# Uradni list L 150/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.150.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 150 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5213. junij 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.150.slv

Uradni list

Evropske unije

L 150

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5213. junij 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 497/2009 z dne 12. junija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 498/2009 z dne 12. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 639/2003 o določitvi podrobnih pravil v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1254/1999 glede zahtev za odobritev izvoznih nadomestil v zvezi z dobrim počutjem živega goveda med prevozom | 3 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2009/56/ES z dne 12. junija 2009 o spremembi Direktive 2008/126/ES o spremembi Direktive 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, glede datuma prenosa Direktive (
  1
  ) | 5 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 497/2009 z dne 12. junija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 498/2009 z dne 12. junija 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 639/2003 o določitvi podrobnih pravil v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1254/1999 glede zahtev za odobritev izvoznih nadomestil v zvezi z dobrim počutjem živega goveda med prevozom

3

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2009/56/ES z dne 12. junija 2009 o spremembi Direktive 2008/126/ES o spremembi Direktive 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, glede datuma prenosa Direktive (
  1
  )

1

5

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2009/458/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 6. maja 2009 o odobritvi vzajemne pomoči Romuniji | 6 |
| | | 2009/459/ES |
| | * | Odločba Sveta z dne 6. maja 2009 o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Romuniji | 8 |
| | | Komisija |
| | | 2009/460/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 5. junija 2009 o sprejetju skupne varnostne metode za oceno doseganja varnostnih ciljev, kot je navedeno v členu 6 Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4246)

   (
  1
  ) | 11 |
| | | 2009/461/ES |
| | * | Sklep Komisije z dne 12. junija 2009 o imenovanju predstavnika Komisije v upravo Evropske agencije za zdravila | 20 |
| | | 2009/462/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 12. junija 2009 o odstopanju od točke 1(d) Priloge k Odločbi 2006/133/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2009/420/ES, glede datuma začetka veljavnosti v zvezi z občutljivim lesom s poreklom zunaj razmejenih območij
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4515) | 21 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2009/458/ES

*

Odločba Sveta z dne 6. maja 2009 o odobritvi vzajemne pomoči Romuniji

6

2009/459/ES

*

Odločba Sveta z dne 6. maja 2009 o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Romuniji

8

Komisija

2009/460/ES

*

Odločba Komisije z dne 5. junija 2009 o sprejetju skupne varnostne metode za oceno doseganja varnostnih ciljev, kot je navedeno v členu 6 Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4246)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4246)

1

11

2009/461/ES

*

Sklep Komisije z dne 12. junija 2009 o imenovanju predstavnika Komisije v upravo Evropske agencije za zdravila

20

2009/462/ES

*

Odločba Komisije z dne 12. junija 2009 o odstopanju od točke 1(d) Priloge k Odločbi 2006/133/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2009/420/ES, glede datuma začetka veljavnosti v zvezi z občutljivim lesom s poreklom zunaj razmejenih območij
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4515)

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4515)

21

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 13.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 497/2009

z dne 12. junija 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 13. junija 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. junija 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 37,3 |
| MK | 35,9 |
| TR | 41,3 |
| ZA | 28,0 |
| ZZ | 35,6 |
| 0707 00 05 | JO | 162,3 |
| MK | 31,4 |
| TR | 162,3 |
| ZZ | 118,7 |
| 0709 90 70 | TR | 85,9 |
| ZZ | 85,9 |
| 0805 50 10 | AR | 54,7 |
| TR | 87,8 |
| ZA | 65,6 |
| ZZ | 69,4 |
| 0808 10 80 | AR | 82,8 |
| BR | 76,6 |
| CL | 79,2 |
| CN | 99,5 |
| NZ | 100,2 |
| US | 117,5 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 90,7 |
| 0809 10 00 | TN | 146,2 |
| TR | 168,7 |
| ZZ | 157,5 |
| 0809 20 95 | TR | 505,0 |
| ZZ | 505,0 |
| 0809 30 | TR | 133,0 |
| US | 340,6 |
| ZZ | 236,8 |
| 0809 40 05 | CL | 118,9 |
| ZZ | 118,9 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

37,3

MK

35,9

TR

41,3

ZA

28,0

ZZ

35,6

0707 00 05

JO

162,3

MK

31,4

TR

162,3

ZZ

118,7

0709 90 70

TR

85,9

ZZ

85,9

0805 50 10

AR

54,7

TR

87,8

ZA

65,6

ZZ

69,4

0808 10 80

AR

82,8

BR

76,6

CL

79,2

CN

99,5

NZ

100,2

US

117,5

ZA

78,8

ZZ

90,7

0809 10 00

TN

146,2

TR

168,7

ZZ

157,5

0809 20 95

TR

505,0

ZZ

505,0

0809 30

TR

133,0

US

340,6

ZZ

236,8

0809 40 05

CL

118,9

ZZ

118,9

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 13.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/3 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 498/2009

z dne 12. junija 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 639/2003 o določitvi podrobnih pravil v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 1254/1999 glede zahtev za odobritev izvoznih nadomestil v zvezi z dobrim počutjem živega goveda med prevozom

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti člena 170 v povezavi s členom 4 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 639/2003 (2) je skladnost z zakonodajo Skupnosti o zaščiti živali med prevozom navedena kot pogoj za izplačilo izvoznih nadomestil. |
| --- | --- |

(1)

V členu 1 Uredbe Komisije (ES) št. 639/2003 (2) je skladnost z zakonodajo Skupnosti o zaščiti živali med prevozom navedena kot pogoj za izplačilo izvoznih nadomestil.

| (2) | V skladu s sodbama Sodišča Evropskih skupnosti z dne 17. januarja 2008 v združenih zadevah C-37/06 in C-58/06 ter z dne 13. marca 2008 v zadevi C-96/06 je treba razjasniti povezavo med Uredbo Komisije (ES) št. 639/2003 in Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) 1255/97 (3). |
| --- | --- |

(2)

V skladu s sodbama Sodišča Evropskih skupnosti z dne 17. januarja 2008 v združenih zadevah C-37/06 in C-58/06 ter z dne 13. marca 2008 v zadevi C-96/06 je treba razjasniti povezavo med Uredbo Komisije (ES) št. 639/2003 in Uredbo Sveta (ES) št. 1/2005 z dne 22. decembra 2004 o zaščiti živali med prevozom in postopki, povezanimi z njim, in o spremembi Direktiv 64/432/EGS in 93/119/ES ter Uredbe (ES) 1255/97 (3).

| (3) | Pravila o dobrem počutju živali iz Uredbe (ES) št. 1/2005, ki se nanašajo na udeležence, vpletene v prevoz živali, in ki imajo v primeru kršitve za posledico zavrnitev nadomestila zaradi zadevne kršitve, morajo biti jasno določena. V tem okviru so členi 2 in 3 ter 4 do 9 Uredbe (ES) št. 1/2005 in v njih navedene priloge namenjeni opredelitvi določb, ki se nanašajo na udeležence in ki so neposredno povezane s ciljem zaščite živali, druge določbe te uredbe pa se nanašajo na upravna pravila. |
| --- | --- |

(3)

Pravila o dobrem počutju živali iz Uredbe (ES) št. 1/2005, ki se nanašajo na udeležence, vpletene v prevoz živali, in ki imajo v primeru kršitve za posledico zavrnitev nadomestila zaradi zadevne kršitve, morajo biti jasno določena. V tem okviru so členi 2 in 3 ter 4 do 9 Uredbe (ES) št. 1/2005 in v njih navedene priloge namenjeni opredelitvi določb, ki se nanašajo na udeležence in ki so neposredno povezane s ciljem zaščite živali, druge določbe te uredbe pa se nanašajo na upravna pravila.

| (4) | V členu 168 Uredbe (ES) št. 1234/2007 in Uredbi (ES) št. 639/2003 je določeno, da je spoštovanje pravil o dobrem počutju živali pogoj za izplačilo izvoznih nadomestil. Zato mora biti jasno določeno, da, ne glede na primere višje sile, priznane s sodno prakso Sodišča, kršitev teh določb o dobrem počutju živali nima za posledico zmanjšanja ampak zavrnitev izvoznih nadomestil glede na število živali, za katere zahteve za dobro počutje niso bile upoštevane. Iz navedenih določb in iz pravil o dobrem počutju živali iz členov 2 in 3 ter 4 do 9 Uredbe (ES) št. 1/2005 in v njih navedenih prilog izhaja, da se nadomestilo za živali, za katere ta pravila o dobrem počutju niso bila upoštevana, zavrne ne glede na konkretno fizično stanje živali. |
| --- | --- |

(4)

V členu 168 Uredbe (ES) št. 1234/2007 in Uredbi (ES) št. 639/2003 je določeno, da je spoštovanje pravil o dobrem počutju živali pogoj za izplačilo izvoznih nadomestil. Zato mora biti jasno določeno, da, ne glede na primere višje sile, priznane s sodno prakso Sodišča, kršitev teh določb o dobrem počutju živali nima za posledico zmanjšanja ampak zavrnitev izvoznih nadomestil glede na število živali, za katere zahteve za dobro počutje niso bile upoštevane. Iz navedenih določb in iz pravil o dobrem počutju živali iz členov 2 in 3 ter 4 do 9 Uredbe (ES) št. 1/2005 in v njih navedenih prilog izhaja, da se nadomestilo za živali, za katere ta pravila o dobrem počutju niso bila upoštevana, zavrne ne glede na konkretno fizično stanje živali.

| (5) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov – |
| --- | --- |

(5)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za skupno ureditev kmetijskih trgov –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 639/2003 se spremeni:

| 1. | Prvi pododstavek člena 1 se nadomesti z naslednjim:
  „Plačilo izvoznih nadomestil za živo govedo pod oznako KN 0102 (v nadaljnjem besedilu: živali) v skladu s členom 168 Uredbe (ES) št. 1234/2007, se izvede, če so med prevozom živali do prvega kraja iztovarjanja v tretji državi končnega namembnega kraja upoštevane določbe členov 2 in 3 ter členov 4 do 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 (4) in v njih navedenih prilog ter določbe te uredbe. |
| --- | --- |

1.

Prvi pododstavek člena 1 se nadomesti z naslednjim:

„Plačilo izvoznih nadomestil za živo govedo pod oznako KN 0102 (v nadaljnjem besedilu: živali) v skladu s členom 168 Uredbe (ES) št. 1234/2007, se izvede, če so med prevozom živali do prvega kraja iztovarjanja v tretji državi končnega namembnega kraja upoštevane določbe členov 2 in 3 ter členov 4 do 9 Uredbe Sveta (ES) št. 1/2005 (4) in v njih navedenih prilog ter določbe te uredbe.

| 2. | Prvi pododstavek odstavka 1 člena 5 se nadomesti z:
  „Celotni znesek izvoznega nadomestila na žival, izračunan v skladu z drugim pododstavkom, ne bo izplačan za:






  (a) | živali, ki so poginile med prevozom, razen v primerih iz odstavka 2; |
| --- | --- | --- |

2.

Prvi pododstavek odstavka 1 člena 5 se nadomesti z:

„Celotni znesek izvoznega nadomestila na žival, izračunan v skladu z drugim pododstavkom, ne bo izplačan za:

(a)

živali, ki so poginile med prevozom, razen v primerih iz odstavka 2;

| (b) | živali, ki so kotile ali splavile med prevozom pred njihovim prvim iztovarjanjem v tretji državi končnega namembnega kraja; |
| --- | --- |

(b)

živali, ki so kotile ali splavile med prevozom pred njihovim prvim iztovarjanjem v tretji državi končnega namembnega kraja;

| (c) | živali, pri katerih pristojni organ glede na dokumente iz člena 4(2) in/ali vse druge elemente, ki so mu na voljo v zvezi s skladnostjo s to uredbo, meni, da členi 2 in 3 ter členi 4 do 9 Uredbe (ES) št. 1/2005 in v njih navedene priloge niso bile upoštevane.“ |
| --- | --- |

(c)

živali, pri katerih pristojni organ glede na dokumente iz člena 4(2) in/ali vse druge elemente, ki so mu na voljo v zvezi s skladnostjo s to uredbo, meni, da členi 2 in 3 ter členi 4 do 9 Uredbe (ES) št. 1/2005 in v njih navedene priloge niso bile upoštevane.“

Člen 2

Ta uredba začne veljati sedmi dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se za izvozne deklaracije, sprejete po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

Uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 12. junija 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 93, 10.4.2003, str. 10.

