,59

1 589 329,59

3

Stöd till delvis självförsörjande jordbruk

10 953 829,98

10 953 829,98

4

Uppfyllande av normer

7 050 638,64

7 050 638,64

5

Miljövänligt jordbruk

23 854 472,13

23 854 472,13

6

Mindre gynnade områden

34 948,53

34 948,53

7

Tekniskt stöd

258 913,87

258 913,87

8

Skyldigheter överförda från föregående programperiod

–5 668,27

–5 668,27

9

Tilldelning av resurser för enhetlig arealersättning

0,00

0,00

Totalt

46 986 857,87

0,00

46 986 857,87

LITAUEN

| Nr | Åtgärder | Utgifter 2008
  Bilaga I kolumn ”a” | Minskningar
  Bilaga I kolumn ”d” | Godkänt belopp för 2008
  bilaga I kolumn ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Miljövänligt jordbruk | 27 947 981,79 | | 27 947 981,79 |
| 2 | Mindre gynnade områden med miljörestriktioner | 48 234,08 | | 48 234,08 |
| 3 | Uppfyllande av normer | 26 055 356,07 | | 26 055 356,07 |
| 4 | Skogsplantering på jordbruksmark | 1 734 572,99 | | 1 734 572,99 |
| 5 | Förtidspensionering | 19 490 903,99 | | 19 490 903,99 |
| 6 | Stöd till delvis självförsörjande jordbruk under omstrukturering | 2 081 962,83 | | 2 081 962,83 |
| 7 | Övriga åtgärder | 447 848,76 | | 447 848,76 |
| 8 | Tekniskt stöd | 1 330 659,16 | | 1 330 659,16 |
| 9 | Tilläggsstöd till nationellt direktstöd | 10 739,70 | | 10 739,70 |
| | Totalt | 79 148 259,37 | 0,00 | 79 148 259,37 |

Nr

Åtgärder

Utgifter 2008

Bilaga I kolumn ”a”

Minskningar

Bilaga I kolumn ”d”

Godkänt belopp för 2008

bilaga I kolumn ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Miljövänligt jordbruk

27 947 981,79

27 947 981,79

2

Mindre gynnade områden med miljörestriktioner

48 234,08

48 234,08

3

Uppfyllande av normer

26 055 356,07

26 055 356,07

4

Skogsplantering på jordbruksmark

1 734 572,99

1 734 572,99

5

Förtidspensionering

19 490 903,99

19 490 903,99

6

Stöd till delvis självförsörjande jordbruk under omstrukturering

2 081 962,83

2 081 962,83

7

Övriga åtgärder

447 848,76

447 848,76

8

Tekniskt stöd

1 330 659,16

1 330 659,16

9

Tilläggsstöd till nationellt direktstöd

10 739,70

10 739,70

Totalt

79 148 259,37

0,00

79 148 259,37

UNGERN

| Nr | Åtgärder | Utgifter 2008
  Bilaga I kolumn ”a” | Minskningar
  Bilaga I kolumn ”d” | Godkänt belopp för 2008
  bilaga I kolumn ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Miljövänligt jordbruk | 59 606 523,82 | | 59 606 523,82 |
| 2 | Uppfyllande av normer | 13 784 071,07 | | 13 784 071,07 |
| 3 | Skogsplantering | 15 357 233,59 | | 15 357 233,59 |
| 4 | Stöd till delvis självförsörjande jordbruk | 322 737,06 | | 322 737,06 |
| 5 | Producentsammanslutningar | – 233,15 | | – 233,15 |
| 6 | Förtidspensionering | 0,00 | | 0,00 |
| 7 | Mindre gynnade områden | –25 011,06 | | –25 011,06 |
| 8 | Tekniskt stöd | 1 245 216,13 | | 1 245 216,13 |
| 9 | Projekt godkända enligt förordning (EG) nr 1268/1999 | 0,00 | | 0,00 |
| 10 | Tilläggsstöd till nationellt direktstöd | 0,00 | | 0,00 |
| | Totalt | 90 290 537,46 | 0,00 | 90 290 537,46 |

Nr

Åtgärder

Utgifter 2008

Bilaga I kolumn ”a”

Minskningar

Bilaga I kolumn ”d”

Godkänt belopp för 2008

bilaga I kolumn ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Miljövänligt jordbruk

59 606 523,82

59 606 523,82

2

Uppfyllande av normer

13 784 071,07

13 784 071,07

3

Skogsplantering

15 357 233,59

15 357 233,59

4

Stöd till delvis självförsörjande jordbruk

322 737,06

322 737,06

5

Producentsammanslutningar

– 233,15

– 233,15

6

Förtidspensionering

0,00

0,00

7

Mindre gynnade områden

–25 011,06

–25 011,06

8

Tekniskt stöd

1 245 216,13

1 245 216,13

9

Projekt godkända enligt förordning (EG) nr 1268/1999

0,00

0,00

10

Tilläggsstöd till nationellt direktstöd

0,00

0,00

Totalt

90 290 537,46

0,00

90 290 537,46

POLEN

| Nr | Åtgärder | Utgifter 2008
  Bilaga I kolumn ”a” | Minskningar
  Bilaga I kolumn ”d” | Godkänt belopp för 2008
  bilaga I kolumn ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Förtidspensionering | 25 431 473,58 | | 25 431 473,58 |
| 2 | Stöd till delvis självförsörjande jordbruk | 12 965 617,28 | | 12 965 617,28 |
| 3 | Mindre gynnade områden | –1 487 716,01 | | –1 487 716,01 |
| 4 | Miljövänliga jordbruksföretag och djurskydd | 5 663 544,07 | | 5 663 544,07 |
| 5 | Skogsplantering | 11 625 652,61 | | 11 625 652,61 |
| 6 | Uppfyllande av EU-normer | 62 703 110,98 | | 62 703 110,98 |
| 7 | Producentsammanslutningar | 1 799 132,10 | | 1 799 132,10 |
| 8 | Tekniskt stöd | 2 763 199,78 | | 2 763 199,78 |
| 9 | Tilläggsstöd till direktstöd | 140 155,01 | | 140 155,01 |
| 10 | Projekt godkända enligt förordning (EG) nr 1268/1999 | –8 978,12 | | –8 978,12 |
| | Totalt | 121 595 191,28 | 0,00 | 121 595 191,28 |

