# Eiropas Savienības L 105/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.105.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 105 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 25. aprīlis |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.105.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 105

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 25. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 343/2009 (2009. gada 24. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 344/2009 (2009. gada 24. aprīlis), ar kuru 106. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 345/2009 (2009. gada 20. aprīlis), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Bulgārijas karogu, zvejot akmeņplekstes Melnajā jūrā | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 346/2009 (2009. gada 24. aprīlis) par rīsu importa licenču izsniegšanu saskaņā ar tarifu kvotām, kas atvērtas 2009. gada aprīļa apakšperiodam ar Regulu (EK) Nr. 327/98 | 7 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 343/2009 (2009. gada 24. aprīlis), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 344/2009 (2009. gada 24. aprīlis), ar kuru 106. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

Al-Qaida

Taliban

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 345/2009 (2009. gada 20. aprīlis), ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Bulgārijas karogu, zvejot akmeņplekstes Melnajā jūrā

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 346/2009 (2009. gada 24. aprīlis) par rīsu importa licenču izsniegšanu saskaņā ar tarifu kvotām, kas atvērtas 2009. gada aprīļa apakšperiodam ar Regulu (EK) Nr. 327/98

7

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/343/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 21. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2007/131/EK par atļauju Kopienā harmonizēti izmantot radiofrekvenču spektru iekārtas, kurās izmantota ultraplatjoslas tehnoloģija
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2787)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2009/344/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 22. aprīlis), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū ledus strukturēšanas proteīnu III tipa HPLC 12 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2929) | 14 |
| | | 2009/345/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 22. aprīlis), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 ļauj laist tirgū jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu K2 vitamīnu (menahinonu) no Bacillus subtilis natto

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2935) | 16 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/343/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 21. aprīlis), ar ko groza Lēmumu 2007/131/EK par atļauju Kopienā harmonizēti izmantot radiofrekvenču spektru iekārtas, kurās izmantota ultraplatjoslas tehnoloģija
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2787)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2787)

1

9

2009/344/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 22. aprīlis), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū ledus strukturēšanas proteīnu III tipa HPLC 12 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2929)

HPLC 12

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2929)

14

2009/345/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 22. aprīlis), ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 ļauj laist tirgū jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu K2 vitamīnu (menahinonu) no Bacillus subtilis natto

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2935)

2

Bacillus subtilis natto

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2935)

16

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU |
| | | 2009/346/EK |
| | * | Eiropola Valdes Lēmums (2009. gada 9. aprīlis), piekrītot Eiropola noteikumiem un procedūrām, ar ko pielāgo summas, kas minētas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra Lēmuma pielikumā attiecībā uz nodokļiem, kas piemērojami algām un atalgojumiem, ko izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā | 18 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

2009/346/EK

*

Eiropola Valdes Lēmums (2009. gada 9. aprīlis), piekrītot Eiropola noteikumiem un procedūrām, ar ko pielāgo summas, kas minētas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra Lēmuma pielikumā attiecībā uz nodokļiem, kas piemērojami algām un atalgojumiem, ko izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā

18

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Komisijas Lēmumā 2008/97/EK (2008. gada 30. janvāris), ar kuru groza Lēmumu 93/52/EEK attiecībā uz noteiktu Itālijas administratīvo reģionu pasludināšanu par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis) un Lēmumu 2003/467/EK attiecībā uz noteiktu Itālijas administratīvo reģionu pasludināšanu par oficiāli brīviem no govju tuberkulozes un govju brucelozes un par noteiktu Polijas administratīvo reģionu pasludināšanu par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes (OV L 32, 6.2.2008.) | 20 |
| | | Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 334/2009 (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka sviesta eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008 (OV L 104, 24.4.2009.) | 21 |
| | | Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 339/2009 (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka eksporta kompensācijas mājputnu gaļas nozarē (OV L 104, 24.4.2009.) | 21 |
| | * | Labojums Komisijas Ieteikumā 2009/329/EK (2009. gada 26. marts) par datu aizsardzības pamatnostādnēm Iekšējā tirgus informācijas sistēmai (IMI) (OV L 100, 18.4.2009.) | 22 |
| | * | Labojums Komisijas Direktīvā 2009/36/EK (2009. gada 16. aprīlis), ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, lai pielāgotu tās III pielikumu tehnikas attīstībai (OV L 98, 17.4.2009.) | 38 |

Labojums

*

Labojums Komisijas Lēmumā 2008/97/EK (2008. gada 30. janvāris), ar kuru groza Lēmumu 93/52/EEK attiecībā uz noteiktu Itālijas administratīvo reģionu pasludināšanu par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis) un Lēmumu 2003/467/EK attiecībā uz noteiktu Itālijas administratīvo reģionu pasludināšanu par oficiāli brīviem no govju tuberkulozes un govju brucelozes un par noteiktu Polijas administratīvo reģionu pasludināšanu par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes (OV L 32, 6.2.2008.)

B. melitensis

20

Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 334/2009 (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka sviesta eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008 (OV L 104, 24.4.2009.)

21

Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 339/2009 (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka eksporta kompensācijas mājputnu gaļas nozarē (OV L 104, 24.4.2009.)

21

*

Labojums Komisijas Ieteikumā 2009/329/EK (2009. gada 26. marts) par datu aizsardzības pamatnostādnēm Iekšējā tirgus informācijas sistēmai (IMI) (OV L 100, 18.4.2009.)

IMI

22

*

Labojums Komisijas Direktīvā 2009/36/EK (2009. gada 16. aprīlis), ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, lai pielāgotu tās III pielikumu tehnikas attīstībai (OV L 98, 17.4.2009.)

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 25.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 343/2009

(2009. gada 24. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 25. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 24. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 72,3 |
| TN | 139,0 |
| TR | 98,7 |
| ZZ | 103,3 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 37,3 |
| TR | 144,6 |
| ZZ | 112,5 |
| 0709 90 70 | TR | 114,9 |
| ZZ | 114,9 |
| 0805 10 20 | EG | 44,6 |
| IL | 58,8 |
| MA | 51,8 |
| TN | 64,9 |
| TR | 51,6 |
| US | 49,7 |
| ZZ | 53,6 |
| 0805 50 10 | TR | 62,7 |
| ZA | 64,0 |
| ZZ | 63,4 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 77,2 |
| CL | 74,7 |
| CN | 87,6 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 115,4 |
| US | 131,1 |
| UY | 70,5 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 82,1 |
| 0808 20 50 | AR | 83,3 |
| CL | 78,0 |
| CN | 45,7 |
| ZA | 91,8 |
| ZZ | 74,7 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