2

(3)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.

3

(4)  UL L 3, 5.1.2005, str. 1.“;

4

---

DIREKTIVE

| 13.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/5 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/5

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2009/56/ES

z dne 12. junija 2009

o spremembi Direktive 2008/126/ES o spremembi Direktive 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, glede datuma prenosa Direktive

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh, in razveljavitvi Direktive Sveta 82/714/EGS (1) in zlasti člena 20(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 2 Direktive Komisije 2008/126/ES z dne 19. decembra 2008 o spremembi Direktive 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (2), morajo države članice prenesti Direktivo 2008/126/ES z veljavnostjo od 30. decembra 2008. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 2 Direktive Komisije 2008/126/ES z dne 19. decembra 2008 o spremembi Direktive 2006/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o tehničnih predpisih za plovila, namenjena za plovbo po celinskih plovnih poteh (2), morajo države članice prenesti Direktivo 2008/126/ES z veljavnostjo od 30. decembra 2008.

| (2) | Direktiva 2008/126/ES ni bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije pred tem datumom zaradi tehničnih razlogov. Direktivo 2008/126/ES je zato treba spremeniti kar zadeva datum prenosa Direktive. |
| --- | --- |

(2)

Direktiva 2008/126/ES ni bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije pred tem datumom zaradi tehničnih razlogov. Direktivo 2008/126/ES je zato treba spremeniti kar zadeva datum prenosa Direktive.

| (3) | Da bi se izognili izkrivljanju konkurence in različnim nivojem varnosti, je treba spremembe Direktive 2006/87/ES začeti uporabljati čim hitreje. Po objavi Direktive 2008/126/ES z dne 31. januarja 2009, je treba določiti razumen rok za prenos navedene direktive. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se izognili izkrivljanju konkurence in različnim nivojem varnosti, je treba spremembe Direktive 2006/87/ES začeti uporabljati čim hitreje. Po objavi Direktive 2008/126/ES z dne 31. januarja 2009, je treba določiti razumen rok za prenos navedene direktive.

| (4) | Ukrep, predviden s to direktivo, je v skladu z mnenjem odbora iz člena 7 Direktive Sveta 91/672/EGS z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za prevoz blaga in potnikov po celinskih plovnih poteh (3) – |
| --- | --- |

(4)

Ukrep, predviden s to direktivo, je v skladu z mnenjem odbora iz člena 7 Direktive Sveta 91/672/EGS z dne 16. decembra 1991 o vzajemnem priznavanju nacionalnih spričeval o usposobljenosti za voditelja čolna za prevoz blaga in potnikov po celinskih plovnih poteh (3) –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

V prvem odstavku člena 2 Direktive 2008/126/ES se „30. decembra 2008“ nadomesti s „30. junija 2009“.

Člen 2

Ta direktiva je naslovljena na države članice, ki imajo celinske plovne poti iz člena 1(1) Direktive 2006/87/ES.

V Bruslju, 12. junija 2009

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 389, 30.12.2006, str. 1.

1

(2)  UL L 32, 31.1.2009, str. 1.

2

(3)  UL L 373, 31.12.1991, str. 29.

3

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 13.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/6 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/6

---

ODLOČBA SVETA

z dne 6. maja 2009

o odobritvi vzajemne pomoči Romuniji

(2009/458/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 119 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Komisije, ki ga je pripravila po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Romunski kapitalski in finančni trg sta se pred kratkim znašla pod pritiskom, ki izraža svetovni gospodarski upad in vse večjo zaskrbljenost glede romunskega gospodarstva zaradi obsežnega zunanjega primanjkljaja in hitro rastočega javnega primanjkljaja. Povečali so se tudi pritiski na devizni tečaj, kar pomeni tveganje za stabilnost širšega bančnega sektorja. |
| --- | --- |

(1)

Romunski kapitalski in finančni trg sta se pred kratkim znašla pod pritiskom, ki izraža svetovni gospodarski upad in vse večjo zaskrbljenost glede romunskega gospodarstva zaradi obsežnega zunanjega primanjkljaja in hitro rastočega javnega primanjkljaja. Povečali so se tudi pritiski na devizni tečaj, kar pomeni tveganje za stabilnost širšega bančnega sektorja.

| (2) | Romunska vlada in Narodna banka Romunije (NBR) sta se odzvali tako, da sta razvili celovito strategijo za odločno uveljavljanje makroekonomskih politik in zmanjšanje pritiska na finančni trg ter to strategijo predstavili v pismu o nameri, ki ga je Komisija prejela 27. aprila 2009. Temelj gospodarskega programa je zmanjšanje fiskalnega primanjkljaja s 5,4 % BDP v letu 2008 na 5,1 % BDP v letu 2009 in pod 3 % BDP do leta 2011. Da se bo zagotovilo trajnostno doseganje manjših proračunskih primanjkljajev, bodo sprejeti ukrepi za izboljšanje proračunske strategije in postopka. Ta gospodarski program in zlasti fiskalni cilji se bodo upoštevali v vladnem proračunu in konvergenčnem programu. |
| --- | --- |

(2)

Romunska vlada in Narodna banka Romunije (NBR) sta se odzvali tako, da sta razvili celovito strategijo za odločno uveljavljanje makroekonomskih politik in zmanjšanje pritiska na finančni trg ter to strategijo predstavili v pismu o nameri, ki ga je Komisija prejela 27. aprila 2009. Temelj gospodarskega programa je zmanjšanje fiskalnega primanjkljaja s 5,4 % BDP v letu 2008 na 5,1 % BDP v letu 2009 in pod 3 % BDP do leta 2011. Da se bo zagotovilo trajnostno doseganje manjših proračunskih primanjkljajev, bodo sprejeti ukrepi za izboljšanje proračunske strategije in postopka. Ta gospodarski program in zlasti fiskalni cilji se bodo upoštevali v vladnem proračunu in konvergenčnem programu.

| (3) | Svet redno pregleduje gospodarske politike, ki jih izvaja Romunija, zlasti z letnimi pregledi posodobljene različice konvergenčnega programa Romunije in izvajanjem nacionalnega programa reform ter rednimi pregledi napredka Romunije v zvezi s konvergenčnim poročilom in letnim poročilom o napredku. |
| --- | --- |

(3)

Svet redno pregleduje gospodarske politike, ki jih izvaja Romunija, zlasti z letnimi pregledi posodobljene različice konvergenčnega programa Romunije in izvajanjem nacionalnega programa reform ter rednimi pregledi napredka Romunije v zvezi s konvergenčnim poročilom in letnim poročilom o napredku.

| (4) | Pričakuje se, da bo zunanje financiranje še naprej pod precejšnjim pritiskom, ker stalnega primanjkljaja tekočega računa, ki se sicer zmanjšuje, hkrati s potrebo po obnovitvi precejšnjega dela kratko- in dolgoročnega dolga, nominiranega v tuji valuti, ne bo mogoče v celoti pokriti s tujimi neposrednimi naložbami ter drugimi prilivi na finančni in kapitalski račun v obdobju 2009–2011. Potrebe po zunanjem financiranju se za obdobje do prvega četrtletja leta 2011 ocenjujejo na približno 20 milijard EUR. Stopnja obnovitve tujih bank za njihovo izpostavljenost do Romunije se ocenjuje na 100 %, ko se bo dodelila vzajemna pomoč, kar je v skladu z zahtevano obveznostjo glavnih tujih bank, da ohranijo svojo izpostavljenost do Romunije (kot je potrjeno v njihovi skupni izjavi z dne 26. marca 2009), pri čemer se stopnja obnovitve za zunanji dolg podjetij do matičnih podjetij in zunanji dolg romunskih bank ocenjuje na 50 % za leto 2009. Za leti 2010 in 2011 se predvideva, da se bodo vse zapadle obveznosti do tujine obnovile po 100-odstotni stopnji v skladu s pričakovano stabilizacijo finančnega trga in začetkom ponovne rasti na glavnih romunskih izvoznih trgih. Poleg dovolj visokega cilja glede deviznih rezerv (v višini več kot 100 % kratkoročnega zunanjega dolga s preostalo zapadlostjo) so bile sprejete previdne predpostavke o drugih odlivih kapitala, kot so odlivi vlog vlagateljev s sedežem zunaj države, zmanjšanje komercialnih kreditov in odlivi portfeljskih naložb, da bi se tako v izračune vključila dodatna sredstva. |
| --- | --- |

(4)

Pričakuje se, da bo zunanje financiranje še naprej pod precejšnjim pritiskom, ker stalnega primanjkljaja tekočega računa, ki se sicer zmanjšuje, hkrati s potrebo po obnovitvi precejšnjega dela kratko- in dolgoročnega dolga, nominiranega v tuji valuti, ne bo mogoče v celoti pokriti s tujimi neposrednimi naložbami ter drugimi prilivi na finančni in kapitalski račun v obdobju 2009–2011. Potrebe po zunanjem financiranju se za obdobje do prvega četrtletja leta 2011 ocenjujejo na približno 20 milijard EUR. Stopnja obnovitve tujih bank za njihovo izpostavljenost do Romunije se ocenjuje na 100 %, ko se bo dodelila vzajemna pomoč, kar je v skladu z zahtevano obveznostjo glavnih tujih bank, da ohranijo svojo izpostavljenost do Romunije (kot je potrjeno v njihovi skupni izjavi z dne 26. marca 2009), pri čemer se stopnja obnovitve za zunanji dolg podjetij do matičnih podjetij in zunanji dolg romunskih bank ocenjuje na 50 % za leto 2009. Za leti 2010 in 2011 se predvideva, da se bodo vse zapadle obveznosti do tujine obnovile po 100-odstotni stopnji v skladu s pričakovano stabilizacijo finančnega trga in začetkom ponovne rasti na glavnih romunskih izvoznih trgih. Poleg dovolj visokega cilja glede deviznih rezerv (v višini več kot 100 % kratkoročnega zunanjega dolga s preostalo zapadlostjo) so bile sprejete previdne predpostavke o drugih odlivih kapitala, kot so odlivi vlog vlagateljev s sedežem zunaj države, zmanjšanje komercialnih kreditov in odlivi portfeljskih naložb, da bi se tako v izračune vključila dodatna sredstva.

| (5) | Romunski organi so EU in druge mednarodne finančne institucije zaprosili za precejšnjo finančno pomoč, da bi podprli vzdržnost plačilne bilance in dosegli raven mednarodnih deviznih rezerv, ki ustreza varnemu in skrbnemu poslovanju. |
| --- | --- |

(5)

Romunski organi so EU in druge mednarodne finančne institucije zaprosili za precejšnjo finančno pomoč, da bi podprli vzdržnost plačilne bilance in dosegli raven mednarodnih deviznih rezerv, ki ustreza varnemu in skrbnemu poslovanju.

| (6) | Plačilna bilanca v Romuniji je resno ogrožena, zato je upravičena nujna odobritev vzajemne pomoči Skupnosti. Poleg tega je zaradi nujnosti zadeve potrebno odobriti izjemo od roka šestih tednov iz odstavka I(3) Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbama o ustanovitvi Evropskih skupnosti. – |
| --- | --- |

(6)

Plačilna bilanca v Romuniji je resno ogrožena, zato je upravičena nujna odobritev vzajemne pomoči Skupnosti. Poleg tega je zaradi nujnosti zadeve potrebno odobriti izjemo od roka šestih tednov iz odstavka I(3) Protokola o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbama o ustanovitvi Evropskih skupnosti. –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Skupnost odobri vzajemno pomoč Romuniji.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 6. maja 2009