Nr

Åtgärder

Utgifter 2008

Bilaga I kolumn ”a”

Minskningar

Bilaga I kolumn ”d”

Godkänt belopp för 2008

bilaga I kolumn ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Förtidspensionering

25 431 473,58

25 431 473,58

2

Stöd till delvis självförsörjande jordbruk

12 965 617,28

12 965 617,28

3

Mindre gynnade områden

–1 487 716,01

–1 487 716,01

4

Miljövänliga jordbruksföretag och djurskydd

5 663 544,07

5 663 544,07

5

Skogsplantering

11 625 652,61

11 625 652,61

6

Uppfyllande av EU-normer

62 703 110,98

62 703 110,98

7

Producentsammanslutningar

1 799 132,10

1 799 132,10

8

Tekniskt stöd

2 763 199,78

2 763 199,78

9

Tilläggsstöd till direktstöd

140 155,01

140 155,01

10

Projekt godkända enligt förordning (EG) nr 1268/1999

–8 978,12

–8 978,12

Totalt

121 595 191,28

0,00

121 595 191,28

SLOVENIEN

| Nr | Åtgärder | Utgifter 2008
  Bilaga I kolumn ”a” | Minskningar
  Bilaga I kolumn ”d” | Godkänt belopp för 2008
  bilaga I kolumn ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Mindre gynnade områden | 78 615,04 | | 78 615,04 |
| 2 | Miljövänligt jordbruk | –1 190 735,17 | | –1 190 735,17 |
| 3 | Förtidspensionering | 1 386 969,91 | | 1 386 969,91 |
| 4 | Uppfyllande av normer | 199 761,17 | | 199 761,17 |
| 5 | Tekniskt stöd | 101 777,75 | | 101 777,75 |
| 6 | Sapard-programmet | 34 856,75 | | 34 856,75 |
| 7 | Tilläggsstöd till direktstöd | –3 820,92 | | –3 820,92 |
| | Totalt | 607 424,53 | 0,00 | 607 424,53 |

Nr

Åtgärder

Utgifter 2008

Bilaga I kolumn ”a”

Minskningar

Bilaga I kolumn ”d”

Godkänt belopp för 2008

bilaga I kolumn ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Mindre gynnade områden

78 615,04

78 615,04

2

Miljövänligt jordbruk

–1 190 735,17

–1 190 735,17

3

Förtidspensionering

1 386 969,91

1 386 969,91

4

Uppfyllande av normer

199 761,17

199 761,17

5

Tekniskt stöd

101 777,75

101 777,75

6

Sapard-programmet

34 856,75

34 856,75

7

Tilläggsstöd till direktstöd

–3 820,92

–3 820,92

Totalt

607 424,53

0,00

607 424,53

SLOVAKIEN

| Nr | Åtgärder | Utgifter 2008
  Bilaga I kolumn ”a” | Minskningar
  Bilaga I kolumn ”d” | Godkänt belopp för 2008
  bilaga I kolumn ”e” |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | | i | ii | iii = i + ii |
| 1 | Investeringar i jordbruksföretag | 1 650 413,98 | | 1 650 413,98 |
| 2 | Utbildning | 0,00 | | 0,00 |
| 3 | Mindre gynnade områden med miljörestriktioner | 317 367,06 | | 317 367,06 |
| 4 | Uppfyllande av normer | 3 982 447,52 | | 3 982 447,52 |
| 5 | Stöd till miljövänligt jordbruk | 25 815 864,82 | | 25 815 864,82 |
| 6 | Främja förädling och saluföring av jordbruksprodukter | 942 660,39 | | 942 660,39 |
| 7 | Skogsförvaltning | 4 564,40 | | 4 564,40 |
| 8 | Skogsplantering på jordbruksmark | 106 689,23 | | 106 689,23 |
| 9 | Sammanläggning av jordbruksfastigheter | 465 593,60 | | 465 593,60 |
| 10 | Diversifiering av jordbruksverksamhet | 34 451,27 | | 34 451,27 |
| 11 | Stöd till delvis självförsörjande jordbruk | 414 691,29 | | 414 691,29 |
| 12 | Producentsammanslutningar | 2 387 788,82 | | 2 387 788,82 |
| 13 | Tekniskt stöd inklusive utvärdering | 3 137 462,36 | | 3 137 462,36 |
| 14 | Tilläggsstöd till direktstöd | – 234,40 | | – 234,40 |
| 901 | Investeringar i jordbruksföretag – projekt enligt förordning (EG) nr 1268/1999 | 0,00 | | 0,00 |
| 905 | Stöd till miljövänligt jordbruk – projekt enligt förordning (EG) nr 1268/1999 | 0,00 | | 0,00 |
| 907 | Skogsförvaltning – projekt enligt förordning (EG) nr 1268/1999 | 0,00 | | 0,00 |
| 912 | Producentsammanslutningar – projekt enligt förordning (EG) nr 1268/1999 | 0,00 | | 0,00 |
| | Totalt | 39 259 760,34 | 0,00 | 39 259 760,34 |

Nr

Åtgärder

Utgifter 2008

Bilaga I kolumn ”a”

Minskningar

Bilaga I kolumn ”d”