72,3

TN

139,0

TR

98,7

ZZ

103,3

0707 00 05

JO

155,5

MA

37,3

TR

144,6

ZZ

112,5

0709 90 70

TR

114,9

ZZ

114,9

0805 10 20

EG

44,6

IL

58,8

MA

51,8

TN

64,9

TR

51,6

US

49,7

ZZ

53,6

0805 50 10

TR

62,7

ZA

64,0

ZZ

63,4

0808 10 80

AR

78,9

BR

77,2

CL

74,7

CN

87,6

MK

22,1

NZ

115,4

US

131,1

UY

70,5

ZA

81,2

ZZ

82,1

0808 20 50

AR

83,3

CL

78,0

CN

45,7

ZA

91,8

ZZ

74,7

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 25.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 344/2009

(2009. gada 24. aprīlis),

ar kuru 106. reizi groza Padomes Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 27. maija Regulu (EK) Nr. 881/2002, ar kuru paredz īpašus ierobežojošus pasākumus, kas vērsti pret konkrētām personām un organizācijām, kas saistītas ar Osamu Bin Ladenu, Al-Qaida tīklu un Taliban, un ar kuru atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 467/2001, ar ko aizliedz eksportēt noteiktas preces un pakalpojumus uz Afganistānu, pastiprina lidojumu aizliegumu un attiecina uz Afganistānas Taliban līdzekļu un citu finanšu resursu iesaldēšanu (1), un īpaši tās 7. panta 1. punkta pirmo ievilkumu,

tā kā:

| (1) | Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumā uzskaitītas personas, grupas un organizācijas, uz kurām saskaņā ar minēto regulu attiecas līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšana.

| (2) | Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2009. gada 4. februārī nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, kam piemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu, un iekļaut šajā sarakstā vienu personu, ņemot vērā informāciju par viņas saistību ar Al-Qaida. Komisijai ir sniegts paskaidrojums par grozījumiem. |
| --- | --- |

(2)

Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Sankciju komiteja 2009. gada 4. februārī nolēma grozīt to personu, grupu un organizāciju sarakstu, kam piemēro līdzekļu un saimniecisko resursu iesaldēšanu, un iekļaut šajā sarakstā vienu personu, ņemot vērā informāciju par viņas saistību ar Al-Qaida. Komisijai ir sniegts paskaidrojums par grozījumiem.

| (3) | Sankciju komiteja 2009. gada 15. aprīlī grozīja identifikācijas datus. |
| --- | --- |

(3)

Sankciju komiteja 2009. gada 15. aprīlī grozīja identifikācijas datus.

| (4) | Attiecīgi ir jāgroza I pielikums. |
| --- | --- |

(4)

Attiecīgi ir jāgroza I pielikums.

| (5) | Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties. |
| --- | --- |

(5)

Lai nodrošinātu šajā regulā paredzēto pasākumu efektivitāti, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties.

| (6) | Tā kā ANO sarakstā nav norādīta attiecīgās fiziskās personas pašreizējā adrese, Oficiālajā Vēstnesī ir jāpublicē paziņojums, lai attiecīgā persona varētu sazināties ar Komisiju, un tā savukārt attiecīgajai personai darīs zināmus iemeslus, kas ir šīs regulas pamatā, dos tai iespēju izteikt savas piezīmes par šiem iemesliem un pārskatīs šo regulu, ņemot vērā šīs piezīmes un iespējamo papildinformāciju, |
| --- | --- |

(6)

Tā kā ANO sarakstā nav norādīta attiecīgās fiziskās personas pašreizējā adrese, Oficiālajā Vēstnesī ir jāpublicē paziņojums, lai attiecīgā persona varētu sazināties ar Komisiju, un tā savukārt attiecīgajai personai darīs zināmus iemeslus, kas ir šīs regulas pamatā, dos tai iespēju izteikt savas piezīmes par šiem iemesliem un pārskatīs šo regulu, ņemot vērā šīs piezīmes un iespējamo papildinformāciju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza, kā noteikts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad tā publicēta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 24. aprīlī

Komisijas vārdā —

ārējo attiecību ģenerāldirektors

Eneko LANDÁBURU

---

(1)  OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 881/2002 I pielikumu groza šādi.

Sadaļā “Fiziskās personas” pievieno šādu ierakstu:

“Abdul Haq (alias a) Maimaitiming Maimaiti, b) Abdul Heq, c) Abuduhake, d) Abdulheq Jundullah, e) 'Abd Al-Haq, f) Memetiming Memeti, g) Memetiming Aximu, h) Memetiming Qekeman, i) Maiumaitimin Maimaiti, j) Abdul Saimaiti, k) Muhammad Ahmed Khaliq, l) Maimaiti Iman, m) Muhelisi, n) Qerman, o) Saifuding). Dzimšanas datums: 10.10.1971. Dzimšanas vieta: Chele, Khuttan rajons, Xinjiang Uighur autonomais apgabals, Ķīna. Valstspiederība: Ķīnas. Valsts identifikācijas Nr.: 653225197110100533 (Ķīnas identifikācijas karte). 2.a panta 4. punkta b) apakšpunktā minētais paziņošanas datums: 15.4.2009. Cita informācija: 2009. gada aprīlī uzturas Pakistānā.”

---

| 25.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 345/2009

(2009. gada 20. aprīlis),

ar ko nosaka aizliegumu kuģiem, kuri peld ar Bulgārijas karogu, zvejot akmeņplekstes Melnajā jūrā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (1) un jo īpaši tās 26. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai (2), un jo īpaši tās 21. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Padomes 2008. gada 10. novembra Regulā (EK) Nr. 1139/2008, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā (3), ir noteiktas kvotas 2009. gadam. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2008. gada 10. novembra Regulā (EK) Nr. 1139/2008, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Melnajā jūrā (3), ir noteiktas kvotas 2009. gadam.

| (2) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju kuģi, kas peld ar šīs regulas pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ar nozveju no pielikumā norādītā krājuma ir pilnībā apguvuši 2009. gadam iedalīto kvotu.

| (3) | Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana, |
| --- | --- |

(3)

Tāpēc jāaizliedz zveja no šā krājuma, nozvejas paturēšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī un izkraušana,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Kvotas pilnīga apguve

Nozvejas kvotu 2009. gadam, kura šīs regulas pielikumā minētajai dalībvalstij iedalīta pielikumā norādītajam krājumam, uzskata par pilnībā apgūtu no pielikumā noteiktās dienas.

2. pants

Aizliegumi

Zveja no šīs regulas pielikumā norādītā krājuma, ko veic kuģi, kuri peld ar pielikumā minētās dalībvalsts karogu vai ir reģistrēti šajā dalībvalstī, ir aizliegta no pielikumā noteiktās dienas. Pēc šīs dienas ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut nozveju no šā krājuma, ja to nozvejojuši minētie kuģi.

3. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 20. aprīlī

Komisijas vārdā —

jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors

Fokion FOTIADIS

---

(1)  OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp.

1

(2)  OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.

2

(3)  OV L 308, 19.11.2008., 3. lpp.