Za Svet

Predsednik

V. TOŠOVSKÝ

---

| 13.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/8

---

Odločba Sveta

z dne 6. maja 2009

o zagotovitvi srednjeročne finančne pomoči Skupnosti Romuniji

(2009/459/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 332/2002 z dne 18. februarja 2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (1) in zlasti člena 3(2) Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, ki ga je pripravila po posvetovanju z Ekonomsko-finančnim odborom (EFO),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je z Odločbo 2009/458/ES (2) odločil o odobritvi vzajemne pomoči Romuniji. |
| --- | --- |

(1)

Svet je z Odločbo 2009/458/ES (2) odločil o odobritvi vzajemne pomoči Romuniji.

| (2) | Komisija, Mednarodni denarni sklad (MDS) in organi Romunije so kljub pričakovanemu izboljšanju stanja tekočega računa marca 2009 potrebe Romunije po zunanjem financiranju za obdobje do prvega četrtletja leta 2011 ocenili na 20 milijard EUR; glede na nedavni razvoj na finančnem trgu bi se lahko stanje kapitalskega in finančnega računa precej poslabšalo. |
| --- | --- |

(2)

Komisija, Mednarodni denarni sklad (MDS) in organi Romunije so kljub pričakovanemu izboljšanju stanja tekočega računa marca 2009 potrebe Romunije po zunanjem financiranju za obdobje do prvega četrtletja leta 2011 ocenili na 20 milijard EUR; glede na nedavni razvoj na finančnem trgu bi se lahko stanje kapitalskega in finančnega računa precej poslabšalo.

| (3) | Primerno je, da Skupnost na podlagi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne pomoči za plačilne bilance držav članic, ki je bil uveden z Uredbo (ES) št. 332/2002, zagotovi Romuniji podporo v višini do 5 milijard EUR. To pomoč bi bilo treba zagotoviti v povezavi s posojilom MDS v višini 11,443 milijarde SDR (približno 12,95 milijarde EUR) na podlagi aranžmaja „stand-by“, ki naj bi bil odobren 6. maja 2009. Tudi Svetovna banka je potrdila, da bo Romuniji dodelila posojilo v višini milijarde EUR, poleg tega pa bosta Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj skupaj zagotovila milijardo EUR dodatne pomoči. |
| --- | --- |

(3)

Primerno je, da Skupnost na podlagi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne pomoči za plačilne bilance držav članic, ki je bil uveden z Uredbo (ES) št. 332/2002, zagotovi Romuniji podporo v višini do 5 milijard EUR. To pomoč bi bilo treba zagotoviti v povezavi s posojilom MDS v višini 11,443 milijarde SDR (približno 12,95 milijarde EUR) na podlagi aranžmaja „stand-by“, ki naj bi bil odobren 6. maja 2009. Tudi Svetovna banka je potrdila, da bo Romuniji dodelila posojilo v višini milijarde EUR, poleg tega pa bosta Evropska investicijska banka in Evropska banka za obnovo in razvoj skupaj zagotovila milijardo EUR dodatne pomoči.

| (4) | Pomoč Skupnosti bi morala upravljati Komisija. Posebni pogoji gospodarske politike, o katerih so se dogovorili organi Romunije po posvetovanju z EFO, bi se določilo v memorandumu o soglasju. Podrobne finančne pogoje bi morala Komisija določiti v sporazumu o posojilu. |
| --- | --- |

(4)

Pomoč Skupnosti bi morala upravljati Komisija. Posebni pogoji gospodarske politike, o katerih so se dogovorili organi Romunije po posvetovanju z EFO, bi se določilo v memorandumu o soglasju. Podrobne finančne pogoje bi morala Komisija določiti v sporazumu o posojilu.

| (5) | Komisija bi morala v rednih presledkih preverjati, ali so izpolnjeni pogoji gospodarske politike, povezani s pomočjo, in sicer prek misij in rednega poročanja organov Romunije. |
| --- | --- |

(5)

Komisija bi morala v rednih presledkih preverjati, ali so izpolnjeni pogoji gospodarske politike, povezani s pomočjo, in sicer prek misij in rednega poročanja organov Romunije.

| (6) | Komisija bo med celotnim izvajanjem programa zagotavljala dodatne nasvete glede politike in tehnično pomoč na posameznih področjih. |
| --- | --- |

(6)

Komisija bo med celotnim izvajanjem programa zagotavljala dodatne nasvete glede politike in tehnično pomoč na posameznih področjih.

| (7) | Brez poseganja v člen 27 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ima Evropsko računsko sodišče pravico, da izvaja kakršne koli finančne kontrole ali revizije, ki se mu zdijo potrebne v zvezi z upravljanjem te pomoči. Komisija in Urad za boj proti goljufijam imata pravico, da napotita svoje uradnike ali ustrezno pooblaščene predstavnike, da izvajajo tehnične ali finančne kontrole ali revizije, ki se jima zdijo potrebne v zvezi z upravljanjem srednjeročne finančne pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

(7)

Brez poseganja v člen 27 Protokola o Statutu Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke ima Evropsko računsko sodišče pravico, da izvaja kakršne koli finančne kontrole ali revizije, ki se mu zdijo potrebne v zvezi z upravljanjem te pomoči. Komisija in Urad za boj proti goljufijam imata pravico, da napotita svoje uradnike ali ustrezno pooblaščene predstavnike, da izvajajo tehnične ali finančne kontrole ali revizije, ki se jima zdijo potrebne v zvezi z upravljanjem srednjeročne finančne pomoči Skupnosti.

| (8) | Neodvisno od trajanja in okvira programa pomoči bo Komisija, z uporabo obstoječih ustreznih postopkov, vključno z mehanizmom za sodelovanje in preverjanje, prav tako še naprej spremljala napredek na področjih, ki prispevajo k pregledni in učinkoviti javni porabi, še posebej na področju pravosodja in izvajanja strukturnih skladov, da se pomaga Romuniji čim bolje izkoristi vpliv pomoči Skupnosti. |
| --- | --- |

(8)

Neodvisno od trajanja in okvira programa pomoči bo Komisija, z uporabo obstoječih ustreznih postopkov, vključno z mehanizmom za sodelovanje in preverjanje, prav tako še naprej spremljala napredek na področjih, ki prispevajo k pregledni in učinkoviti javni porabi, še posebej na področju pravosodja in izvajanja strukturnih skladov, da se pomaga Romuniji čim bolje izkoristi vpliv pomoči Skupnosti.

| (9) | Pomoč bi bilo treba zagotoviti z namenom podpore za vzdržnost plačilne bilance v Romuniji in s tem prispevati k uspešnemu izvajanju vladnega programa gospodarske politike – |
| --- | --- |

(9)

Pomoč bi bilo treba zagotoviti z namenom podpore za vzdržnost plačilne bilance v Romuniji in s tem prispevati k uspešnemu izvajanju vladnega programa gospodarske politike –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Skupnost da Romuniji na voljo srednjeročno posojilo v višini največ 5 milijard EUR s povprečnim rokom zapadlosti največ sedem let.

2.   Finančna pomoč Skupnosti je na voljo tri leta, z začetkom od prvega dne po začetku učinkovanja te odločbe.

Člen 2

1.   Komisija pomoč upravlja v skladu z zavezami Romunije in priporočili Sveta, zlasti priporočili za posamezne države v okviru izvajanja nacionalnega programa reform in konvergenčnega programa.

2.   Komisija se po posvetovanju z OFP z organi Romunije dogovori o posebnih pogojih gospodarske politike, povezanih s finančno pomočjo, kot je določeno v členu 3(5). Ti pogoji se določijo v memorandumu o soglasju v skladu z zavezami in priporočili iz odstavka 1. Podrobne finančne pogoje Komisija določi v sporazumu o posojilu.

3.   Komisija v sodelovanju z EFO v rednih presledkih preverja, ali so izpolnjeni pogoji gospodarske politike, povezani s pomočjo. Zato organi Romunije dajo Komisiji na voljo vse potrebne informacije in z njo v celoti sodelujejo. Komisija redno obvešča EFO o možnem refinanciranju posojil ali prestrukturiranju finančnih pogojev.

4.   Romunija je pripravljena sprejeti in izvajati dodatne konsolidacijske ukrepe za zagotovitev makrofinančne stabilnosti, če bodo taki ukrepi potrebni med izvajanjem programa pomoči. Organi Romunije se pred sprejetjem kakršnih koli takih dodatnih ukrepov posvetujejo s Komisijo.

Člen 3

1.   Komisija da Romuniji na voljo finančno pomoč Skupnosti v največ pet obrokih, katerih višina bo določena v memorandumu o soglasju.

2.   Prvi obrok se izplača v skladu z začetkom veljavnosti sporazuma o posojilu in memoranduma o soglasju.

3.   Preudarna uporaba obrestnih zamenjav z nasprotnimi strankami najvišje kreditne kvalitete je dovoljena, če je to potrebno za financiranje posojila.

4.   Komisija odloči o izplačilu nadaljnjih obrokov, potem ko pridobi mnenje EFO.

5.   Izplačilo vsakega nadaljnjega obroka se izvrši na podlagi zadovoljivega izvajanja novega gospodarskega programa vlade Romunije, ki bo vključen v konvergenčni program Romunije, nacionalni program reform in zlasti posebne pogoje gospodarske politike, določene v memorandumu o soglasju. Ti med drugim vključujejo:

| (a) | sprejetje jasno določenega srednjeročnega fiskalnega programa, namenjenega zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja na stopnjo, ki ni višja od referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe, do leta 2011; |
| --- | --- |

(a)

sprejetje jasno določenega srednjeročnega fiskalnega programa, namenjenega zmanjšanju javnofinančnega primanjkljaja na stopnjo, ki ni višja od referenčne vrednosti 3 % BDP iz Pogodbe, do leta 2011;

| (b) | sprejetje in izvrševanje spremenjenega proračuna za leto 2009 (do drugega četrtletja leta 2009), katerega cilj je javnofinančni primanjkljaj v višini največ 5,1 BDP v smislu evropskega sistema računov; |
| --- | --- |

(b)

sprejetje in izvrševanje spremenjenega proračuna za leto 2009 (do drugega četrtletja leta 2009), katerega cilj je javnofinančni primanjkljaj v višini največ 5,1 BDP v smislu evropskega sistema računov;

| (c) | nominalno zmanjšanje sredstev za plače v javnem sektorju v primerjavi z rezultatom iz leta 2008 z odpravljanjem povečanj plač v javnem sektorju (skupno 5 % v nominalnem smislu), načrtovanih za leto 2009 (ali enakovrednim nadaljnjim zmanjševanjem zaposlovanja), in z omejevanjem zaposlovanja v državni upravi, vključno z zamenjavo le enega od sedmih odhajajočih uslužbencev; |
| --- | --- |

(c)

nominalno zmanjšanje sredstev za plače v javnem sektorju v primerjavi z rezultatom iz leta 2008 z odpravljanjem povečanj plač v javnem sektorju (skupno 5 % v nominalnem smislu), načrtovanih za leto 2009 (ali enakovrednim nadaljnjim zmanjševanjem zaposlovanja), in z omejevanjem zaposlovanja v državni upravi, vključno z zamenjavo le enega od sedmih odhajajočih uslužbencev;

| (d) | dodatna zmanjšanja porabe za blago in storitve ter subvencij za javna podjetja; |
| --- | --- |

(d)

dodatna zmanjšanja porabe za blago in storitve ter subvencij za javna podjetja;

| (e) | izboljšanje upravljanja proračuna s sprejetjem in izvajanjem zavezujočega srednjeročnega fiskalnega okvira, vzpostavitvijo omejitev za popravke proračuna med letom, vključno s fiskalnimi pravili ter ustanovitvijo fiskalnega sveta za zagotovitev neodvisnega in strokovnega pregleda; |
| --- | --- |