Godkänt belopp för 2008

bilaga I kolumn ”e”

i

ii

iii = i + ii

1

Investeringar i jordbruksföretag

1 650 413,98

1 650 413,98

2

Utbildning

0,00

0,00

3

Mindre gynnade områden med miljörestriktioner

317 367,06

317 367,06

4

Uppfyllande av normer

3 982 447,52

3 982 447,52

5

Stöd till miljövänligt jordbruk

25 815 864,82

25 815 864,82

6

Främja förädling och saluföring av jordbruksprodukter

942 660,39

942 660,39

7

Skogsförvaltning

4 564,40

4 564,40

8

Skogsplantering på jordbruksmark

106 689,23

106 689,23

9

Sammanläggning av jordbruksfastigheter

465 593,60

465 593,60

10

Diversifiering av jordbruksverksamhet

34 451,27

34 451,27

11

Stöd till delvis självförsörjande jordbruk

414 691,29

414 691,29

12

Producentsammanslutningar

2 387 788,82

2 387 788,82

13

Tekniskt stöd inklusive utvärdering

3 137 462,36

3 137 462,36

14

Tilläggsstöd till direktstöd

– 234,40

– 234,40

901

Investeringar i jordbruksföretag – projekt enligt förordning (EG) nr 1268/1999

0,00

0,00

905

Stöd till miljövänligt jordbruk – projekt enligt förordning (EG) nr 1268/1999

0,00

0,00

907

Skogsförvaltning – projekt enligt förordning (EG) nr 1268/1999

0,00

0,00

912

Producentsammanslutningar – projekt enligt förordning (EG) nr 1268/1999

0,00

0,00

Totalt

39 259 760,34

0,00

39 259 760,34

---

BILAGA III

GRANSKNING OCH GODKÄNNANDE AV RÄKENSKAPERNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS UTBETALNINGSSTÄLLEN

RÄKENSKAPSÅRET 2008 – EGFJ-UTGIFTER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING I DE NYA MEDLEMSSTATERNA

Förteckning över utbetalningsställen för vilka räkenskaperna avskiljs och kommer att behandlas i ett senare beslut om godkännande

| Medlemsstat | Utbetalningsställe |
| --- | --- |
| Malta | MRRA |

Medlemsstat

Utbetalningsställe

Malta

MRRA

---

| 5.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/44 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/44

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 29 april 2009

om avslutande av räkenskaperna för medlemsstaternas utbetalningsställen beträffande utgifter som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) avseende räkenskapsåret 2008

[delgivet med nr K(2009) 3217]

(2009/367/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (1), särskilt artiklarna 30 och 32,

efter samråd med kommittén för jordbruksfonderna, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 30 i förordning (EG) nr 1290/2005 granskar och godkänner kommissionen, på grundval av de årliga räkenskaper som medlemsstaterna sänt in tillsammans med de upplysningar som krävs för granskning och godkännande och ett intyg om att de inlämnade räkenskaperna är rättvisande, fullständiga och korrekta samt rapporter från de attesterande organen, räkenskaperna för de utbetalningsställen som avses i artikel 6 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 30 i förordning (EG) nr 1290/2005 granskar och godkänner kommissionen, på grundval av de årliga räkenskaper som medlemsstaterna sänt in tillsammans med de upplysningar som krävs för granskning och godkännande och ett intyg om att de inlämnade räkenskaperna är rättvisande, fullständiga och korrekta samt rapporter från de attesterande organen, räkenskaperna för de utbetalningsställen som avses i artikel 6 i den förordningen.

| (2) | I enlighet med artikel 5.1, andra stycket i kommissionens förordning (EG) nr 883/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller utbetalningsställenas räkenskaper, utgiftsdeklarationer och inkomstdeklarationer samt villkoren för ersättning för utgifter inom ramen för EGFJ och EJFLU (2) tas för räkenskapsåret 2008 hänsyn till de utgifter som medlemsstaterna haft mellan den 16 oktober 2007 och den 15 oktober 2008. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med artikel 5.1, andra stycket i kommissionens förordning (EG) nr 883/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller utbetalningsställenas räkenskaper, utgiftsdeklarationer och inkomstdeklarationer samt villkoren för ersättning för utgifter inom ramen för EGFJ och EJFLU (2) tas för räkenskapsåret 2008 hänsyn till de utgifter som medlemsstaterna haft mellan den 16 oktober 2007 och den 15 oktober 2008.

| (3) | Kommissionen har granskat de insända uppgifterna och delgav medlemsstaterna före den 31 mars 2009 resultatet av granskningen, tillsammans med nödvändiga ändringar. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionen har granskat de insända uppgifterna och delgav medlemsstaterna före den 31 mars 2009 resultatet av granskningen, tillsammans med nödvändiga ändringar.

| (4) | Med stöd av den granskning som gjorts av årsredovisningar och kompletterande dokument kan kommissionen fastställa att de insända årliga räkenskaperna för vissa av utbetalningsställena är fullständiga, korrekta och sanningsenliga. Bilaga I visar de räkenskaper som har granskats och godkänts för respektive medlemsstat och de belopp som ska återkrävas från eller betalas till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(4)

Med stöd av den granskning som gjorts av årsredovisningar och kompletterande dokument kan kommissionen fastställa att de insända årliga räkenskaperna för vissa av utbetalningsställena är fullständiga, korrekta och sanningsenliga. Bilaga I visar de räkenskaper som har granskats och godkänts för respektive medlemsstat och de belopp som ska återkrävas från eller betalas till medlemsstaterna.

| (5) | Uppgifterna från vissa andra utbetalningsställen kräver ytterligare granskning, och deras räkenskaper kan därför inte godkännas i detta beslut. Bilaga II visar utbetalningsställena i fråga. |
| --- | --- |

(5)

Uppgifterna från vissa andra utbetalningsställen kräver ytterligare granskning, och deras räkenskaper kan därför inte godkännas i detta beslut. Bilaga II visar utbetalningsställena i fråga.

| (6) | Enligt artikel 9.4 i förordning (EG) nr 883/2006 ska man i beslutet om granskning och godkännande ta hänsyn till alla överskridanden av tidsfrister under augusti, september och oktober. En del utbetalningar som vissa medlemsstater redovisat under dessa månader 2008 gjordes efter tidsfristernas utgång. I detta beslut bör därför de aktuella minskningarna fastställas. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 9.4 i förordning (EG) nr 883/2006 ska man i beslutet om granskning och godkännande ta hänsyn till alla överskridanden av tidsfrister under augusti, september och oktober. En del utbetalningar som vissa medlemsstater redovisat under dessa månader 2008 gjordes efter tidsfristernas utgång. I detta beslut bör därför de aktuella minskningarna fastställas.