3

---

PIELIKUMS

| Nr. | 01/MED |
| --- | --- |
| Dalībvalsts | BGR |
| Krājums | TUR/F3742C |
| Suga | Akmeņplekste (Psetta maxima) |
| Zona | Melnā jūra |
| Datums | 1.4.2009. |

Nr.

01/MED

Dalībvalsts

BGR

Krājums

TUR/F3742C

Suga

Akmeņplekste (Psetta maxima)

Zona

Melnā jūra

Datums

1.4.2009.

---

| 25.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 346/2009

(2009. gada 24. aprīlis)

par rīsu importa licenču izsniegšanu saskaņā ar tarifu kvotām, kas atvērtas 2009. gada aprīļa apakšperiodam ar Regulu (EK) Nr. 327/98

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 31. augusta Regulu (EK) Nr. 1301/2006, ar ko nosaka kopīgus noteikumus lauksaimniecības produktu importa tarifu kvotu administrēšanai, izmantojot ievešanas atļauju sistēmu (2), un jo īpaši tās 7. panta 2. punktu,

ņemot vērā Komisijas 1998. gada 10. februāra Regulu (EK) Nr. 327/98, ar ko atver konkrētas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredz šo kvotu pārvaldību (3), un jo īpaši tās 5. panta pirmo daļu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 327/98 atvēra noteiktas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredzēja šo kvotu pārvaldību atkarībā no izcelsmes valsts un kvotas apakšperioda saskaņā ar minētās regulas IX pielikumu. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 327/98 atvēra noteiktas tarifa kvotas rīsu un šķelto rīsu importam, kā arī paredzēja šo kvotu pārvaldību atkarībā no izcelsmes valsts un kvotas apakšperioda saskaņā ar minētās regulas IX pielikumu.

| (2) | Kvotām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā, otrais kvotas apakšperiods ir aprīļa mēnesis. |
| --- | --- |

(2)

Kvotām, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā, otrais kvotas apakšperiods ir aprīļa mēnesis.

| (3) | No paziņojuma, kas sniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 327/98 8. panta a) punktu, izriet, ka atbilstīgi minētās regulas 4. panta 1. punktam 2009. gada aprīļa pirmo desmit darbdienu laikā iesniegtajos pieteikumos par kvotu ar numuru 09.4130 norādītais daudzums pārsniedz pieejamo daudzumu. Tāpēc ir jānosaka, cik lielā mērā licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro par attiecīgo kvotu prasītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

(3)

No paziņojuma, kas sniegts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 327/98 8. panta a) punktu, izriet, ka atbilstīgi minētās regulas 4. panta 1. punktam 2009. gada aprīļa pirmo desmit darbdienu laikā iesniegtajos pieteikumos par kvotu ar numuru 09.4130 norādītais daudzums pārsniedz pieejamo daudzumu. Tāpēc ir jānosaka, cik lielā mērā licences var izdot, nosakot piešķīruma koeficientu, ko piemēro par attiecīgo kvotu prasītajiem daudzumiem.

| (4) | Turklāt no minētā paziņojuma izriet, ka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 4. panta 1. punktam 2009. gada aprīļa pirmo desmit darbdienu laikā iesniegtajos pieteikumos par kvotām ar numuriem 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 norādītais daudzums ir mazāks par pieejamo daudzumu. |
| --- | --- |

(4)

Turklāt no minētā paziņojuma izriet, ka atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 4. panta 1. punktam 2009. gada aprīļa pirmo desmit darbdienu laikā iesniegtajos pieteikumos par kvotām ar numuriem 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 norādītais daudzums ir mazāks par pieejamo daudzumu.

| (5) | Tāpēc ir lietderīgi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 5. panta pirmajai daļai noteikt kopējos daudzumus, kas par kvotām ar kārtas numuriem 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 būs pieejami nākamajā apakšperiodā, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc ir lietderīgi atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 327/98 5. panta pirmajai daļai noteikt kopējos daudzumus, kas par kvotām ar kārtas numuriem 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130 būs pieejami nākamajā apakšperiodā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Izsniedzot rīsu importa licences atbilstoši pieteikumiem, kas 2009. gada aprīļa pirmo desmit darbdienu laikā iesniegti par Regulā (EK) Nr. 327/98 minēto kvotu ar numuru 09.4130, pieprasītajiem daudzumiem piemēro šīs regulas pielikumā noteikto piešķīruma koeficientu.

2.   Šīs regulas pielikumā ir noteikti kopējie daudzumi, kas būs pieejami saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 327/98 nākamajam kvotas apakšperiodam paredzētajām kvotām, kuru numuri ir 09.4127 – 09.4128 – 09.4129 – 09.4130.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 24. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 238, 1.9.2006., 13. lpp.

2

(3)  OV L 37, 11.2.1998., 5. lpp.

3

---

PIELIKUMS

2009. gada aprīļa apakšperiodā piešķiramie daudzumi un nākamajā apakšperiodā pieejamie daudzumi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 327/98

Regulas (EK) Nr. 327/98 1. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētā kvota pilnīgi vai daļēji slīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30:

| Izcelsme | Kvotas numurs | Piešķīruma koeficients kvotas apakšperiodā (2009. gada aprīlis) | Nākamajā kvotas apakšperiodā (2009. gada jūlijs) pieejamie kopējie daudzumi
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amerikas Savienotās Valstis | 09.4127 | — (1) | 17 894 173 |
| Taizeme | 09.4128 | — (1) | 6 901 936 |
| Austrālija | 09.4129 | — (1) | 834 000 |
| Cita izcelsme | 09.4130 | 0,919426 % | 0 |

Izcelsme

Kvotas numurs

Piešķīruma koeficients kvotas apakšperiodā (2009. gada aprīlis)

Nākamajā kvotas apakšperiodā (2009. gada jūlijs) pieejamie kopējie daudzumi

(kg)

Amerikas Savienotās Valstis

09.4127

— (1)

17 894 173

Taizeme

09.4128

— (1)

6 901 936

Austrālija

09.4129

— (1)

834 000

Cita izcelsme

09.4130

0,919426 %

0

---

(1)  Pieprasītie daudzumi atbilst daudzumiem, kas ir mazāki par pieejamiem daudzumiem vai vienādi ar tiem, tātad var pieņemt visus pieteikumus.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 25.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/9

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 21. aprīlis),

ar ko groza Lēmumu 2007/131/EK par atļauju Kopienā harmonizēti izmantot radiofrekvenču spektru iekārtas, kurās izmantota ultraplatjoslas tehnoloģija