(e)

izboljšanje upravljanja proračuna s sprejetjem in izvajanjem zavezujočega srednjeročnega fiskalnega okvira, vzpostavitvijo omejitev za popravke proračuna med letom, vključno s fiskalnimi pravili ter ustanovitvijo fiskalnega sveta za zagotovitev neodvisnega in strokovnega pregleda;

| (f) | reforma sistema plač v javnem sektorju s poenotenjem in poenostavitvijo plačilnih lestvic ter reformo sistema bonusov; |
| --- | --- |

(f)

reforma sistema plač v javnem sektorju s poenotenjem in poenostavitvijo plačilnih lestvic ter reformo sistema bonusov;

| (g) | sprememba ključnih parametrov pokojninskega sistema s prehodom k indeksiranju pokojnin na potrošniške cene namesto na plače, s postopnim zviševanjem upokojitvene starosti nad zdaj načrtovano mejo, zlasti za ženske, ter postopnim uvajanjem pokojninskih prispevkov za skupine javnih uslužbencev, ki so zdaj izključene iz plačevanja takih prispevkov; |
| --- | --- |

(g)

sprememba ključnih parametrov pokojninskega sistema s prehodom k indeksiranju pokojnin na potrošniške cene namesto na plače, s postopnim zviševanjem upokojitvene starosti nad zdaj načrtovano mejo, zlasti za ženske, ter postopnim uvajanjem pokojninskih prispevkov za skupine javnih uslužbencev, ki so zdaj izključene iz plačevanja takih prispevkov;

| (h) | sprememba zakonov o bančništvu in likvidaciji, da bodo lahko zagotovili pravočasen in učinkovit odziv pri bančnih težavah. Ključni cilj sprememb bo okrepiti pooblastila upravnikov bank, ki delujejo na podlagi posebne upravne ureditve. Pooblastila Narodne banke Romunije (NBR) za sanacijske ukrepe je treba razširiti z določbami, ki ji omogočajo, da od zadevnih delničarjev zahteva, da povečajo svoj osnovni kapital in finančno podprejo banko. Finančni nadzor se bo okrepil v skladu z ustrezno zakonodajo EU. Poleg tega se bodo uvedle natančnejše zahteve za poročanje o likvidnosti. Poleg tega je treba spremeniti postopke za aktivacijo zavarovanja vlog za poenostavitev in pospešitev izplačil. Na podlagi spremenjene zakonodaje se bo zavarovanje vloge aktiviralo v 20 dneh po odobritvi NBR. Nazadnje, za zagotovitev ustreznih likvidnostnih sredstev se NBR zavezuje, da bo razširila seznam sredstev, ki se upoštevajo kot zavarovanje. Ob upoštevanju posebnih okoliščin bi se morala zakonsko predpisana najnižja raven količnika kapitalske ustreznosti v primernem času povečati z 8 na 10 %; |
| --- | --- |

(h)

sprememba zakonov o bančništvu in likvidaciji, da bodo lahko zagotovili pravočasen in učinkovit odziv pri bančnih težavah. Ključni cilj sprememb bo okrepiti pooblastila upravnikov bank, ki delujejo na podlagi posebne upravne ureditve. Pooblastila Narodne banke Romunije (NBR) za sanacijske ukrepe je treba razširiti z določbami, ki ji omogočajo, da od zadevnih delničarjev zahteva, da povečajo svoj osnovni kapital in finančno podprejo banko. Finančni nadzor se bo okrepil v skladu z ustrezno zakonodajo EU. Poleg tega se bodo uvedle natančnejše zahteve za poročanje o likvidnosti. Poleg tega je treba spremeniti postopke za aktivacijo zavarovanja vlog za poenostavitev in pospešitev izplačil. Na podlagi spremenjene zakonodaje se bo zavarovanje vloge aktiviralo v 20 dneh po odobritvi NBR. Nazadnje, za zagotovitev ustreznih likvidnostnih sredstev se NBR zavezuje, da bo razširila seznam sredstev, ki se upoštevajo kot zavarovanje. Ob upoštevanju posebnih okoliščin bi se morala zakonsko predpisana najnižja raven količnika kapitalske ustreznosti v primernem času povečati z 8 na 10 %;

| (i) | ukrepi strukturne reforme na področjih iz priporočil za posamezne države, ki so bila izdana na podlagi lizbonske strategije. To vključuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti javne uprave, povečanje kakovosti javne porabe, preudarno uporabo in večje črpanje sredstev EU, zmanjšanje upravnih, fiskalnih in pravnih obremenitev za podjetja ter boj proti delu na črno, s čimer se razširja davčna osnova. |
| --- | --- |

(i)

ukrepi strukturne reforme na področjih iz priporočil za posamezne države, ki so bila izdana na podlagi lizbonske strategije. To vključuje ukrepe za izboljšanje učinkovitosti in uspešnosti javne uprave, povečanje kakovosti javne porabe, preudarno uporabo in večje črpanje sredstev EU, zmanjšanje upravnih, fiskalnih in pravnih obremenitev za podjetja ter boj proti delu na črno, s čimer se razširja davčna osnova.

6.   Komisija bo za zagotovitev neprekinjenega uresničevanja pogojev iz programa ter trajnostno odpravljanje neravnovesij zagotavljala stalne nasvete in smernice glede fiskalnih in strukturnih reform ter reform finančnega trga.

7.   Romunija pri NBR odpre posebni račun za upravljanje srednjeročne finančne pomoči Skupnosti.

Člen 4

Ta odločba je naslovljena na Romunijo.

Člen 5

Ta odločba se objavi v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 6. maja 2009

Za Svet

Predsednik

V. TOŠOVSKÝ

---

(1)  UL L 53, 23.2.2002, str. 1.

1

(2)  Glej stran 6 tega Uradnega lista.

2

---

Komisija

| 13.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/11

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 5. junija 2009

o sprejetju skupne varnostne metode za oceno doseganja varnostnih ciljev, kot je navedeno v členu 6 Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4246)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/460/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (1) ter zlasti člena 6(1) Direktive,

ob upoštevanju priporočila Evropske agencije za železniški promet o skupnih varnostnih metodah za izračun, oceno in izvrševanje v okviru prve skupine skupnih varnostnih ciljev, ki je bilo Komisiji predloženo 29. aprila 2008,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu z Direktivo 2004/49/ES je treba skupne varnostne cilje (SVC) in skupne varnostne metode (SVM) uvajati postopno, da se zagotovi ohranjanje visoke ravni varnosti ter da se ta izboljša, če je to potrebno in izvedljivo. |
| --- | --- |

(1)

V skladu z Direktivo 2004/49/ES je treba skupne varnostne cilje (SVC) in skupne varnostne metode (SVM) uvajati postopno, da se zagotovi ohranjanje visoke ravni varnosti ter da se ta izboljša, če je to potrebno in izvedljivo.

| (2) | Evropska komisija sprejme SVM v skladu s členom 6(1) Direktive 2004/49/ES. V skupnih varnostnih metodah mora biti med drugim in v skladu s členom 6(3) Direktive 2004/49/ES navedeno, kako se ocenjujeta raven varnosti in doseganje SVC. |
| --- | --- |

(2)

Evropska komisija sprejme SVM v skladu s členom 6(1) Direktive 2004/49/ES. V skupnih varnostnih metodah mora biti med drugim in v skladu s členom 6(3) Direktive 2004/49/ES navedeno, kako se ocenjujeta raven varnosti in doseganje SVC.

| (3) | Za zagotovitev, da se sedanja raven varnosti železniškega sistema v nobeni državi članici ne bo zmanjšala, je treba uvesti prvo skupino SVC. Temeljiti mora na preučitvi sedanjih ciljev in ravni varnosti železniških sistemov v državah članicah. |
| --- | --- |

(3)

Za zagotovitev, da se sedanja raven varnosti železniškega sistema v nobeni državi članici ne bo zmanjšala, je treba uvesti prvo skupino SVC. Temeljiti mora na preučitvi sedanjih ciljev in ravni varnosti železniških sistemov v državah članicah.

| (4) | Poleg tega je za ohranitev sedanje ravni varnosti železniškega sistema potrebna uskladitev ravni varnosti za celotne nacionalne železniške sisteme, in sicer kar zadeva merila za sprejemljivost tveganja. Skladnost z ravnmi varnosti je treba spremljati v različnih državah članicah. |
| --- | --- |

(4)

Poleg tega je za ohranitev sedanje ravni varnosti železniškega sistema potrebna uskladitev ravni varnosti za celotne nacionalne železniške sisteme, in sicer kar zadeva merila za sprejemljivost tveganja. Skladnost z ravnmi varnosti je treba spremljati v različnih državah članicah.

| (5) | Za vzpostavitev prve skupine SVC v skladu s členom7(3) Direktive 2004/49/ES je treba na podlagi nacionalnih referenčnih vrednosti (NRV), ki jih izračunata in uporabljata Evropska agencija za železniški promet (Agencija) in Komisija, v smislu obsega opredeliti sedanjo raven varnosti železniških sistemov v državah članicah. Te NRV je treba izračunati le v letu 2009 za razvoj prve skupine SVC in v letu 2011 za razvoj druge skupine SVC. |
| --- | --- |

(5)

Za vzpostavitev prve skupine SVC v skladu s členom7(3) Direktive 2004/49/ES je treba na podlagi nacionalnih referenčnih vrednosti (NRV), ki jih izračunata in uporabljata Evropska agencija za železniški promet (Agencija) in Komisija, v smislu obsega opredeliti sedanjo raven varnosti železniških sistemov v državah članicah. Te NRV je treba izračunati le v letu 2009 za razvoj prve skupine SVC in v letu 2011 za razvoj druge skupine SVC.

| (6) | Da se zagotovi skladnost NRV in prepreči prevelika obremenitev, je treba iz te odločbe izvzeti sisteme lahke železnice, funkcionalno ločena omrežja, železniške infrastrukture, ki so v zasebni lasti in jih uporablja izključno lastnik, železnice, ki so del kulturne dediščine, ter muzejske in turistične železnice. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovi skladnost NRV in prepreči prevelika obremenitev, je treba iz te odločbe izvzeti sisteme lahke železnice, funkcionalno ločena omrežja, železniške infrastrukture, ki so v zasebni lasti in jih uporablja izključno lastnik, železnice, ki so del kulturne dediščine, ter muzejske in turistične železnice.

| (7) | Zaradi pomanjkanja usklajenih in zanesljivih podatkov o ravni varnosti delov železniškega sistema iz člena 7(4) Direktive 2004/49/ES je bilo ugotovljeno, da je razvoj prve skupine SVC, izražene v merilih sprejemljivosti tveganja za opredeljene kategorije posameznikov in za družbo kot celoto, trenutno mogoč le za celoten železniški sistem, kar pa ne velja za njegove dele. |
| --- | --- |

(7)

Zaradi pomanjkanja usklajenih in zanesljivih podatkov o ravni varnosti delov železniškega sistema iz člena 7(4) Direktive 2004/49/ES je bilo ugotovljeno, da je razvoj prve skupine SVC, izražene v merilih sprejemljivosti tveganja za opredeljene kategorije posameznikov in za družbo kot celoto, trenutno mogoč le za celoten železniški sistem, kar pa ne velja za njegove dele.

| (8) | Ob upoštevanju postopnega usklajevanja nacionalnih statističnih podatkov o nesrečah in z njimi povezanih posledic se morajo v skladu z Uredbo (ES) št. 91/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o statistiki železniškega prevoza (2) in Direktivo 2004/49/ES pri razvoju skupnih metod za spremljanje in ciljno usmerjanje ravni varnosti železniških sistemov v državah članicah upoštevati statistične negotovosti in potreba po elementu za presojo, ko se odloča o tem, ali država članica vzdržuje raven varnosti. |
| --- | --- |

(8)

Ob upoštevanju postopnega usklajevanja nacionalnih statističnih podatkov o nesrečah in z njimi povezanih posledic se morajo v skladu z Uredbo (ES) št. 91/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o statistiki železniškega prevoza (2) in Direktivo 2004/49/ES pri razvoju skupnih metod za spremljanje in ciljno usmerjanje ravni varnosti železniških sistemov v državah članicah upoštevati statistične negotovosti in potreba po elementu za presojo, ko se odloča o tem, ali država članica vzdržuje raven varnosti.

| (9) | Da se omogoči poštena in pregledna primerjava ravni varnosti železnice med državami članicami, mora vsaka država članica oceniti svojo raven varnosti na podlagi skupnega pristopa za opredelitev varnostnih ciljev železniškega sistema in dokazovanje skladnosti z njimi. |
| --- | --- |

(9)

Da se omogoči poštena in pregledna primerjava ravni varnosti železnice med državami članicami, mora vsaka država članica oceniti svojo raven varnosti na podlagi skupnega pristopa za opredelitev varnostnih ciljev železniškega sistema in dokazovanje skladnosti z njimi.

| (10) | Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 27(1) Direktive 2004/49/ES – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi iz te odločbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 27(1) Direktive 2004/49/ES –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Vsebina

Ta odločba določa skupno varnostno metodo, ki jo bo uporabljala Evropska agencija za železniški promet (v nadaljevanju „Agencija“) za izračun in oceno doseganja skupnih varnostnih ciljev (SVC) na podlagi člena 6(1) Direktive 2004/49/ES.