| (7) | Kommissionen har redan, i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1290/2005 och artikel 9 i förordning (EG) nr 883/96, minskat eller dragit in ett antal månatliga förskott för bokförda utgifter för räkenskapsåret 2008. För att undvika alla förtida eller tillfälliga återbetalningar av de aktuella beloppen, bör dessa inte godkännas i detta beslut, utan de bör omfattas av ytterligare kontroll i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1290/2005. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen har redan, i enlighet med artikel 17 i förordning (EG) nr 1290/2005 och artikel 9 i förordning (EG) nr 883/96, minskat eller dragit in ett antal månatliga förskott för bokförda utgifter för räkenskapsåret 2008. För att undvika alla förtida eller tillfälliga återbetalningar av de aktuella beloppen, bör dessa inte godkännas i detta beslut, utan de bör omfattas av ytterligare kontroll i enlighet med artikel 31 i förordning (EG) nr 1290/2005.

| (8) | Enligt artikel 32.5 i förordning (EG) nr 1290/2005 ska de ekonomiska följderna av den uteblivna indrivningen efter oegentligheter bäras till 50 % av den berörda medlemsstaten, om ingen indrivning har ägt rum inom fyra år efter det datum då det första administrativa eller rättsliga konstaterandet av oegentligheterna gjordes, eller inom åtta år i de fall då indrivningen ingår i ett rättsligt förfarande i det nationella rättsväsendet. I artikel 32.3 i samma förordning åläggs medlemsstaterna att tillsammans med årsräkenskaperna lämna in en sammanfattande redovisning till kommissionen av de förfaranden för återkrav som har inletts med anledning av oegentligheter. Tillämpningsföreskrifter när det gäller medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter beträffande de belopp som ska återkrävas fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller godkännande av utbetalningsställen och andra organ och avslutande av räkenskaperna för EGFJ och EJFLU (3). I bilaga III till den förordningen ingår den tabell som medlemsstaterna ska lämna in under 2009. Utifrån de uppgifter som medlemsstaterna anger i tabellerna bör kommissionen besluta vilka de ekonomiska följderna ska bli om ingen indrivning ägt rum inom fyra respektive åtta år. Detta beslut påverkar inte framtida beslut om överensstämmelse i enlighet med artikel 32.8 i förordning (EG) nr 1290/2005. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 32.5 i förordning (EG) nr 1290/2005 ska de ekonomiska följderna av den uteblivna indrivningen efter oegentligheter bäras till 50 % av den berörda medlemsstaten, om ingen indrivning har ägt rum inom fyra år efter det datum då det första administrativa eller rättsliga konstaterandet av oegentligheterna gjordes, eller inom åtta år i de fall då indrivningen ingår i ett rättsligt förfarande i det nationella rättsväsendet. I artikel 32.3 i samma förordning åläggs medlemsstaterna att tillsammans med årsräkenskaperna lämna in en sammanfattande redovisning till kommissionen av de förfaranden för återkrav som har inletts med anledning av oegentligheter. Tillämpningsföreskrifter när det gäller medlemsstaternas rapporteringsskyldigheter beträffande de belopp som ska återkrävas fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 885/2006 av den 21 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1290/2005 när det gäller godkännande av utbetalningsställen och andra organ och avslutande av räkenskaperna för EGFJ och EJFLU (3). I bilaga III till den förordningen ingår den tabell som medlemsstaterna ska lämna in under 2009. Utifrån de uppgifter som medlemsstaterna anger i tabellerna bör kommissionen besluta vilka de ekonomiska följderna ska bli om ingen indrivning ägt rum inom fyra respektive åtta år. Detta beslut påverkar inte framtida beslut om överensstämmelse i enlighet med artikel 32.8 i förordning (EG) nr 1290/2005.

| (9) | Enligt artikel 32.6 i förordning (EG) nr 1290/2005 får medlemsstater besluta att inte fullfölja indrivningen. Ett sådant beslut får fattas endast om redan åsamkade och förväntade kostnader för indrivningen tillsammans överstiger den summa som ska drivas in, eller om det visar sig omöjligt att genomföra indrivning därför att gäldenären eller de personer som är juridiskt ansvariga för oegentligheten enligt nationell lag har erkänts som oförmögna att betala. Om ett sådant beslut har antagits inom fyra år efter det datum då det första administrativa eller rättsliga konstaterandet gjordes, eller inom åtta år i de fall då indrivningen ingår i ett rättsligt förfarande i det nationella rättsväsendet, bör de ekonomiska följderna av den uteblivna indrivningen till 100 % bäras av gemenskapsbudgeten. I den sammanfattande redovisning som avses i artikel 32.3 i förordning (EG) nr 1290/2005 anges de belopp för vilka medlemsstaterna beslutade att inte fullfölja indrivningsförfarandena och anledningarna till detta. Medlemsstaterna belastas inte med dessa belopp, utan de bärs i stället av gemenskapsbudgeten. Detta beslut påverkar inte framtida beslut om överensstämmelse i enlighet med artikel 32.8 i förordning 1290/2005. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 32.6 i förordning (EG) nr 1290/2005 får medlemsstater besluta att inte fullfölja indrivningen. Ett sådant beslut får fattas endast om redan åsamkade och förväntade kostnader för indrivningen tillsammans överstiger den summa som ska drivas in, eller om det visar sig omöjligt att genomföra indrivning därför att gäldenären eller de personer som är juridiskt ansvariga för oegentligheten enligt nationell lag har erkänts som oförmögna att betala. Om ett sådant beslut har antagits inom fyra år efter det datum då det första administrativa eller rättsliga konstaterandet gjordes, eller inom åtta år i de fall då indrivningen ingår i ett rättsligt förfarande i det nationella rättsväsendet, bör de ekonomiska följderna av den uteblivna indrivningen till 100 % bäras av gemenskapsbudgeten. I den sammanfattande redovisning som avses i artikel 32.3 i förordning (EG) nr 1290/2005 anges de belopp för vilka medlemsstaterna beslutade att inte fullfölja indrivningsförfarandena och anledningarna till detta. Medlemsstaterna belastas inte med dessa belopp, utan de bärs i stället av gemenskapsbudgeten. Detta beslut påverkar inte framtida beslut om överensstämmelse i enlighet med artikel 32.8 i förordning 1290/2005.