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2787)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/343/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2007. gada 21. februāra Lēmums 2007/131/EK par atļauju Kopienā harmonizēti izmantot radiofrekvenču spektru iekārtas, kurās izmantota ultraplatjoslas tehnoloģija (2), harmonizē tehniskos noteikumus par ultraplatjoslas tehnoloģiju radioiekārtām Kopienā, nodrošinot, ka Eiropas Kopienā radiofrekvenču spektrs ir pieejams atbilstīgi harmonizētiem nosacījumiem, likvidējot šķēršļus ultraplatjoslas tehnoloģijas izmantošanai un izveidojot efektīvu vienoto tirgu šādām sistēmām, tādējādi nodrošinot apjomradītus ietaupījumus un ieguvumu patērētājiem. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2007. gada 21. februāra Lēmums 2007/131/EK par atļauju Kopienā harmonizēti izmantot radiofrekvenču spektru iekārtas, kurās izmantota ultraplatjoslas tehnoloģija (2), harmonizē tehniskos noteikumus par ultraplatjoslas tehnoloģiju radioiekārtām Kopienā, nodrošinot, ka Eiropas Kopienā radiofrekvenču spektrs ir pieejams atbilstīgi harmonizētiem nosacījumiem, likvidējot šķēršļus ultraplatjoslas tehnoloģijas izmantošanai un izveidojot efektīvu vienoto tirgu šādām sistēmām, tādējādi nodrošinot apjomradītus ietaupījumus un ieguvumu patērētājiem.

| (2) | Tā kā tehnoloģijas un radiofrekvenču spektra lietojums strauji mainās, tas ir arī atbilstoši jāņem vērā ultraplatjoslas tehnoloģiju tiesiskajā regulējumā tā, lai sabiedrība Eiropā gūtu labumu no tādu inovatīvu lietojumu ieviešanas, kuru pamatā ir minētā tehnoloģija, vienlaicīgi rūpējoties, lai tas negatīvi neietekmētu citus radiofrekvenču spektra lietotājus. Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2007/131/EK. |
| --- | --- |

(2)

Tā kā tehnoloģijas un radiofrekvenču spektra lietojums strauji mainās, tas ir arī atbilstoši jāņem vērā ultraplatjoslas tehnoloģiju tiesiskajā regulējumā tā, lai sabiedrība Eiropā gūtu labumu no tādu inovatīvu lietojumu ieviešanas, kuru pamatā ir minētā tehnoloģija, vienlaicīgi rūpējoties, lai tas negatīvi neietekmētu citus radiofrekvenču spektra lietotājus. Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2007/131/EK.

| (3) | Šā iemesla dēļ Komisija saskaņā ar Lēmumu Nr. 676/2002/EK piešķīra Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferencei (CEPT) papildu mandātus sīki izpētīt ultraplatjoslas tehnoloģijas saderību ar radiosakaru pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(3)

Šā iemesla dēļ Komisija saskaņā ar Lēmumu Nr. 676/2002/EK piešķīra Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferencei (CEPT) papildu mandātus sīki izpētīt ultraplatjoslas tehnoloģijas saderību ar radiosakaru pakalpojumiem.

| (4) | Ziņojumos, kas iesniegti atbilstīgi minētajam pilnvarojumam, CEPT ieteica Komisijai izdarīt Lēmumā 2007/131/EK grozījumus attiecībā uz vairākiem tehniskiem aspektiem. |
| --- | --- |

(4)

Ziņojumos, kas iesniegti atbilstīgi minētajam pilnvarojumam, CEPT ieteica Komisijai izdarīt Lēmumā 2007/131/EK grozījumus attiecībā uz vairākiem tehniskiem aspektiem.

| (5) | CEPT veiktajā papildu izpētē tika precizēti tehniskie noteikumi, jo īpaši “Detect and Avoid” (DAA) un “Low Duty Cycle” (LDC), saskaņā ar kuriem ultraplatjoslas iekārtas var darbināt ar lielāku raidjaudu, vienlaicīgi nodrošinot aizsardzību, kas līdzvērtīga esošajām ultraplatjoslas vispārējām robežvērtībām. |
| --- | --- |

(5)

CEPT veiktajā papildu izpētē tika precizēti tehniskie noteikumi, jo īpaši “Detect and Avoid” (DAA) un “Low Duty Cycle” (LDC), saskaņā ar kuriem ultraplatjoslas iekārtas var darbināt ar lielāku raidjaudu, vienlaicīgi nodrošinot aizsardzību, kas līdzvērtīga esošajām ultraplatjoslas vispārējām robežvērtībām.

| (6) | CEPT veiktajā izpētē noskaidrojās arī, ka, piemērojot stingrākus nosacījumus nekā vispārējās robežvērtības, ultraplatjoslas iekārtas var izmantot autotransporta līdzekļos un dzelzceļa transportlīdzekļos. Šādus nosacījumus var atvieglināt, ja attiecīgajos transportlīdzekļos tiek izmantoti, piemēram, iepriekš minētie traucējumu mazināšanas paņēmieni. |
| --- | --- |

(6)

CEPT veiktajā izpētē noskaidrojās arī, ka, piemērojot stingrākus nosacījumus nekā vispārējās robežvērtības, ultraplatjoslas iekārtas var izmantot autotransporta līdzekļos un dzelzceļa transportlīdzekļos. Šādus nosacījumus var atvieglināt, ja attiecīgajos transportlīdzekļos tiek izmantoti, piemēram, iepriekš minētie traucējumu mazināšanas paņēmieni.

| (7) | Būvmateriālu analīzes (BMA) attēlveidošanas sistēmām var rast virkni inovatīvu pielietojumu, lai noteiktu cauruļu, vadu un citu dzīvojamo vai rūpniecības ēku sienās iebūvētu konstrukciju atrašanās vietas un iegūtu to attēlus. Kopīgu nosacījumu kopums par BMA iekārtu piekļuvi radiofrekvenču spektram varētu palīdzēt tiem uzņēmumiem, kas vēlas šajā jomā Kopienā sniegt profesionālus pārrobežu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(7)

Būvmateriālu analīzes (BMA) attēlveidošanas sistēmām var rast virkni inovatīvu pielietojumu, lai noteiktu cauruļu, vadu un citu dzīvojamo vai rūpniecības ēku sienās iebūvētu konstrukciju atrašanās vietas un iegūtu to attēlus. Kopīgu nosacījumu kopums par BMA iekārtu piekļuvi radiofrekvenču spektram varētu palīdzēt tiem uzņēmumiem, kas vēlas šajā jomā Kopienā sniegt profesionālus pārrobežu pakalpojumus.

| (8) | CEPT ir informējusi Komisiju, ka BMA sistēmām salīdzinājumā ar vispārīgajiem nosacījumiem ir pieļaujami atviegloti nosacījumi, ņemot vērā, ka to darbības režīmi apvienojumā ar to ļoti nelielas izplatības un darbības faktoru vēl vairāk samazina iespēju, ka tās varētu radīt kaitīgus traucējumus radiosakaru pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(8)