Člen 2

Področje uporabe

Ta odločba se uporablja za celotne železniške sisteme vseh držav članic. Ne uporablja pa se za:

| (a) | podzemne železnice, tramvaje in druge sisteme lahke železnice; |
| --- | --- |

(a)

podzemne železnice, tramvaje in druge sisteme lahke železnice;

| (b) | omrežja, ki so funkcionalno ločena od ostalega železniškega sistema in so predvidena le za obratovanje lokalnega, mestnega in primestnega potniškega prometa, ter tudi prevoznike v železniškem prometu, ki izvajajo dejavnost izključno v teh omrežjih; |
| --- | --- |

(b)

omrežja, ki so funkcionalno ločena od ostalega železniškega sistema in so predvidena le za obratovanje lokalnega, mestnega in primestnega potniškega prometa, ter tudi prevoznike v železniškem prometu, ki izvajajo dejavnost izključno v teh omrežjih;

| (c) | železniško infrastrukturo v zasebni lasti, ki jo uporablja izključno njen lastnik za lastne prevoze blaga; |
| --- | --- |

(c)

železniško infrastrukturo v zasebni lasti, ki jo uporablja izključno njen lastnik za lastne prevoze blaga;

| (d) | vozila, ki so del kulturne dediščine in obratujejo v nacionalnih omrežjih, če izpolnjujejo nacionalna varnostna pravila in predpise, da se zagotavlja varno obratovanje takšnih vozil; |
| --- | --- |

(d)

vozila, ki so del kulturne dediščine in obratujejo v nacionalnih omrežjih, če izpolnjujejo nacionalna varnostna pravila in predpise, da se zagotavlja varno obratovanje takšnih vozil;

| (e) | železnice, ki so del kulturne dediščine, ter muzejske in turistične železnice, ki obratujejo v lastnih omrežjih, vključno z delavnicami, vozili in osebjem. |
| --- | --- |

(e)

železnice, ki so del kulturne dediščine, ter muzejske in turistične železnice, ki obratujejo v lastnih omrežjih, vključno z delavnicami, vozili in osebjem.

Člen 3

Opredelitve pojmov

V tej odločbi se uporabljajo opredelitve iz Direktive 2004/49/ES in Uredbe (ES) št. 91/2003.

Poleg tega veljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „nacionalna referenčna vrednost (NRV)“ pomeni referenčno vrednost z najvišjo dovoljeno stopnjo kategorije tveganja v železniškem prometu za zadevno državo članico; |
| --- | --- |

(a)

„nacionalna referenčna vrednost (NRV)“ pomeni referenčno vrednost z najvišjo dovoljeno stopnjo kategorije tveganja v železniškem prometu za zadevno državo članico;

| (b) | „kategorija tveganja“ pomeni eno od kategorij tveganja v železniškem prometu, opredeljenih v členu 7(4)(a) in (b) Direktive 2004/49/ES; |
| --- | --- |

(b)

„kategorija tveganja“ pomeni eno od kategorij tveganja v železniškem prometu, opredeljenih v členu 7(4)(a) in (b) Direktive 2004/49/ES;

| (c) | „načrt za povečanje varnosti“ pomeni načrt za izvajanje organizacijske strukture, odgovornosti, postopkov, dejavnosti, zmogljivosti in virov, ki so potrebni za zmanjšanje tveganja za eno ali več kategorij tveganja; |
| --- | --- |

(c)

„načrt za povečanje varnosti“ pomeni načrt za izvajanje organizacijske strukture, odgovornosti, postopkov, dejavnosti, zmogljivosti in virov, ki so potrebni za zmanjšanje tveganja za eno ali več kategorij tveganja;

| (d) | „smrtni primeri in težke poškodbe“ pomenijo merjenje posledic hudih nesreč, ki vključujejo smrtne primere in težke poškodbe, pri čemer v statističnem smislu velja, da je ena težka poškodba enakovredna 0,1 smrtnega primera; |
| --- | --- |

(d)

„smrtni primeri in težke poškodbe“ pomenijo merjenje posledic hudih nesreč, ki vključujejo smrtne primere in težke poškodbe, pri čemer v statističnem smislu velja, da je ena težka poškodba enakovredna 0,1 smrtnega primera;

| (e) | „uporabniki nivojskih prehodov“ pomenijo osebe, ki pri prečkanju železniške proge s katerim koli prevoznim sredstvom ali peš uporabljajo nivojske prehode; |
| --- | --- |

(e)

„uporabniki nivojskih prehodov“ pomenijo osebe, ki pri prečkanju železniške proge s katerim koli prevoznim sredstvom ali peš uporabljajo nivojske prehode;

| (f) | „osebje“ ali „zaposleni, vključno z osebjem izvajalcev“ pomenijo vse osebe, katerih zaposlitev je povezana z železnico in so v času nesreče na delovnem mestu; ta kategorija vključuje osebje vlaka in osebe, ki upravljajo železniška vozna sredstva in infrastrukturo; |
| --- | --- |

(f)

„osebje“ ali „zaposleni, vključno z osebjem izvajalcev“ pomenijo vse osebe, katerih zaposlitev je povezana z železnico in so v času nesreče na delovnem mestu; ta kategorija vključuje osebje vlaka in osebe, ki upravljajo železniška vozna sredstva in infrastrukturo;

| (g) | „nepooblaščene osebe v železniških prostorih“ pomenijo vse osebe, ki so prisotne v železniških prostorih, v katerih je taka prisotnost prepovedana, razen uporabnikov nivojskih prehodov; |
| --- | --- |

(g)

„nepooblaščene osebe v železniških prostorih“ pomenijo vse osebe, ki so prisotne v železniških prostorih, v katerih je taka prisotnost prepovedana, razen uporabnikov nivojskih prehodov;

| (h) | „druge osebe (tretje osebe)“ pomenijo vse osebe, ki niso opredeljene kot „potniki“, „zaposleni, vključno z osebjem izvajalcev“, „uporabniki nivojskih prehodov“ ali „nepooblaščene osebe v železniških prostorih“; |
| --- | --- |

(h)

„druge osebe (tretje osebe)“ pomenijo vse osebe, ki niso opredeljene kot „potniki“, „zaposleni, vključno z osebjem izvajalcev“, „uporabniki nivojskih prehodov“ ali „nepooblaščene osebe v železniških prostorih“;

| (i) | „tveganje za družbo kot celoto“ pomeni skupno tveganje za vse kategorije oseb, navedene v členu 7(4)(a) Direktive 2004/49/ES; |
| --- | --- |

(i)

„tveganje za družbo kot celoto“ pomeni skupno tveganje za vse kategorije oseb, navedene v členu 7(4)(a) Direktive 2004/49/ES;

| (j) | „potniški kilometer“ pomeni mersko enoto, ki predstavlja gibanje potniškega vlaka na razdalji enega kilometra; upošteva se le razdalja na nacionalnem ozemlju države poročevalke; |
| --- | --- |

(j)

„potniški kilometer“ pomeni mersko enoto, ki predstavlja gibanje potniškega vlaka na razdalji enega kilometra; upošteva se le razdalja na nacionalnem ozemlju države poročevalke;

| (k) | „progovni kilometer“ pomeni razdaljo, merjeno v kilometrih železniškega omrežja v državah članicah, pri čemer je treba upoštevati vse proge železniškega omrežja z več progami. |
| --- | --- |

(k)

„progovni kilometer“ pomeni razdaljo, merjeno v kilometrih železniškega omrežja v državah članicah, pri čemer je treba upoštevati vse proge železniškega omrežja z več progami.

Člen 4

Metodologije za izračun NRV in SVC ter oceno njihovega doseganja

1.   Za izračun ter oceno doseganja NRV in SVC se uporablja metodologija iz Priloge.

2.   Agencija v skladu z metodologijo iz oddelka 2.2 Priloge Komisiji predlaga NRV, ki se izračunajo v skladu z oddelkom 2.1 Priloge, in SVC, ki temeljijo na NRV. Ko Komisija sprejme NRV in SVC, Agencija oceni dosežek držav članic v skladu s poglavjem 3 Priloge.

3.   Ocena predvidenih stroškov in koristi SVC iz člena 7(3) Direktive 2004/49/ES se omeji na tiste države članice, pri katerih je bilo ugotovljeno, da so NRV za katero koli kategorijo tveganja višje od ustreznih SVC.

Člen 5

Izvršilni ukrepi

V skladu z različnimi končnimi rezultati ocene doseganja iz točke 3.1.5 Priloge se sprejmejo naslednji izvršilni ukrepi:

| (a) | v primeru „možnosti znižanja ravni varnosti“: države članice Komisiji pošljejo poročilo o možnih vzrokih pridobljenih rezultatov; |
| --- | --- |

(a)

v primeru „možnosti znižanja ravni varnosti“: države članice Komisiji pošljejo poročilo o možnih vzrokih pridobljenih rezultatov;

| (b) | v primeru „verjetnosti znižanja ravni varnosti“: države članice Komisiji pošljejo poročilo o možnih vzrokih pridobljenih rezultatov in po potrebi predložijo načrt za povečanje varnosti. |
| --- | --- |

(b)

v primeru „verjetnosti znižanja ravni varnosti“: države članice Komisiji pošljejo poročilo o možnih vzrokih pridobljenih rezultatov in po potrebi predložijo načrt za povečanje varnosti.

Za ovrednotenje kakršnih koli informacij in dokazov, ki jih zagotovijo države članice v skladu s postopkom iz točk (a) in (b), lahko Komisija Agencijo zaprosi za tehnično mnenje.

Člen 6

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 5. junija 2009

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL L 164, 30.4.2004, str. 44.

1

(2)  UL L 14, 21.1.2003, str. 1.

2

---

PRILOGA

1.   Statistični viri in merske enote za izračun NRV in SVC

1.1   Statistični viri

| 1.1.1 | NRV in SVC se izračunajo na podlagi podatkov o železniških nesrečah in z njimi povezanih posledicah, ki se sporočijo v skladu s Prilogo H k Uredbi (ES) št. 91/2003 ter določbami iz člena 5, člena 18 in Priloge I k Direktivi 2004/49/ES. |
| --- | --- |

1.1.1

NRV in SVC se izračunajo na podlagi podatkov o železniških nesrečah in z njimi povezanih posledicah, ki se sporočijo v skladu s Prilogo H k Uredbi (ES) št. 91/2003 ter določbami iz člena 5, člena 18 in Priloge I k Direktivi 2004/49/ES.

| 1.1.2 | Če obstajajo neskladja med podatki iz dveh virov iz točke 1.1.1, se v okviru določanja prve skupine SVC prednostno obravnavajo podatki, ki se sporočijo v skladu s Prilogo H k Uredbi (ES) št. 91/2003. |
| --- | --- |

1.1.2

Če obstajajo neskladja med podatki iz dveh virov iz točke 1.1.1, se v okviru določanja prve skupine SVC prednostno obravnavajo podatki, ki se sporočijo v skladu s Prilogo H k Uredbi (ES) št. 91/2003.

| 1.1.3 | Časovne vrste podatkov, ki se bodo uporabile za dodajanje vrednosti NRV in SVC, vključujejo zadnja štiri poročevalna leta. Agencija mora Komisiji najpozneje do 31. januarja 2011 predlagati sprejetje posodobljenih vrednosti za NRV in SVC, ki se izračunajo glede na podatke za zadnjih šest poročevalnih let. |
| --- | --- |

1.1.3

Časovne vrste podatkov, ki se bodo uporabile za dodajanje vrednosti NRV in SVC, vključujejo zadnja štiri poročevalna leta. Agencija mora Komisiji najpozneje do 31. januarja 2011 predlagati sprejetje posodobljenih vrednosti za NRV in SVC, ki se izračunajo glede na podatke za zadnjih šest poročevalnih let.