| (10) | I enlighet med artikel 30.2 i förordning (EG) nr 1290/2005 påverkar detta beslut inte beslut som antas senare av kommissionen om att undanta sådana utgifter som inte verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna från gemenskapsfinansiering. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 30.2 i förordning (EG) nr 1290/2005 påverkar detta beslut inte beslut som antas senare av kommissionen om att undanta sådana utgifter som inte verkställts i överensstämmelse med gemenskapsbestämmelserna från gemenskapsfinansiering.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Med undantag av de utbetalningsställen som anges i artikel 2, avslutas härmed de räkenskaper för räkenskapsåret 2008 som redovisats av medlemsstaternas utbetalningsställen och som gäller utgifter som finansieras av Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ).

De belopp som enligt detta beslut ska krävas tillbaka från eller betalas ut till varje medlemsstat, även de som följer av tillämpningen av artikel 32.5 i förordning (EG) nr 1290/2005, anges i bilaga I.

Artikel 2

De räkenskaper som medlemsstaternas utbetalningsställen har redovisat beträffande utgifter som finansieras av EGFJ för räkenskapsåret 2008 och som anges i bilaga II, ska avskiljas från detta beslut och ska behandlas i ett framtida beslut om avslutande av räkenskaperna.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 29 april 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 209, 11.8.2005, s. 1.

1

(2)  EUT L 171, 23.6.2006, s. 1.

2

(3)  EUT L 171, 23.6.2006, s. 90.

3

---

BILAGA I

GRANSKNING OCH GODKÄNNANDE AV RÄKENSKAPERNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS UTBETALNINGSSTÄLLEN

RÄKENSKAPSÅRET 2008

Belopp som ska återkrävas från eller betalas till medlemsstaten

| MS | | 2008 – Utgifter/avsatta inkomster för utbetalningsställen för vilka räkenskaperna är | Totalt a + b | Minskningar och indragningar för hela räkenskapsåret (1) | Minskningar enligt artikel 32 i förordning (EG) nr 1290/2005 | Summa inkl. minskningar och indragningar | Utbetalningar som gjorts till medlemsstaten under räkenskapsåret | Belopp som ska åtekrävas från (–) eller betalas till (+) medlemsstaten (2) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| godkända | avskilda |
| ”= utgifter/avsatta inkomster som tagits upp i deklarationen för räkenskapsåret” | = totalsumma för utgifterna/avsatta inkomster i de månatliga deklarationerna |
| | | a | b | c = a + b | d | e | f = c + d + e | g | h = f – g |
| BE | EUR | 432 608 618,53 | 273 518 319,77 | 706 126 938,30 | – 593,30 | –54 510,68 | 706 071 834,32 | 706 201 150,75 | – 129 316,43 |
| BG | EUR | 173 261 850,21 | 0,00 | 173 261 850,21 | –10 969,94 | 0,00 | 173 250 880,27 | 173 262 003,11 | –11 122,84 |
| CZ | EUR | 382 633 310,43 | 0,00 | 382 633 310,43 | 0,00 | 0,00 | 382 633 310,43 | 382 638 179,78 | –4 869,35 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –14 764,84 | –14 764,84 | 0,00 | –14 764,84 |
| DK | EUR | 981 148 146,05 | 0,00 | 981 148 146,05 | – 334 916,53 | 0,00 | 980 813 229,52 | 980 605 638,09 | 207 591,43 |