CEPT ir informējusi Komisiju, ka BMA sistēmām salīdzinājumā ar vispārīgajiem nosacījumiem ir pieļaujami atviegloti nosacījumi, ņemot vērā, ka to darbības režīmi apvienojumā ar to ļoti nelielas izplatības un darbības faktoru vēl vairāk samazina iespēju, ka tās varētu radīt kaitīgus traucējumus radiosakaru pakalpojumiem.

| (9) | CEPT atbilstīgi Komisijas pilnvarojumam veiktajā tehniskajā izpētē par BMA tiek pieņemts, ka šādas sistēmas izmanto pietiekami blīvās un biezās konstrukcijās, kuras absorbē lielāko daļu no attēlveidošanas sistēmas izstarotajiem signāliem. Šajā saderības izpētē inter alia tiek pieņemts, ka BMA iekārtām būtu jāpārtrauc raidīšana desmit sekunžu laikā pēc normālas darbības pārtraukšanas. Turklāt, lai gan BMA iekārtas var tikt pārdotas kā patēriņa preces, kopējo traucējumu izpētē ir pieņemts, ka BMA iekārtu maksimālais blīvums ir 6,7 iekārtas/km2. |
| --- | --- |

(9)

CEPT atbilstīgi Komisijas pilnvarojumam veiktajā tehniskajā izpētē par BMA tiek pieņemts, ka šādas sistēmas izmanto pietiekami blīvās un biezās konstrukcijās, kuras absorbē lielāko daļu no attēlveidošanas sistēmas izstarotajiem signāliem. Šajā saderības izpētē inter alia tiek pieņemts, ka BMA iekārtām būtu jāpārtrauc raidīšana desmit sekunžu laikā pēc normālas darbības pārtraukšanas. Turklāt, lai gan BMA iekārtas var tikt pārdotas kā patēriņa preces, kopējo traucējumu izpētē ir pieņemts, ka BMA iekārtu maksimālais blīvums ir 6,7 iekārtas/km2.

| (10) | Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvu 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (3) (“RTTI direktīva”) Komisija ir sniegusi mandātu (M/329 un M/407) Eiropas standartizācijas organizācijām sagatavot harmonizētu standartu kopumu, kas aptver ultraplatjoslas lietojumus, atzīstams saskaņā ar minēto direktīvu, un nodrošina atbilstību tās prasībām. Izmantojot EK pilnvarojumu M/329 un M/407, ETSI ir izstrādājusi harmonizēto standartu EN 302 065 vispārēja lietojuma ultraplatjoslas iekārtām, harmonizēto standartu EN 302 500 atrašanās vietas izsekojamības ultraplatjoslas iekārtām un harmonizēto standartu EN 302 435 BMA iekārtām. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvu 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (3) (“RTTI direktīva”) Komisija ir sniegusi mandātu (M/329 un M/407) Eiropas standartizācijas organizācijām sagatavot harmonizētu standartu kopumu, kas aptver ultraplatjoslas lietojumus, atzīstams saskaņā ar minēto direktīvu, un nodrošina atbilstību tās prasībām. Izmantojot EK pilnvarojumu M/329 un M/407, ETSI ir izstrādājusi harmonizēto standartu EN 302 065 vispārēja lietojuma ultraplatjoslas iekārtām, harmonizēto standartu EN 302 500 atrašanās vietas izsekojamības ultraplatjoslas iekārtām un harmonizēto standartu EN 302 435 BMA iekārtām.

| (11) | Attiecīgajos harmonizētajos standartos ir sīki aprakstīts, kā iekārtām jādarbojas ar šo Lēmumu piešķirtajās frekvenču joslās un kā var pārbaudīt šādu iekārtu atbilstību harmonizētajos standartos noteiktajiem ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(11)

Attiecīgajos harmonizētajos standartos ir sīki aprakstīts, kā iekārtām jādarbojas ar šo Lēmumu piešķirtajās frekvenču joslās un kā var pārbaudīt šādu iekārtu atbilstību harmonizētajos standartos noteiktajiem ierobežojumiem.

| (12) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2007/131/EK groza šādi.

| 1) | Lēmuma 2007/131/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu. |
| --- | --- |

1)

Lēmuma 2007/131/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

| 2) | Lēmuma 2. pantu papildina ar šādu 10. un 11. punktu:






  “10) | “Būvmateriālu analīze” (BMA) ir lauka perturbāciju sensors, kas paredzēts, lai noteiktu objektu atrašanās vietu ēkas konstrukcijā vai lai noteiktu būvmateriālu fizikāli mehāniskās īpašības. |
| --- | --- | --- |

2)

Lēmuma 2. pantu papildina ar šādu 10. un 11. punktu:

“10)

“Būvmateriālu analīze” (BMA) ir lauka perturbāciju sensors, kas paredzēts, lai noteiktu objektu atrašanās vietu ēkas konstrukcijā vai lai noteiktu būvmateriālu fizikāli mehāniskās īpašības.

| 11) | “Ēterā izstarots” ir tās signāla daļas, kas tiek izstarotas, lietojot ultraplatjoslas tehnoloģiju specifiskām vajadzībām, kuras neabsorbē to ekranējums vai pētāmais materiāls.” |
| --- | --- |

11)

“Ēterā izstarots” ir tās signāla daļas, kas tiek izstarotas, lietojot ultraplatjoslas tehnoloģiju specifiskām vajadzībām, kuras neabsorbē to ekranējums vai pētāmais materiāls.”

2. pants

Šo lēmumu piemēro no 2009. gada 30. jūnija.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 21. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 55, 23.2.2007., 33. lpp.

2

(3)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.

3

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Maksimālais EIRP blīvums un piemēroti traucējumu mazināšanas paņēmieni

1.   VISPĀRĪGS ULTRAPLATJOSLAS (UWB) LIETOJUMS

1.1.   Maksimālais EIRP blīvums

| Frekvenču diapazons
  (GHz) | Maksimālais vidējais EIRP blīvums
  (dBm/MHz) | Maksimālais EIRP maksimumblīvums
  (dBm/50MHz) |
| --- | --- | --- |
| zem 1,6 | –90,0 | –50,0 |
| 1,6 līdz 2,7 | –85,0 | –45,0 |
| 2,7 līdz 3,4 | –70,0 | –36,0 |
| 3,4 līdz 3,8 | –80,0 | –40,0 |
| 3,8 līdz 4,2 | –70,0 | –30,0 |
| 4,2 līdz 4,8 | –41,3
  (līdz 2010. gada 31. decembrim) | 0,0
  (līdz 2010. gada 31. decembrim) |
| –70,0
  (pēc 2010. gada 31. decembra) | –30,0
  (pēc 2010. gada 31. decembra) |
| 4,8 līdz 6,0 | –70,0 | –30,0 |
| 6,0 līdz 8,5 | –41,3 | 0,0 |
| 8,5 līdz 10,6 | –65,0 | –25,0 |
| virs 10,6 | –85,0 | –45,0 |