1.2   Merske enote za NRV

| 1.2.1 | Merske enote za NRV so izražene v skladu z matematično definicijo tveganja. Posledice nesreč, ki se obravnavajo za vsako od kategorij tveganja, so smrtni primeri in težke poškodbe. |
| --- | --- |

1.2.1

Merske enote za NRV so izražene v skladu z matematično definicijo tveganja. Posledice nesreč, ki se obravnavajo za vsako od kategorij tveganja, so smrtni primeri in težke poškodbe.

| 1.2.2 | Merske enote, ki se uporabljajo za količinsko opredelitev NRV za vsako od kategorij tveganja, so določene v Dodatku 1 ter izhajajo iz uporabe načel in opredelitev iz točke 1.2.1 in po potrebi iz točke 1.2.3. Z namenom standardizacije NRV vključujejo merske enote podlage za primerjavo iz Dodatka 1. |
| --- | --- |

1.2.2

Merske enote, ki se uporabljajo za količinsko opredelitev NRV za vsako od kategorij tveganja, so določene v Dodatku 1 ter izhajajo iz uporabe načel in opredelitev iz točke 1.2.1 in po potrebi iz točke 1.2.3. Z namenom standardizacije NRV vključujejo merske enote podlage za primerjavo iz Dodatka 1.

| 1.2.3 | Za vsako od kategorij tveganja „potniki“ in „uporabniki nivojskih prehodov“ se določita dve različni NRV, izraženi z različnima merskima enotama iz Dodatka 1. Za oceno doseganja iz poglavja 3 velja, da zadostuje skladnost z vsaj eno od teh NRV. |
| --- | --- |

1.2.3

Za vsako od kategorij tveganja „potniki“ in „uporabniki nivojskih prehodov“ se določita dve različni NRV, izraženi z različnima merskima enotama iz Dodatka 1. Za oceno doseganja iz poglavja 3 velja, da zadostuje skladnost z vsaj eno od teh NRV.

1.3   Merske enote za SVC

| 1.3.1 | Merske enote za količinsko opredelitev SVC za vsako od kategorij tveganja so enake kot merske enote za NRV iz oddelka 1.2. |
| --- | --- |

1.3.1

Merske enote za količinsko opredelitev SVC za vsako od kategorij tveganja so enake kot merske enote za NRV iz oddelka 1.2.

2.   Metodologija za izračun NRV in izpeljavo SVC

2.1   Metodologija za izračun NRV

| 2.1.1 | Za vsako državo članico in vsako kategorijo tveganja se NRV izračunajo po naslednjem postopku v danem zaporedju:






  (a) | izračun vrednosti v skladu z ustreznimi merskimi enotami iz Dodatka 1, pri čemer se upoštevajo podatki in določbe iz oddelka 1.1; |
| --- | --- | --- |

2.1.1

Za vsako državo članico in vsako kategorijo tveganja se NRV izračunajo po naslednjem postopku v danem zaporedju:

(a)

izračun vrednosti v skladu z ustreznimi merskimi enotami iz Dodatka 1, pri čemer se upoštevajo podatki in določbe iz oddelka 1.1;

| (b) | analiza rezultatov postopka iz točke (a), da se preveri prisotnost in ponovni pojav ničtih vrednosti za smrtne primere in težke poškodbe v okviru ugotovljene ravni varnosti za zadevna leta; |
| --- | --- |

(b)

analiza rezultatov postopka iz točke (a), da se preveri prisotnost in ponovni pojav ničtih vrednosti za smrtne primere in težke poškodbe v okviru ugotovljene ravni varnosti za zadevna leta;

| (c) | če sta ničti vrednosti iz točke (b) le dve, se izračuna tehtano povprečje vrednosti iz točke (a), kot je opisano v oddelku 2.3, pri čemer se rezultat šteje kot NRV; |
| --- | --- |

(c)

če sta ničti vrednosti iz točke (b) le dve, se izračuna tehtano povprečje vrednosti iz točke (a), kot je opisano v oddelku 2.3, pri čemer se rezultat šteje kot NRV;

| (d) | če sta ničti vrednosti iz točke (b) več kot dve, mora Agencija NRV pripisati diskrecijsko vrednost, ki se ugotovi s posvetovanjem z zadevno državo članico. |
| --- | --- |

(d)

če sta ničti vrednosti iz točke (b) več kot dve, mora Agencija NRV pripisati diskrecijsko vrednost, ki se ugotovi s posvetovanjem z zadevno državo članico.

2.2   Metodologija za izpeljavo SVC iz NRV

| 2.2.1 | Po izračunu NRV za vsako državo članico v skladu s postopkom iz oddelka 2.1 se za vsako kategorijo tveganja ustreznemu SVC določi vrednost, ki je manjša od:






  (a) | vrednosti NRV, ki je med državami članicami najvišja; |
| --- | --- | --- |

2.2.1

Po izračunu NRV za vsako državo članico v skladu s postopkom iz oddelka 2.1 se za vsako kategorijo tveganja ustreznemu SVC določi vrednost, ki je manjša od:

(a)

vrednosti NRV, ki je med državami članicami najvišja;

| (b) | vrednosti, ki ustreza desetkratni evropski povprečni vrednosti tveganja, na katero se nanaša zadevna NRV. |
| --- | --- |

(b)

vrednosti, ki ustreza desetkratni evropski povprečni vrednosti tveganja, na katero se nanaša zadevna NRV.

| 2.2.2 | Evropsko povprečje iz točke 2.2.1(b) se izračuna z združevanjem ustreznih podatkov za vse države članice in uporabo ustreznih merskih enot, navedenih v Dodatku 1, ter tudi tehtanega povprečja, opisanega v oddelku 2.3. |
| --- | --- |

2.2.2

Evropsko povprečje iz točke 2.2.1(b) se izračuna z združevanjem ustreznih podatkov za vse države članice in uporabo ustreznih merskih enot, navedenih v Dodatku 1, ter tudi tehtanega povprečja, opisanega v oddelku 2.3.

2.3   Postopek določanja tehtanega povprečja za izračun NRV

| 2.3.1 | Za vsako državo članico in vsako kategorijo tveganja, za katero se lahko v skladu s točko 2.1.1(c) določi tehtano povprečje, je treba za izračun NRVY za leto Y (pri čemer je Y = 2009 in 2011) upoštevati naslednje korake:






  (a) | izračun letnih opazovanj OBSi
  (pri čemer je i leto opazovanja) z ustreznimi merskimi enotami iz Dodatka 1 po zagotovitvi podatkov zadnjih n poročevalnih let, kot je navedeno v točki 2.1.1(a) [na začetku je n = 4; od leta 2011 naprej je n = 6]; |
| --- | --- | --- |

2.3.1

Za vsako državo članico in vsako kategorijo tveganja, za katero se lahko v skladu s točko 2.1.1(c) določi tehtano povprečje, je treba za izračun NRVY za leto Y (pri čemer je Y = 2009 in 2011) upoštevati naslednje korake:

(a)

izračun letnih opazovanj OBSi
  (pri čemer je i leto opazovanja) z ustreznimi merskimi enotami iz Dodatka 1 po zagotovitvi podatkov zadnjih n poročevalnih let, kot je navedeno v točki 2.1.1(a) [na začetku je n = 4; od leta 2011 naprej je n = 6];

| (b) | izračun aritmetičnega povprečja (AV) letnih opazovanj OBSi
  za leto n; |
| --- | --- |

(b)

izračun aritmetičnega povprečja (AV) letnih opazovanj OBSi
  za leto n;

| (c) | izračun absolutne vrednosti razlike ABSDIFFi
  med vsakim letnim opazovanjem OBSi
  in AV. Če velja ABSDIFFi
  < 0,01 * AV, se ABSDIFFi
  doda konstantna vrednost, ki je enaka 0,01 * AV; |
| --- | --- |

(c)

izračun absolutne vrednosti razlike ABSDIFFi
  med vsakim letnim opazovanjem OBSi
  in AV. Če velja ABSDIFFi
  < 0,01 * AV, se ABSDIFFi
  doda konstantna vrednost, ki je enaka 0,01 * AV;

| (d) | izračun teže (Wi
  ) za vsako leto i, tako da se upošteva obratna vrednost ABSDIFFi
  ; |
| --- | --- |

(d)

izračun teže (Wi
  ) za vsako leto i, tako da se upošteva obratna vrednost ABSDIFFi
  ;

| (e) | izračun NRVY v obliki tehtanega povprečja, kot sledi:

  ;






  pri čemer je i naravno število in | if Y = 2009: x = Y – 5; N = Y – 2


  if Y = 2011: x = Y – 7; N = Y – 2 |
| --- | --- | --- |

(e)

izračun NRVY v obliki tehtanega povprečja, kot sledi:

Formula;

pri čemer je i naravno število in

if Y = 2009: x = Y – 5; N = Y – 2

if Y = 2011: x = Y – 7; N = Y – 2

3.   Okvirni vzorec za oceno doseganja NRV in SVC

3.1   Metodologija za oceno doseganja NRV in SVC

| 3.1.1 | Za oceno doseganja NRV in SVC veljajo naslednja načela:






  (a) | za vsako državo članico in vsako kategorijo tveganja, za katero velja, da je NRV enaka ali manjša kot ustrezen SVC, bo tudi doseganje NRV samodejno pomenilo doseganje SVC. Doseganje NRV se oceni v skladu s postopkom iz oddelka 3.2, NRV pa predstavlja najvišjo dovoljeno raven tveganja, na katero se nanaša brez poseganja v določbe v zvezi z razponom dovoljenega odstopanja iz točke 3.2.3; |
| --- | --- | --- |

3.1.1

Za oceno doseganja NRV in SVC veljajo naslednja načela:

(a)

za vsako državo članico in vsako kategorijo tveganja, za katero velja, da je NRV enaka ali manjša kot ustrezen SVC, bo tudi doseganje NRV samodejno pomenilo doseganje SVC. Doseganje NRV se oceni v skladu s postopkom iz oddelka 3.2, NRV pa predstavlja najvišjo dovoljeno raven tveganja, na katero se nanaša brez poseganja v določbe v zvezi z razponom dovoljenega odstopanja iz točke 3.2.3;

| (b) | za vsako državo članico in vsako kategorijo tveganja, katere NRV je višja od ustreznega SVC, predstavlja SVC najvišjo dovoljeno raven tveganja, na katero se nanaša. Doseganje SVC se oceni v skladu z zahtevami, ki izhajajo iz ocene učinka, in po potrebi s časovnim okvirom za postopno izvajanje SVC ob upoštevanju člena 7(3) Direktive 2004/49/ES. |
| --- | --- |

(b)

za vsako državo članico in vsako kategorijo tveganja, katere NRV je višja od ustreznega SVC, predstavlja SVC najvišjo dovoljeno raven tveganja, na katero se nanaša. Doseganje SVC se oceni v skladu z zahtevami, ki izhajajo iz ocene učinka, in po potrebi s časovnim okvirom za postopno izvajanje SVC ob upoštevanju člena 7(3) Direktive 2004/49/ES.

| 3.1.2 | Za vsako državo članico in vsako kategorijo tveganja mora Agencija vsako leto oceniti doseganje NRV in SVC, pri čemer je treba upoštevati zadnja štiri poročevalna leta. |
| --- | --- |

3.1.2

Za vsako državo članico in vsako kategorijo tveganja mora Agencija vsako leto oceniti doseganje NRV in SVC, pri čemer je treba upoštevati zadnja štiri poročevalna leta.

| 3.1.3 | Agencija mora vsako leto najpozneje do 31. marca Komisiji poročati o skupnih rezultatih ocene doseganja NRV in SVC. |
| --- | --- |

3.1.3

Agencija mora vsako leto najpozneje do 31. marca Komisiji poročati o skupnih rezultatih ocene doseganja NRV in SVC.

| 3.1.4 | Glede na določbe iz točke 1.1.3 Agencija od leta 2012 naprej vsako leto oceni doseganje NRV in SVC, pri čemer upošteva zadnjih pet poročevalnih let. |
| --- | --- |

3.1.4

Glede na določbe iz točke 1.1.3 Agencija od leta 2012 naprej vsako leto oceni doseganje NRV in SVC, pri čemer upošteva zadnjih pet poročevalnih let.

| 3.1.5 | Rezultati ocene doseganja iz točke 3.1.1 se opredelijo na naslednji način:






  (a) | sprejemljiva raven varnosti; |
| --- | --- | --- |

3.1.5

Rezultati ocene doseganja iz točke 3.1.1 se opredelijo na naslednji način:

(a)

sprejemljiva raven varnosti;

| (b) | možnost znižanja ravni varnosti; |
| --- | --- |

(b)

možnost znižanja ravni varnosti;

| (c) | verjetnost znižanja ravni varnosti. |
| --- | --- |

(c)

verjetnost znižanja ravni varnosti.