| DE | EUR | 4 679 844 580,08 | 421 042 712,93 | 5 100 887 293,01 | –37 390,29 | –2 874 536,38 | 5 097 975 366,35 | 5 101 133 812,30 | –3 158 445,95 |
| EE | EUR | 41 604 457,53 | 0,00 | 41 604 457,53 | –30 242,24 | 0,00 | 41 574 215,29 | 41 537 242,47 | 36 972,82 |
| IE | EUR | 1 452 426 445,64 | 0,00 | 1 452 426 445,64 | – 152 676,24 | – 209 340,42 | 1 452 064 428,98 | 1 450 327 500,26 | 1 736 928,72 |
| EL | EUR | 0,00 | 2 460 745 905,37 | 2 460 745 905,37 | 0,00 | 0,00 | 2 460 745 905,37 | 2 460 745 905,37 | 0,00 |
| ES | EUR | 5 476 876 522,21 | 0,00 | 5 476 876 522,21 | –4 919 283,22 | –4 564 317,68 | 5 467 392 921,32 | 5 475 621 557,38 | –8 228 636,07 |
| FR | EUR | 8 323 180 801,10 | 0,00 | 8 323 180 801,10 | –1 302 798,28 | –18 942 379,66 | 8 302 935 623,16 | 8 324 404 948,60 | –21 469 325,44 |
| IT | EUR | 4 168 669 787,38 | 101 969 623,15 | 4 270 639 410,53 | –1 887 157,65 | –4 363 298,08 | 4 264 388 954,80 | 4 264 132 179,52 | 256 775,28 |
| CY | EUR | 27 774 540,54 | 0,00 | 27 774 540,54 | 0,00 | 0,00 | 27 774 540,54 | 27 774 540,54 | 0,00 |
| LV | EUR | 96 759 251,98 | 0,00 | 96 759 251,98 | 0,00 | 0,00 | 96 759 251,98 | 96 760 415,54 | –1 163,56 |
| LT | EUR | 155 733 024,94 | 0,00 | 155 733 024,94 | 0,00 | 0,00 | 155 733 024,94 | 155 996 896,19 | – 263 871,25 |
| LU | EUR | 33 965 171,44 | 0,00 | 33 965 171,44 | –1 273,90 | 0,00 | 33 963 897,54 | 33 787 840,71 | 176 056,83 |
| HU | EUR | 486 553 484,46 | 0,00 | 486 553 484,46 | –11 055,36 | 0,00 | 486 542 429,10 | 492 387 580,59 | –5 845 151,49 |
| MT | EUR | 0,00 | 2 472 341,64 | 2 472 341,64 | 0,00 | 0,00 | 2 472 341,64 | 2 472 341,64 | 0,00 |
| NL | EUR | 854 800 814,16 | 0,00 | 854 800 814,16 | –91 807,12 | –65 076,30 | 854 643 930,74 | 856 242 767,86 | –1 598 837,12 |
| AT | EUR | 656 513 475,83 | 0,00 | 656 513 475,83 | 0,00 | –44 207,31 | 656 469 268,52 | 656 496 253,55 | –26 985,03 |
| PL | EUR | 1 172 220 664,21 | 0,00 | 1 172 220 664,21 | 0,00 | 0,00 | 1 172 220 664,21 | 1 172 232 662,17 | –11 997,96 |
| PT | EUR | 0,00 | 720 094 153,57 | 720 094 153,57 | 0,00 | 0,00 | 720 094 153,57 | 720 094 153,57 | 0,00 |
| RO | EUR | 0,00 | 461 870 850,36 | 461 870 850,36 | 0,00 | 0,00 | 461 870 850,36 | 461 870 850,36 | 0,00 |
| SI | EUR | 93 014 996,23 | 0,00 | 93 014 996,23 | 0,00 | 0,00 | 93 014 996,23 | 93 152 578,75 | – 137 582,52 |
| SK | EUR | 169 701 265,50 | 0,00 | 169 701 265,50 | 0,00 | 0,00 | 169 701 265,50 | 169 768 426,79 | –67 161,29 |
| FI | EUR | 565 626 400,21 | 0,00 | 565 626 400,21 | –2 432,42 | –7 736,10 | 565 616 231,70 | 567 200 798,71 | –1 584 567,01 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –65 415,38 | –65 415,38 | 0,00 | –65 415,38 |
| SE | EUR | 713 833 441,95 | 0,00 | 713 833 441,95 | –35 629,22 | 0,00 | 713 797 812,73 | 713 869 554,32 | –71 741,59 |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –58 909,25 | –58 909,25 | 0,00 | –58 909,25 |
| UK | EUR | 3 158 349 336,06 | 0,00 | 3 158 349 336,06 | –14 574 228,18 | 0,00 | 3 143 775 107,88 | 3 223 172 099,30 | –79 396 991,42 |