Frekvenču diapazons

(GHz)

Maksimālais vidējais EIRP blīvums

(dBm/MHz)

Maksimālais EIRP maksimumblīvums

(dBm/50MHz)

zem 1,6

–90,0

–50,0

1,6 līdz 2,7

–85,0

–45,0

2,7 līdz 3,4

–70,0

–36,0

3,4 līdz 3,8

–80,0

–40,0

3,8 līdz 4,2

–70,0

–30,0

4,2 līdz 4,8

–41,3

(līdz 2010. gada 31. decembrim)

0,0

(līdz 2010. gada 31. decembrim)

–70,0

(pēc 2010. gada 31. decembra)

–30,0

(pēc 2010. gada 31. decembra)

4,8 līdz 6,0

–70,0

–30,0

6,0 līdz 8,5

–41,3

0,0

8,5 līdz 10,6

–65,0

–25,0

virs 10,6

–85,0

–45,0

1.2.   Piemēroti traucējumu mazināšanas paņēmieni

Iekārtās, kurās izmantota ultraplatjoslas tehnoloģija, var arī izmantot radiofrekvenču spektru ar augstākām EIRP robežvērtībām, nekā norādīts tabulā 1.1. punktā, ja tiek izmantoti papildu paņēmieni traucējumu mazināšanai, kas noteikti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos attiecīgajos harmonizētajos standartos, vai citi traucējumu mazināšanas paņēmieni ar nosacījumu, ka tiek nodrošināts vismaz līdzvērtīgs aizsardzības līmenis tam, ko nodrošina tabulā 1.1. punktā norādītās robežvērtības. Uzskata, ka šādu aizsardzību nodrošina šādi paņēmieni.

1.2.1.   Zemas intensitātes cikla (“Low duty cycle” (LDC)) traucējumu mazināšanas paņēmiens

Atļautais maksimālais vidējais EIRP blīvums 3,1 līdz 4,8 GHz frekvenču joslā ir – 41,3 dBm/MHz, un maksimālais EIRP maksimumblīvums ir 0 dBm, mērot 50 MHz, ja piemēro zemas intensitātes cikla (low duty cycle) ierobežojumu, kad visu pārraidīto signālu summa ir mazāka nekā 5 % no laika katru sekundi un mazāka nekā 0,5 % no laika katru stundu, un ja katra pārraidītā signāla ilgums nepārsniedz 5 ms.

1.2.2.   Atklāšanas un novēršanas (“Detect and avoid” (DAA)) tipa traucējumu mazināšanas paņēmiens

Atļautais maksimālais vidējais EIRP blīvums 3,1 līdz 4,8 GHz un 8,5 līdz 9,0 GHz frekvenču joslā ir – 41,3 dBm/MHz, un maksimālais EIRP maksimumblīvums ir 0 dBm, mērot 50 MHz, ja izmanto atklāšanas un novēršanas tipa (DAA) traucējumu mazināšanas paņēmienu, kā aprakstīts saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtos attiecīgos harmonizētajos standartos.

1.3.   Iekārtu, kurās izmantota ultraplatjoslas tehnoloģija, izmantošana autotransporta līdzekļos un dzelzceļa transportlīdzekļos

Atkāpjoties no šā Lēmuma 3. panta, ultraplatjoslas iekārtas ir atļauts izmantot arī autotransporta līdzekļos un dzelzceļa transportlīdzekļos saskaņā ar šādiem parametriem.

1.3.1.   Maksimālais EIRP blīvums ultraplatjoslas tehnoloģijas izmantošanai autotransporta līdzekļos un dzelzceļa transportlīdzekļos

Autotransporta līdzekļu un dzelzceļa transportlīdzekļu iekārtām, kurās izmantota ultraplatjoslas tehnoloģija, ir atļauts izmantot radiofrekvenču spektru, ievērojot 1.1. sadaļā norādītās robežvērtības, ja 4,2 līdz 4,8 GHz un 6,0 līdz 8,5 frekvenču diapazonam piemēro šādus parametrus:

| Frekvenču diapazons
  (GHz) | | Maksimālais vidējais EIRP blīvums
  (dBm/MHz) |
| --- | --- | --- |
| 4,2 līdz 4,8 | līdz 2010. gada 31. decembrim | –41,3
  ja izmanto tādus tehniskus paņēmienus kopējo traucējumu mazināšanai, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri noteikti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Minētajam nolūkam ir vajadzīgs vismaz 12 dB liels raidītāja jaudas kontroles (TPC) diapazons.
  – 53,3 (pārējos gadījumos) |
| pēc 2010. gada 31. decembra | –70,0 |
| 6,0 līdz 8,5 | | –41,3
  ja izmanto tādus tehniskus paņēmienus kopējo traucējumu mazināšanai, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri noteikti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Minētajam nolūkam ir vajadzīgs vismaz 12 dB liels raidītāja jaudas kontroles (TPC) diapazons.
  – 53,3 (pārējos gadījumos) |

Frekvenču diapazons

(GHz)

Maksimālais vidējais EIRP blīvums

(dBm/MHz)

4,2 līdz 4,8

līdz 2010. gada 31. decembrim

–41,3

ja izmanto tādus tehniskus paņēmienus kopējo traucējumu mazināšanai, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri noteikti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Minētajam nolūkam ir vajadzīgs vismaz 12 dB liels raidītāja jaudas kontroles (TPC) diapazons.

– 53,3 (pārējos gadījumos)

pēc 2010. gada 31. decembra

–70,0

6,0 līdz 8,5

–41,3

ja izmanto tādus tehniskus paņēmienus kopējo traucējumu mazināšanai, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri noteikti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Minētajam nolūkam ir vajadzīgs vismaz 12 dB liels raidītāja jaudas kontroles (TPC) diapazons.

– 53,3 (pārējos gadījumos)

1.3.2.   APiemēroti traucējumu mazināšanas paņēmieni autotransporta līdzekļos un dzelzceļa transportlīdzekļos

Tiek atļautas arī tādas autotransporta līdzekļu un dzelzceļa transportlīdzekļu iekārtas, kurās izmantota ultraplatjoslas tehnoloģija, kuru EIRP robežvērtības ir lielākas, nekā norādīts 1.3.1. punktā, ja tiek piemēroti papildu paņēmieni traucējumu mazināšanai, kā aprakstīts saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos attiecīgajos harmonizētajos standartos, vai citi traucējumu mazināšanas paņēmieni ar nosacījumu, ka tiek nodrošināts vismaz līdzvērtīgs aizsardzības līmenis tam, kas norādīts iepriekšējās tabulās. Uzskata, ka šādu aizsardzību nodrošina šādi paņēmieni.