3.2   Postopen opis postopka iz točke 3.1.1(a)

| 3.2.1 | Postopek za oceno doseganja NRV obsega štiri različne korake, ki so opisani v naslednjih točkah. Celoten prikaz delovnih postopkov za odločanje je prikazan v Dodatku 2, pri čemer puščice z DA in NE ustrezajo pozitivnim in negativnim rezultatom različnih korakov ocenjevanja. |
| --- | --- |

3.2.1

Postopek za oceno doseganja NRV obsega štiri različne korake, ki so opisani v naslednjih točkah. Celoten prikaz delovnih postopkov za odločanje je prikazan v Dodatku 2, pri čemer puščice z DA in NE ustrezajo pozitivnim in negativnim rezultatom različnih korakov ocenjevanja.

| 3.2.2 | S prvim korakom ocenjevanja se preveri, ali je ugotovljena raven varnosti skladna z NRV ali ne. Ugotovljena raven varnosti se izmeri z uporabo merskih enot iz Dodatka 1 in podatkov iz oddelka 1.1, skupaj s časovnimi vrstami, ki vključujejo zadnja leta opazovanja, kot določa oddelek 3.1. Ugotovljena raven varnosti mora biti izražena v smislu:






  (a) | ugotovljene ravni varnosti v zadnjem poročevalnem letu, |
| --- | --- | --- |

3.2.2

S prvim korakom ocenjevanja se preveri, ali je ugotovljena raven varnosti skladna z NRV ali ne. Ugotovljena raven varnosti se izmeri z uporabo merskih enot iz Dodatka 1 in podatkov iz oddelka 1.1, skupaj s časovnimi vrstami, ki vključujejo zadnja leta opazovanja, kot določa oddelek 3.1. Ugotovljena raven varnosti mora biti izražena v smislu:

(a)

ugotovljene ravni varnosti v zadnjem poročevalnem letu,

| (b) | tehtanega drsečega povprečja (MWA), kot je opredeljeno v oddelku 3.3. |
| --- | --- |

(b)

tehtanega drsečega povprečja (MWA), kot je opredeljeno v oddelku 3.3.

Rezultati uporabe točk (a) in (b) se nato primerjajo z NRV in če nobena od teh vrednosti ne presega NRV, velja raven varnosti za sprejemljivo. V nasprotnem primeru se postopek nadaljuje z drugim korakom ocenjevanja.

| 3.2.3 | Z drugim korakom ocenjevanja se raven varnosti oceni kot sprejemljiva, če tehtano drseče povprečje ne presega NRV, ki se ji doda 20-odstotni razpon dovoljenega odstopanja. Če ta pogoj ni izpolnjen, mora Agencija prositi varnostni organ zadevne države članice, da navede posebnosti nesreče z največjimi posledicami (v smislu smrtnih primerov in težkih poškodb) v zadnjih letih opazovanja, kot je navedeno v oddelku 3.1, razen v letih, ki so se uporabila za določitev NRV.
  Če ima ta nesreča hujše posledice kot najhujša nesreča, vključena v podatke, na podlagi katerih se določi NRV, jo je treba izključiti iz statističnih podatkov. Nato se tehtano drseče povprečje izračuna ponovno, da se preveri, ali spada v naveden razpon dovoljenega odstopanja. V tem primeru velja raven varnosti za sprejemljivo. V nasprotnem primeru se postopek nadaljuje s tretjim korakom ocenjevanja. |
| --- | --- |

3.2.3

Z drugim korakom ocenjevanja se raven varnosti oceni kot sprejemljiva, če tehtano drseče povprečje ne presega NRV, ki se ji doda 20-odstotni razpon dovoljenega odstopanja. Če ta pogoj ni izpolnjen, mora Agencija prositi varnostni organ zadevne države članice, da navede posebnosti nesreče z največjimi posledicami (v smislu smrtnih primerov in težkih poškodb) v zadnjih letih opazovanja, kot je navedeno v oddelku 3.1, razen v letih, ki so se uporabila za določitev NRV.

Če ima ta nesreča hujše posledice kot najhujša nesreča, vključena v podatke, na podlagi katerih se določi NRV, jo je treba izključiti iz statističnih podatkov. Nato se tehtano drseče povprečje izračuna ponovno, da se preveri, ali spada v naveden razpon dovoljenega odstopanja. V tem primeru velja raven varnosti za sprejemljivo. V nasprotnem primeru se postopek nadaljuje s tretjim korakom ocenjevanja.

| 3.2.4 | S tretjim korakom ocenjevanja se preveri, ali se je v obdobju treh let prvič zgodilo, da se z drugim korakom niso zagotovili dokazi o sprejemljivi ravni varnosti. V tem primeru velja rezultat tretjega koraka ocenjevanja za pozitivnega. Postopek se ne glede na rezultat tretjega koraka nadaljuje s četrtim korakom. |
| --- | --- |

3.2.4

S tretjim korakom ocenjevanja se preveri, ali se je v obdobju treh let prvič zgodilo, da se z drugim korakom niso zagotovili dokazi o sprejemljivi ravni varnosti. V tem primeru velja rezultat tretjega koraka ocenjevanja za pozitivnega. Postopek se ne glede na rezultat tretjega koraka nadaljuje s četrtim korakom.

| 3.2.5 | S četrtim korakom ocenjevanja se preveri, ali je število hudih nesreč na vlakovni kilometer glede na prejšnja leta ostalo enako (ali se je zmanjšalo). Pri merilih za to oceno se upošteva, ali se je število hudih nesreč na vlakovni kilometer v statističnem smislu znatno povečalo. To se oceni z uporabo Poissonove zgornje meje dovoljenega odstopanja, s katero se določi sprejemljiva spremenljivost, ki temelji na številu nesreč v različnih državah članicah.
  Če število hudih nesreč na vlakovni kilometer ne presega navedene meje dovoljenega odstopanja, se šteje, da se število hudih nesreč v statističnem smislu ni zelo povečalo in da mora rezultat tega koraka ocenjevanja veljati za pozitivnega.
  Glede na kategorijo tveganja, na katero se nanašajo različne NRV v okviru ocene doseganja, se pri tem koraku ocenjevanja upoštevajo naslednje hude nesreče:






  (a) | tveganje za potnike: vse pomembne hude nesreče; |
| --- | --- | --- |

3.2.5

S četrtim korakom ocenjevanja se preveri, ali je število hudih nesreč na vlakovni kilometer glede na prejšnja leta ostalo enako (ali se je zmanjšalo). Pri merilih za to oceno se upošteva, ali se je število hudih nesreč na vlakovni kilometer v statističnem smislu znatno povečalo. To se oceni z uporabo Poissonove zgornje meje dovoljenega odstopanja, s katero se določi sprejemljiva spremenljivost, ki temelji na številu nesreč v različnih državah članicah.

Če število hudih nesreč na vlakovni kilometer ne presega navedene meje dovoljenega odstopanja, se šteje, da se število hudih nesreč v statističnem smislu ni zelo povečalo in da mora rezultat tega koraka ocenjevanja veljati za pozitivnega.

Glede na kategorijo tveganja, na katero se nanašajo različne NRV v okviru ocene doseganja, se pri tem koraku ocenjevanja upoštevajo naslednje hude nesreče:

(a)

tveganje za potnike: vse pomembne hude nesreče;

| (b) | tveganje za osebje ali zaposlene, vključno z osebjem izvajalcev: vse pomembne hude nesreče; |
| --- | --- |

(b)

tveganje za osebje ali zaposlene, vključno z osebjem izvajalcev: vse pomembne hude nesreče;

| (c) | tveganje za uporabnike nivojskih prehodov: vse pomembne hude nesreče, ki spadajo v kategorijo „nesreče na nivojskih prehodih“; |
| --- | --- |

(c)

tveganje za uporabnike nivojskih prehodov: vse pomembne hude nesreče, ki spadajo v kategorijo „nesreče na nivojskih prehodih“;

| (d) | tveganje za nepooblaščene osebe v železniških prostorih: vse pomembne hude nesreče, vključene v kategorijo „nesreče oseb, ki jih povzročijo premikajoča se železniška vozna sredstva“; |
| --- | --- |

(d)

tveganje za nepooblaščene osebe v železniških prostorih: vse pomembne hude nesreče, vključene v kategorijo „nesreče oseb, ki jih povzročijo premikajoča se železniška vozna sredstva“;

| (e) | tveganje za druge osebe: vse pomembne hude nesreče; |
| --- | --- |

(e)

tveganje za druge osebe: vse pomembne hude nesreče;

| (f) | tveganje za družbo kot celoto: vse hude nesreče. |
| --- | --- |

(f)

tveganje za družbo kot celoto: vse hude nesreče.

3.3   Postopek določanja tehtanega drsečega povprečja za letno oceno doseganja NRV

| 3.3.1 | Za vsako državo članico in vsako kategorijo tveganja, za katero se pri izvajanju korakov ocenjevanja, opisanih v oddelku 3.2, vsako leto Y (od začetnega leta Y = 2010 naprej) uporabi tehtano drseče povprečje (MWA), je treba pri izračunu MWAY upoštevati naslednje stopnje:






  (a) | izračun letnih opazovanj OBSi
  z ustreznimi kazalniki iz Dodatka 1 po zagotovitvi podatkov, ki so za ustrezna leta na voljo v virih iz oddelka 1.1 (znak i pomeni vrednosti, kot so opredeljene v spodnji formuli); |
| --- | --- | --- |

3.3.1

Za vsako državo članico in vsako kategorijo tveganja, za katero se pri izvajanju korakov ocenjevanja, opisanih v oddelku 3.2, vsako leto Y (od začetnega leta Y = 2010 naprej) uporabi tehtano drseče povprečje (MWA), je treba pri izračunu MWAY upoštevati naslednje stopnje:

(a)

izračun letnih opazovanj OBSi
  z ustreznimi kazalniki iz Dodatka 1 po zagotovitvi podatkov, ki so za ustrezna leta na voljo v virih iz oddelka 1.1 (znak i pomeni vrednosti, kot so opredeljene v spodnji formuli);

| (b) | izračun aritmetičnega povprečja (AV) letnih opazovanj OBSi
  za leto n [na začetku je n = 4; od leta 2012 naprej je n = 5]; |
| --- | --- |

(b)

izračun aritmetičnega povprečja (AV) letnih opazovanj OBSi
  za leto n [na začetku je n = 4; od leta 2012 naprej je n = 5];

| (c) | izračun absolutne vrednosti razlike ABSDIFFi
  med vsakim letnim opazovanjem OBSi
  in AV. Če velja ABSDIFFi
  < 0,01 * AV, se ABSDIFFi
  doda stalna vrednost, ki je enaka 0,01 * AV; |
| --- | --- |

(c)

izračun absolutne vrednosti razlike ABSDIFFi
  med vsakim letnim opazovanjem OBSi
  in AV. Če velja ABSDIFFi
  < 0,01 * AV, se ABSDIFFi
  doda stalna vrednost, ki je enaka 0,01 * AV;

| (d) | izračun teže Wi
  z uporabo obratne vrednosti ABSDIFFi
  ; |
| --- | --- |

(d)

izračun teže Wi
  z uporabo obratne vrednosti ABSDIFFi
  ;

| (e) | izračun MWAY:

  ;






  pri čemer je i naravno število in | if Y = 2010 ali 2011: x = Y – 5; N = Y – 2


  if Y ≥ 2012: x = Y – 6; N = Y – 2 |
| --- | --- | --- |

(e)

izračun MWAY:

Formula;

pri čemer je i naravno število in

if Y = 2010 ali 2011: x = Y – 5; N = Y – 2

if Y ≥ 2012: x = Y – 6; N = Y – 2

DODATEK 1

Merske enote za NRV in SVC

| Kategorija tveganja | Merske enote | Podlage za primerjavo |
| --- | --- | --- |
| 1. | Potniki |

Kategorija tveganja

Merske enote

Podlage za primerjavo

1.