MS

2008 – Utgifter/avsatta inkomster för utbetalningsställen för vilka räkenskaperna är

Totalt a + b

Minskningar och indragningar för hela räkenskapsåret (1)

Minskningar enligt artikel 32 i förordning (EG) nr 1290/2005

Summa inkl. minskningar och indragningar

Utbetalningar som gjorts till medlemsstaten under räkenskapsåret

Belopp som ska åtekrävas från (–) eller betalas till (+) medlemsstaten (2)

godkända

avskilda

”= utgifter/avsatta inkomster som tagits upp i deklarationen för räkenskapsåret”

= totalsumma för utgifterna/avsatta inkomster i de månatliga deklarationerna

a

b

c = a + b

d

e

f = c + d + e

g

h = f – g

BE

EUR

432 608 618,53

273 518 319,77

706 126 938,30

– 593,30

–54 510,68

706 071 834,32

706 201 150,75

– 129 316,43

BG

EUR

173 261 850,21

0,00

173 261 850,21

–10 969,94

0,00

173 250 880,27

173 262 003,11

–11 122,84

CZ

EUR

382 633 310,43

0,00

382 633 310,43

0,00

0,00

382 633 310,43

382 638 179,78

–4 869,35

DK

DKK

0,00

0,00

0,00

0,00

–14 764,84

–14 764,84

0,00

–14 764,84

DK

EUR

981 148 146,05

0,00

981 148 146,05

– 334 916,53

0,00

980 813 229,52

980 605 638,09

207 591,43

DE

EUR

4 679 844 580,08

421 042 712,93

5 100 887 293,01

–37 390,29

–2 874 536,38

5 097 975 366,35

5 101 133 812,30

–3 158 445,95

EE

EUR

41 604 457,53

0,00

41 604 457,53

–30 242,24

0,00

41 574 215,29

41 537 242,47

36 972,82

IE

EUR

1 452 426 445,64

0,00

1 452 426 445,64

– 152 676,24

– 209 340,42

1 452 064 428,98

1 450 327 500,26

1 736 928,72

EL

EUR

0,00

2 460 745 905,37

2 460 745 905,37

0,00

0,00

2 460 745 905,37

2 460 745 905,37

0,00

ES

EUR

5 476 876 522,21

0,00

5 476 876 522,21

–4 919 283,22

–4 564 317,68

5 467 392 921,32

5 475 621 557,38

–8 228 636,07

FR

EUR

8 323 180 801,10

0,00

8 323 180 801,10

–1 302 798,28

–18 942 379,66

8 302 935 623,16

8 324 404 948,60

–21 469 325,44

IT

EUR

4 168 669 787,38

101 969 623,15

4 270 639 410,53

–1 887 157,65

–4 363 298,08

4 264 388 954,80

4 264 132 179,52

256 775,28

CY

EUR

27 774 540,54

0,00

27 774 540,54

0,00

0,00

27 774 540,54

27 774 540,54

0,00

LV

EUR

96 759 251,98

0,00

96 759 251,98

0,00

0,00

96 759 251,98

96 760 415,54

–1 163,56

LT

EUR

155 733 024,94

0,00

155 733 024,94

0,00

0,00

155 733 024,94

155 996 896,19

– 263 871,25

LU

EUR

33 965 171,44

0,00

33 965 171,44

–1 273,90

0,00

33 963 897,54

33 787 840,71

176 056,83

HU

EUR

486 553 484,46

0,00

486 553 484,46

–11 055,36

0,00

486 542 429,10

492 387 580,59

–5 845 151,49

MT

EUR

0,00

2 472 341,64

2 472 341,64

0,00

0,00

2 472 341,64

2 472 341,64

0,00

NL

EUR

854 800 814,16

0,00

854 800 814,16

–91 807,12

–65 076,30

854 643 930,74

856 242 767,86

–1 598 837,12

AT

EUR

656 513 475,83

0,00

656 513 475,83

0,00

–44 207,31

656 469 268,52

656 496 253,55

–26 985,03

PL

EUR

1 172 220 664,21

0,00

1 172 220 664,21

0,00

0,00

1 172 220 664,21

1 172 232 662,17

–11 997,96

PT

EUR

0,00

720 094 153,57

720 094 153,57

0,00

0,00

720 094 153,57

720 094 153,57

0,00

RO

EUR

0,00

461 870 850,36

461 870 850,36

0,00

0,00

461 870 850,36

461 870 850,36

0,00

SI

EUR

93 014 996,23

0,00

93 014 996,23

0,00

0,00

93 014 996,23

93 152 578,75

– 137 582,52

SK

EUR

169 701 265,50

0,00

169 701 265,50

0,00

0,00

169 701 265,50

169 768 426,79

–67 161,29

FI

EUR

565 626 400,21

0,00

565 626 400,21

–2 432,42

–7 736,10

565 616 231,70

567 200 798,71

–1 584 567,01

SE

SEK

0,00

0,00

0,00

0,00

–65 415,38

–65 415,38

0,00

–65 415,38

SE

EUR

713 833 441,95

0,00

713 833 441,95

–35 629,22

0,00

713 797 812,73

713 869 554,32

–71 741,59

UK

GBP

0,00

0,00

0,00

0,00

–58 909,25

–58 909,25

0,00

–58 909,25

UK

EUR

3 158 349 336,06

0,00

3 158 349 336,06

–14 574 228,18

0,00

3 143 775 107,88

3 223 172 099,30

–79 396 991,42

| MS | | Utgift (3) | Avsatta inkomster (3) | Sockerfonden | Artikel 32 (= e) | Totalt (= h) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Utgift (4) | Avsatta inkomster (4) |
| 05 07 01 06 | 6701 | 05 02 16 02 | 6803 | 6702 |
| i | j | k | l | m | n = i + j + k + l + m |
| BE | EUR | –74 805,75 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –54 510,68 | – 129 316,43 |
| BG | EUR | –11 122,84 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –11 122,84 |
| CZ | EUR | –4 869,35 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –4 869,35 |
| DK | DKK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –14 764,84 | –14 764,84 |
| DK | EUR | 207 591,43 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 207 591,43 |
| DE | EUR | – 209 002,65 | –74 906,93 | 0,00 | 0,00 | –2 874 536,38 | –3 158 445,95 |
| EE | EUR | 36 972,82 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 36 972,82 |
| IE | EUR | 1 946 269,14 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 209 340,42 | 1 736 928,72 |
| EL | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| ES | EUR | –3 664 318,39 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –4 564 317,68 | –8 228 636,07 |
| FR | EUR | –2 526 945,78 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –18 942 379,66 | –21 469 325,44 |
| IT | EUR | 4 620 073,36 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –4 363 298,08 | 256 775,28 |
| CY | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| LV | EUR | –1 035,93 | – 127,63 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –1 163,56 |
| LT | EUR | – 263 563,31 | – 307,94 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 263 871,25 |
| LU | EUR | 176 056,83 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 176 056,83 |
| HU | EUR | –5 845 151,49 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –5 845 151,49 |
| MT | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| NL | EUR | –1 444 785,70 | –88 975,12 | 0,00 | 0,00 | –65 076,30 | –1 598 837,12 |
| AT | EUR | 17 222,28 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –44 207,31 | –26 985,03 |
| PL | EUR | –11 997,96 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –11 997,96 |
| PT | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| RO | EUR | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 |
| SI | EUR | – 137 582,52 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | – 137 582,52 |
| SK | EUR | 3 555,47 | –70 716,76 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –67 161,29 |
| FI | EUR | –1 521 889,93 | –54 940,99 | 0,00 | 0,00 | –7 736,10 | –1 584 567,01 |
| SE | SEK | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –65 415,38 | –65 415,38 |
| SE | EUR | –71 741,59 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –71 741,59 |
| UK | GBP | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –58 909,25 | –58 909,25 |
| UK | EUR | –79 396 991,42 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | 0,00 | –79 396 991,42 |

MS

Utgift (3)

Avsatta inkomster (3)

Sockerfonden

Artikel 32 (= e)

Totalt (= h)

Utgift (4)

Avsatta inkomster (4)