1.3.2.1.   Zemas intensitātes cikla (“Low duty cycle” (LDC)) traucējumu mazināšanas paņēmiens

Tādu ultraplatjoslas tehnoloģijas iekārtu izmantošana autotransporta līdzekļos un dzelzceļa transportlīdzekļos, kurām 3,1 līdz 4,8 GHz diapazonā tiek izmantots LDC traucējumu mazināšanas paņēmiens, kā aprakstīts 1.2.1. punktā, ir atļauta ar tādiem pašiem EIRP ierobežojumiem, kā aprakstīts minētajā punktā. Pārējiem frekvenču diapazoniem piemēro 1.1. punktā noteiktās EIRP robežvērtības.

1.3.2.2.   Atklāšanas un novēršanas “Detect and avoid” (DAA) tipa traucējumu mazināšanas paņēmiens

Tādu ultraplatjoslas tehnoloģijas iekārtu izmantošanu autotransporta līdzekļos un dzelzceļa transportlīdzekļos, kurām 3,1 līdz 4,8 GHz un 8,5 līdz 9,0 GHz frekvenču diapazonā tiek izmantots DAA traucējumu mazināšanas paņēmiens, atļauj ar EIRP robežvērtību – 41,3 dBm/MHz, ja piemēro tādu traucējumu mazināšanas paņēmienu, kurš nodrošina rezultātus, kas vismaz līdzvērtīgi rezultātiem, ko iegūst ar paņēmieniem, kas aprakstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Minētajam nolūkam ir vajadzīgs vismaz 12 dB liels raidītāja jaudas kontroles (TPC) diapazons. Pārējos gadījumos ir spēkā EIRP robežvērtība – 53,3 dBm/MHz.

2.   ĪPAŠS ULTRAPLATJOSLAS (UWB) LIETOJUMS

Ir atļauti tādi ēterā izstaroti signāli, kuri nepārsniedz nākamajā tabulā norādītās robežvērtības.

2.1.   Būvmateriālu analīze (BMA)

| Frekvenču diapazons
  (MHz) | Maksimālais vidējais EIRP blīvums
  (dBm/MHz) | Maksimālais EIRP maksimumblīvums
  (dBm/50 MHz) |
| --- | --- | --- |
| zem 1 730 | –85 | –45 |
| 1 730 līdz 2 200 | –65 | –25 |
| 2 200 līdz 2 500 | –50 | –10 |
| 2 500 līdz 2 690 | –65 | –25 |
| 2 690 līdz 2 700 | –55 | –15 |
| 2 700 līdz 3 400 | –82 | –42 |
| 3 400 līdz 4 800 | –50 | –10 |
| 4 800 līdz 5 000 | –55 | –15 |
| 5 000 līdz8 000 | –50 | –10 |
| 8 000 līdz 8 500 | –70 | –30 |
| virs 8 500 | –85 | –45 |

Frekvenču diapazons

(MHz)

Maksimālais vidējais EIRP blīvums

(dBm/MHz)

Maksimālais EIRP maksimumblīvums

(dBm/50 MHz)

zem 1 730

–85

–45

1 730 līdz 2 200

–65

–25

2 200 līdz 2 500

–50

–10

2 500 līdz 2 690

–65

–25

2 690 līdz 2 700

–55

–15

2 700 līdz 3 400

–82

–42

3 400 līdz 4 800

–50

–10

4 800 līdz 5 000

–55

–15

5 000 līdz8 000

–50

–10

8 000 līdz 8 500

–70

–30

virs 8 500

–85

–45

Tādām BMA iekārtām, kurās izmantoti traucējumu mazināšanas paņēmieni, kas nodrošina vismaz tādus pašus rezultātus, kā aprakstīts saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos attiecīgajos harmonizētajos standartos, ir atļauts darboties 1,215 līdz 1,73 GHz frekvenču diapazonā ar maksimālo vidējo EIRP blīvumu – 70 dBm/MHz un 2,5 līdz 2,69 GHz un 2,7 līdz 3,4 GHz frekvenču diapazonā ar maksimālo vidējo EIRP blīvumu – 50 dBm/MHz, ja tiek nodrošināts aizsardzības līmenis, kas vismaz līdzvērtīgs robežvērtībām iepriekšējā tabulā.

Lai nodrošinātu aizsardzību radioastronomijas dienestiem, 2,69 GHz līdz 2,70 GHz frekvenču diapazonā un 4,8 līdz 5,0 GHz frekvenču diapazonā kopējās izstarotās jaudas blīvums nedrīkst pārsniegt – 65 dBm/MHz, kā aprakstīts saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos attiecīgajos harmonizētajos standartos.”

---

| 25.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/14

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 22. aprīlis),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 atļauj laist tirgū ledus strukturēšanas proteīnu III tipa HPLC 12 kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2929)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2009/344/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums Unilever2006. gada 8. jūnijā Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm iesniedza pieteikumu par ledus strukturēšanas proteīna (Ice Structuring Protein) III tipa HPLC 12 kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas laišanu tirgū. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums Unilever2006. gada 8. jūnijā Apvienotās Karalistes kompetentajām iestādēm iesniedza pieteikumu par ledus strukturēšanas proteīna (Ice Structuring Protein) III tipa HPLC 12 kā jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas laišanu tirgū.

| (2) | Ledus strukturēšanas proteīnu (ISP) III tipa HPLC 12 iegūst, izmantojot ģenētiski modificētu raugu kā pārstrādes palīgvielu. Saskaņā ar 16. apsvērumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1829/2003 (2) pārtiku un barību, ko ražo, izmantojot ģenētiski modificētas pārstādes palīgvielas, neiekļauj minētās regulas darbības jomā. Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā tiek īstenota minētā regula (3), precizēja, ka regulā noteiktās atļaujas un marķēšanas prasības nepiemēro pārtikai un dzīvnieku barībai, ko iegūst fermentācijā, izmantojot ģenētiski modificētus mikroorganismus. |
| --- | --- |

(2)

Ledus strukturēšanas proteīnu (ISP) III tipa HPLC 12 iegūst, izmantojot ģenētiski modificētu raugu kā pārstrādes palīgvielu. Saskaņā ar 16. apsvērumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1829/2003 (2) pārtiku un barību, ko ražo, izmantojot ģenētiski modificētas pārstādes palīgvielas, neiekļauj minētās regulas darbības jomā. Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par to, kā tiek īstenota minētā regula (3), precizēja, ka regulā noteiktās atļaujas un marķēšanas prasības nepiemēro pārtikai un dzīvnieku barībai, ko iegūst fermentācijā, izmantojot ģenētiski modificētus mikroorganismus.

| (3) | Apvienotās Karalistes kompetentā pārtikas vērtēšanas struktūra 2007. gada 27. jūlijā izsniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā konstatēja, ka ir pieļaujama ledus strukturēšanas proteīna izmantošana par pārtikas produktu sastāvdaļu. |
| --- | --- |

(3)