Potniki

| 1.1 | število smrtnih primerov in težkih poškodb potnikov na leto zaradi hudih nesreč/število vlakovnih kilometrov potniškega prometa na leto |
| --- | --- |

1.1

število smrtnih primerov in težkih poškodb potnikov na leto zaradi hudih nesreč/število vlakovnih kilometrov potniškega prometa na leto

vlakovni kilometri potniškega prometa na leto

| 1.2 | število smrtnih primerov in težkih poškodb potnikov na leto zaradi hudih nesreč/število potniških kilometrov na leto |
| --- | --- |

1.2

število smrtnih primerov in težkih poškodb potnikov na leto zaradi hudih nesreč/število potniških kilometrov na leto

potniški kilometri na leto

| 2. | Zaposleni |
| --- | --- |

2.

Zaposleni

število smrtnih primerov in težkih poškodb zaposlenih na leto zaradi hudih nesreč/število vlakovnih kilometrov na leto

vlakovni kilometri na leto

| 3. | Uporabniki nivojskih prehodov |
| --- | --- |

3.

Uporabniki nivojskih prehodov

| 3.1 | število smrtnih primerov in težkih poškodb uporabnikov nivojskih prehodov na leto zaradi hudih nesreč/število vlakovnih kilometrov na leto |
| --- | --- |

3.1

število smrtnih primerov in težkih poškodb uporabnikov nivojskih prehodov na leto zaradi hudih nesreč/število vlakovnih kilometrov na leto

vlakovni kilometri na leto

| 3.2 | število smrtnih primerov in težkih poškodb uporabnikov nivojskih prehodov na leto zaradi hudih nesreč/[(število vlakovnih kilometrov na leto * število nivojskih prehodov)/progovni kilometri)] |
| --- | --- |

3.2

število smrtnih primerov in težkih poškodb uporabnikov nivojskih prehodov na leto zaradi hudih nesreč/[(število vlakovnih kilometrov na leto * število nivojskih prehodov)/progovni kilometri)]

(vlakovni kilometri na leto * število nivojskih prehodov)/progovni kilometri

| 4. | Druge osebe |
| --- | --- |

4.

Druge osebe

število smrtnih primerov in težkih poškodb ljudi, ki spadajo v kategorijo „druge osebe“, zaradi hudih nesreč/število vlakovnih kilometrov na leto

vlakovni kilometri na leto

| 5. | Nepooblaščene osebe v železniških prostorih |
| --- | --- |

5.

Nepooblaščene osebe v železniških prostorih

število smrtnih primerov in težkih poškodb nepooblaščenih oseb v železniških prostorih na leto zaradi hudih nesreč/število vlakovnih kilometrov na leto

vlakovni kilometri na leto

| 6. | Celotna družba |
| --- | --- |

6.

Celotna družba

skupno število smrtnih primerov in težkih poškodb na leto zaradi hudih nesreč/število vlakovnih kilometrov na leto

vlakovni kilometri na leto

DODATEK 2

Prikaz delovnih postopkov za odločanje v postopku iz točke 3.1.1(a) Priloge

Image

---

| 13.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/20

---

SKLEP KOMISIJE

z dne 12. junija 2009

o imenovanju predstavnika Komisije v upravo Evropske agencije za zdravila

(2009/461/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 726/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o postopkih Skupnosti za pridobitev dovoljenja za promet in nadzor zdravil za humano in veterinarsko uporabo ter o ustanovitvi Evropske agencije za zdravila (1) in zlasti člena 65 Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 65 Uredbe (ES) št. 726/2004 mora uprava Evropske agencije za zdravila (v nadaljnjem besedilu: Agencija) vključevati dva predstavnika Komisije. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 65 Uredbe (ES) št. 726/2004 mora uprava Evropske agencije za zdravila (v nadaljnjem besedilu: Agencija) vključevati dva predstavnika Komisije.

| (2) | Ker se 2. junija 2009 izteče sedanji mandat predstavnika Komisije in namestnika iz Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo, je treba imenovati člana uprave Agencije iz Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo ter namestnika, ki bo člana v njegovi odsotnosti nadomeščal in glasoval v njegovem imenu – |
| --- | --- |

(2)

Ker se 2. junija 2009 izteče sedanji mandat predstavnika Komisije in namestnika iz Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo, je treba imenovati člana uprave Agencije iz Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo ter namestnika, ki bo člana v njegovi odsotnosti nadomeščal in glasoval v njegovem imenu –

SKLENILA:

Člen 1

Predstavnik Komisije v upravi Evropske agencije za zdravila je oseba, ki zaseda naslednji položaj in opravlja naslednje naloge:

| (a) | generalni direktor Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo. |
| --- | --- |

(a)

generalni direktor Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo.

Nadomestni predstavnik je oseba, ki zaseda naslednji položaj in opravlja naslednje naloge:

| (b) | direktor na čelu Direktorata, ki je pristojen za odobritev zdravil na podlagi delovnega programa Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo. |
| --- | --- |

(b)

direktor na čelu Direktorata, ki je pristojen za odobritev zdravil na podlagi delovnega programa Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo.

Člen 2

Ta sklep se uporablja za osebe, ki na dan sprejetja tega sklepa zasedajo, tudi začasno, položaj iz člena 1, ali za katerega koli naslednika navedenih oseb na navedenih položajih.

Člen 3

Generalni direktor Generalnega direktorata za podjetništvo in industrijo izvršnemu direktorju Evropske agencije za zdravila sporoči imena oseb, ki zasedajo položaje iz člena 1, in kakršne koli spremembe imen.

V Bruslju, 12. junija 2009

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 136, 30.4.2004, str. 1.

1

---

| 13.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 150/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 150/21

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 12. junija 2009

o odstopanju od točke 1(d) Priloge k Odločbi 2006/133/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2009/420/ES, glede datuma začetka veljavnosti v zvezi z občutljivim lesom s poreklom zunaj razmejenih območij

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4515)

(2009/462/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti (1) ter zlasti četrtega stavka člena 16(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Komisija je 28. maja 2009 sprejela Odločbo 2009/420/ES o spremembi Odločbe 2006/133/ES o zahtevi, da države članice začasno sprejmejo dodatne ukrepe proti širjenju borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. na območjih Portugalske razen območij, kjer je znano, da se ne pojavlja (2). S to Odločbo je bila v Odločbi Komisije 2006/133/ES (3) uvedena obveznost, da se od 16. junija 2009 občutljiva lesena embalaža, ki ne izvira iz razmejenih območij, obdela po enem od potrjenih postopkov iz Priloge I k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO in se označi v skladu s Prilogo II navedenega standarda, preden se premesti iz razmejenega območja na druga območja v državah članicah ali tretjih državah ter iz dela razmejenega območja, v katerem je znan pojav borove ogorčice, v del razmejenega območja, določen kot varovalni pas. |
| --- | --- |

(1)

Komisija je 28. maja 2009 sprejela Odločbo 2009/420/ES o spremembi Odločbe 2006/133/ES o zahtevi, da države članice začasno sprejmejo dodatne ukrepe proti širjenju borove ogorčice Bursaphelenchus xylophilus (Steiner in Buhrer) Nickle et al. na območjih Portugalske razen območij, kjer je znano, da se ne pojavlja (2). S to Odločbo je bila v Odločbi Komisije 2006/133/ES (3) uvedena obveznost, da se od 16. junija 2009 občutljiva lesena embalaža, ki ne izvira iz razmejenih območij, obdela po enem od potrjenih postopkov iz Priloge I k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO in se označi v skladu s Prilogo II navedenega standarda, preden se premesti iz razmejenega območja na druga območja v državah članicah ali tretjih državah ter iz dela razmejenega območja, v katerem je znan pojav borove ogorčice, v del razmejenega območja, določen kot varovalni pas.

| (2) | Lesena embalaža se zahteva za prevoz številnih vrst blaga. Vendar doslej proizvodnja in uporaba občutljive lesene embalaže, obdelane in označene v skladu s prilogama I in II Mednarodnega standarda za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO v Skupnosti nista splošno razširjena. Zlasti se zdi, da ni dovolj lesene embalaže, ki bi ustrezala Mednarodnem standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO in bila lahko v kratkem času na razpolago za pokritje potreb gospodarskih subjektov, ki trgujejo z blagom iz Portugalske v druge države članice ali tretje države. |
| --- | --- |

(2)

Lesena embalaža se zahteva za prevoz številnih vrst blaga. Vendar doslej proizvodnja in uporaba občutljive lesene embalaže, obdelane in označene v skladu s prilogama I in II Mednarodnega standarda za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO v Skupnosti nista splošno razširjena. Zlasti se zdi, da ni dovolj lesene embalaže, ki bi ustrezala Mednarodnem standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO in bila lahko v kratkem času na razpolago za pokritje potreb gospodarskih subjektov, ki trgujejo z blagom iz Portugalske v druge države članice ali tretje države.

| (3) | Da bi se izognili tveganju nesorazmernih motenj trgovine, se zdi potrebno določiti odstopanje v zvezi z datumom začetka veljavnosti zahtev iz Odločbe 2006/133/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2009/420/ES, ki se nanaša na obveznost, da se občutljiva lesena embalaža, ki ne izvira iz razmejenih območij, pred premestitvijo iz razmejenih območij na Portugalskem na druga območja obdela in označi v skladu s prilogama I in II k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO. |
| --- | --- |

(3)

Da bi se izognili tveganju nesorazmernih motenj trgovine, se zdi potrebno določiti odstopanje v zvezi z datumom začetka veljavnosti zahtev iz Odločbe 2006/133/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2009/420/ES, ki se nanaša na obveznost, da se občutljiva lesena embalaža, ki ne izvira iz razmejenih območij, pred premestitvijo iz razmejenih območij na Portugalskem na druga območja obdela in označi v skladu s prilogama I in II k Mednarodnemu standardu za fitosanitarne ukrepe št. 15 FAO.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za zdravstveno varstvo rastlin –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Točka 1(d) Priloge k Odločbi 2006/133/ES, kakor je bila spremenjena z Odločbo 2009/420/ES, se ne uporablja za občutljiv les s poreklom zunaj razmejenih območij.

Člen 2

Ta odločba se uporablja od 16. junija 2009 do 31. decembra 2009.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 12. junija 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 169, 10.7.2000, str. 1.

1

(2)  UL L 135, 30.5.2009, str. 29.

2

(3)  UL L 52, 23.2.2006, str. 34.

3

---