05 07 01 06

6701

05 02 16 02

6803

6702

i

j

k

l

m

n = i + j + k + l + m

BE

EUR

–74 805,75

0,00

0,00

0,00

–54 510,68

– 129 316,43

BG

EUR

–11 122,84

0,00

0,00

0,00

0,00

–11 122,84

CZ

EUR

–4 869,35

0,00

0,00

0,00

0,00

–4 869,35

DK

DKK

0,00

0,00

0,00

0,00

–14 764,84

–14 764,84

DK

EUR

207 591,43

0,00

0,00

0,00

0,00

207 591,43

DE

EUR

– 209 002,65

–74 906,93

0,00

0,00

–2 874 536,38

–3 158 445,95

EE

EUR

36 972,82

0,00

0,00

0,00

0,00

36 972,82

IE

EUR

1 946 269,14

0,00

0,00

0,00

– 209 340,42

1 736 928,72

EL

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

ES

EUR

–3 664 318,39

0,00

0,00

0,00

–4 564 317,68

–8 228 636,07

FR

EUR

–2 526 945,78

0,00

0,00

0,00

–18 942 379,66

–21 469 325,44

IT

EUR

4 620 073,36

0,00

0,00

0,00

–4 363 298,08

256 775,28

CY

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

LV

EUR

–1 035,93

– 127,63

0,00

0,00

0,00

–1 163,56

LT

EUR

– 263 563,31

– 307,94

0,00

0,00

0,00

– 263 871,25

LU

EUR

176 056,83

0,00

0,00

0,00

0,00

176 056,83

HU

EUR

–5 845 151,49

0,00

0,00

0,00

0,00

–5 845 151,49

MT

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

NL

EUR

–1 444 785,70

–88 975,12

0,00

0,00

–65 076,30

–1 598 837,12

AT

EUR

17 222,28

0,00

0,00

0,00

–44 207,31

–26 985,03

PL

EUR

–11 997,96

0,00

0,00

0,00

0,00

–11 997,96

PT

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

RO

EUR

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

0,00

SI

EUR

– 137 582,52

0,00

0,00

0,00

0,00

– 137 582,52

SK

EUR

3 555,47

–70 716,76

0,00

0,00

0,00

–67 161,29

FI

EUR

–1 521 889,93

–54 940,99

0,00

0,00

–7 736,10

–1 584 567,01

SE

SEK

0,00

0,00

0,00

0,00

–65 415,38

–65 415,38

SE

EUR

–71 741,59

0,00

0,00

0,00

0,00

–71 741,59

UK

GBP

0,00

0,00

0,00

0,00

–58 909,25

–58 909,25

UK

EUR

–79 396 991,42

0,00

0,00

0,00

0,00

–79 396 991,42

---

(1)  Minskningarna och uppskoven är de som beaktas i betalningssystemet, till vilka särskilt korrigeringar läggs till för bristande respekt av de tidsfrister för utbetalning som fastställts i augusti, september och oktober 2008.

(2)  För beräkningen av det belopp som ska drivas in från eller betalas till medlemsstaten är det belopp som ska beaktas, summan av den årliga deklarationen för den avslutade utgiften (kol.a) eller, summan av de månatliga deklarationerna för den avskiljda utgiften (kol.b).

Tillämplig växelkurs: Artikel 7.2 i förordning (EG) nr 883/2006.

(3)  Om delen för den avsatta inkomsten skulle vara till fördel för medlemsstaten måste den deklareras under 05 07 01 06.

(4)  Om sockerfondens del för den avsatta inkomsten skulle vara till fördel för medlemsstaten måste den deklareras under 05 02 16 02.

Anmärkning: Nomenklatur 2009: 05 07 01 06, 05 02 16 02, 6701, 6702, 6803.

---

BILAGAII

GRANSKNING OCH GODKÄNNANDE AV RÄKENSKAPERNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS UTBETALNINGSSTÄLLEN

RÄKENSKAPSÅRET 2008 – EGFJ

Förteckning över utbetalningsställen för vilka räkenskaperna avskiljs och kommer att behandlas i ett senare beslut om godkännande

| Medlemsstat | Utbetalningsställe |
| --- | --- |
| Belgien | ALV |
| Tyskland | Baden-Württemberg |
| Grekland | OPEKEPE |
| Italien | ARBEA |
| Malta | MRRA |
| Portugal | IFAP |
| Rumänien | PIAA |

Medlemsstat

Utbetalningsställe

Belgien

ALV

Tyskland

Baden-Württemberg

Grekland

OPEKEPE

Italien

ARBEA

Malta

MRRA

Portugal

IFAP

Rumänien

PIAA

---

| 5.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/50 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/50

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 4 maj 2009

om fastställande av beloppen för stödet till diversifiering och det kompletterande diversifieringsstödet som ska beviljas för regleringsåret 2009/10 inom ramen för den tillfälliga ordningen för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen

[delgivet med nr K(2009) 3158]

(Endast den spanska texten är giltig)

(2009/368/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 320/2006 av den 20 februari 2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen och om ändring av förordning (EG) nr 1290/2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 968/2006 av den 27 juni 2006 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 320/2006 om inrättande av en tillfällig ordning för omstrukturering av sockerindustrin i gemenskapen (2), särskilt artikel 13.1, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen måste fastställa de belopp som avsatts för varje berörd medlemsstat för stödet till diversifiering enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 320/2006 och det kompletterande diversifieringsstödet enligt artikel 7 i den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen måste fastställa de belopp som avsatts för varje berörd medlemsstat för stödet till diversifiering enligt artikel 6 i förordning (EG) nr 320/2006 och det kompletterande diversifieringsstödet enligt artikel 7 i den förordningen.

| (2) | Beloppen för stödet till diversifiering och det kompletterande diversifieringsstödet beräknas i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 968/2006 på grundval av mängden sockerkvoter räknat i ton som avståtts under regleringsåret 2009/10 i den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

(2)

Beloppen för stödet till diversifiering och det kompletterande diversifieringsstödet beräknas i enlighet med artikel 13.2 i förordning (EG) nr 968/2006 på grundval av mängden sockerkvoter räknat i ton som avståtts under regleringsåret 2009/10 i den berörda medlemsstaten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Beloppen per berörd medlemsstat för stödet till diversifiering och det kompletterande diversifieringsstödet enligt artiklarna 6 och 7 i förordning (EG) nr 320/2006, som fastställts på grundval av de kvoter som avståtts under regleringsåret 2009/10, anges i bilagan till detta beslut.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Spanien.

Utfärdat i Bryssel den 4 maj 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 58, 28.2.2006, s. 42.

1

(2)  EUT L 176, 30.6.2006, s. 32.

2

---

BILAGA

Belopp per medlemsstat för stödet till diversifiering och det kompletterande diversifieringsstödet regleringsåret 2009/10

| (EUR) |
| --- |
| Medlemsstat | Stöd till diversifiering | Kompletterande diversifieringsstöd |
| Spanien | 10 304 268,00 | 23 197 020,93 |

(EUR)

Medlemsstat

Stöd till diversifiering

Kompletterande diversifieringsstöd

Spanien

10 304 268,00

23 197 020,93

---

Rättelser

| 5.5.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 111/51 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 111/51

---

Rättelse till kommissionens direktiv 2008/113/EG av den 8 december 2008 om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG för att ta upp flera mikroorganismer som verksamma ämnen

(
  Europeiska unionens officiella tidning L 330 av den 9 december 2008
  )

På sidan 14, bilagan, rad 213 i kolumnen ”Trivialnamn, Identifikationsnummer”, ska det

i stället för:

”T11”

vara:

”T25”.

På sidan 14, bilagan, rad 213 i kolumnen ”Särskilda bestämmelser”, ska det

i stället för:

”T11”

vara:

”T25”.

---