Apvienotās Karalistes kompetentā pārtikas vērtēšanas struktūra 2007. gada 27. jūlijā izsniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā konstatēja, ka ir pieļaujama ledus strukturēšanas proteīna izmantošana par pārtikas produktu sastāvdaļu.

| (4) | Komisija 2007. gada 1. augustā nosūtīja sākotnējo vērtēšanas ziņojumu visām ES dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(4)

Komisija 2007. gada 1. augustā nosūtīja sākotnējo vērtēšanas ziņojumu visām ES dalībvalstīm.

| (5) | Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteiktajās sešdesmit dienās saskaņā ar minēto noteikumu tika izteikti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirdzniecību. |
| --- | --- |

(5)

Regulas (EK) Nr. 258/97 6. panta 4. punktā noteiktajās sešdesmit dienās saskaņā ar minēto noteikumu tika izteikti pamatoti iebildumi pret šā produkta tirdzniecību.

| (6) | Tāpēc 2008. gada 25. februārī notika apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA). |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc 2008. gada 25. februārī notika apspriešanās ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA).

| (7) | EFSA2008. gada 9. jūlijā pieņēma atzinumu par ledus strukturēšanas proteīna (ISP) III tipa HPLC 12 nekaitīgumu, lietojot to kā pārtikas produktu sastāvdaļu, ko pēc Komisijas lūguma bija sagatavojusi diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa. Arī zinātnes ekspertu grupa ģenētiski modificētu organismu jomā 2008. gada 2. jūlijā šo atzinumu pieņēma. Atzinumā EFSA secināja, ka ledus strukturēšanas proteīna (ISP) III tipa HPLC 12 lietošana saldējumā nav kaitīga. |
| --- | --- |

(7)

EFSA2008. gada 9. jūlijā pieņēma atzinumu par ledus strukturēšanas proteīna (ISP) III tipa HPLC 12 nekaitīgumu, lietojot to kā pārtikas produktu sastāvdaļu, ko pēc Komisijas lūguma bija sagatavojusi diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa. Arī zinātnes ekspertu grupa ģenētiski modificētu organismu jomā 2008. gada 2. jūlijā šo atzinumu pieņēma. Atzinumā EFSA secināja, ka ledus strukturēšanas proteīna (ISP) III tipa HPLC 12 lietošana saldējumā nav kaitīga.

| (8) | Pamatojoties uz zinātnisko novērtējumu, konstatēts, ka ledus strukturēšanas proteīns (ISP) III tipa HPLC 12 atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(8)

Pamatojoties uz zinātnisko novērtējumu, konstatēts, ka ledus strukturēšanas proteīns (ISP) III tipa HPLC 12 atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ledus strukturēšanas proteīnu III tipa HPLC 12, kā norādīts pielikumā, var laist Kopienas tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu saldējuma pagatavošanai.

Ledus strukturēšanas proteīna III tipa HPLC 12 saturs saldējumā nedrīkst pārsniegt 0,01 %.

2. pants

Ar šo lēmumu atļautās jaunās pārtikas produktu sastāvdaļas nosaukums uz to saturoša pārtikas produkta etiķetes ir “Ledus strukturēšanas proteīns”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Unilever UK, Walton Court, Station Avenue, Walton-on-Thames, Surrey KT12 1NT, Apvienotā Karaliste.

Briselē, 2009. gada 22. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

2

(3)  COM(2006) 626, galīgā redakcija.

3

---

PIELIKUMS

Ledus strukturēšanas proteīna III tipa HPLC 12 specifikācija

Ledus strukturēšanas proteīna (ISP) preparāts ir gaiši brūns šķidrums, kas ar dziļumfermentācijas metodi iegūts no pārtikas maizes rauga (Saccharomyces cerevisiae) ģenētiski modificēta celma, kurā rauga genomā ir ievietots ISP sintezējošs gēns. Proteīna ekspresija un sekrēcija notiek barotnē, kur to ar mikrofiltrāciju atdala no rauga šūnām un ar ultrafiltrāciju koncentrē. Tā rezultātā nepārveidotas vai izmainītas rauga šūnas netiek pārnestas uz ISP preparātu. ISP preparāts sastāv no neizmainīta ISP, glikozilēta ISP, rauga proteīniem un peptīdiem un no parasti pārtikā sastopamiem cukuriem, kā arī skābēm un sāļiem. Koncentrāts ir stabilizēts ar 10 mM citronskābi.

| Pamatvielas saturs | Ne mazāk kā 5 g/l aktīva ISP |
| --- | --- |
| pH | 2,5 līdz 3,5 |
| Pelni | Ne vairāk kā 2 % |
| DNS | Nav konstatējams |

Pamatvielas saturs

Ne mazāk kā 5 g/l aktīva ISP

pH

2,5 līdz 3,5

Pelni

Ne vairāk kā 2 %

DNS

Nav konstatējams

---

| 25.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 22. aprīlis),

ar ko atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 258/97 ļauj laist tirgū jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu K2 vitamīnu (menahinonu) no Bacillus subtilis natto

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 2935)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

(2009/345/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 27. janvāra Regulu (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

tā kā:

| (1) | Uzņēmums NattoPharma2006. gada 20. decembrī Īrijas kompetentajām iestādēm iesniedza pieprasījumu par jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas K2 vitamīna (menahinona) no Bacillus subtilis natto laišanu tirgū, lai izmantotu īpašas diētas pārtikas produktos un pārtikas produktos, kuriem pievieno vitamīnus un minerālvielas. |
| --- | --- |

(1)

Uzņēmums NattoPharma2006. gada 20. decembrī Īrijas kompetentajām iestādēm iesniedza pieprasījumu par jaunas pārtikas produktu sastāvdaļas K2 vitamīna (menahinona) no Bacillus subtilis natto laišanu tirgū, lai izmantotu īpašas diētas pārtikas produktos un pārtikas produktos, kuriem pievieno vitamīnus un minerālvielas.

| (2) | Īrijas kompetentā pārtikas vērtēšanas iestāde 2007. gada 22. janvārī izsniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka ir vajadzīga papildu novērtēšana. |
| --- | --- |

(2)

Īrijas kompetentā pārtikas vērtēšanas iestāde 2007. gada 22. janvārī izsniedza sākotnējo novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā tā secināja, ka ir vajadzīga papildu novērtēšana.

| (3) | Komisija 2007. gada 27. februārī informēja visas dalībvalstis par šo pieprasījumu. 2007. gada 8. martā lūdza veikt EPNI novērtējumu. |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2007. gada 27. februārī informēja visas dalībvalstis par šo pieprasījumu. 2007. gada 8. martā lūdza veikt EPNI novērtējumu.

| (4) | Pēc Komisijas pieprasījuma EPNI diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa 2008. gada 2. oktobrī sagatavoja atzinumu par K2 vitamīna nekaitīgumu. Atzinumā EPNI secināja, ka menahinons, kas iegūts no Bacillus subtilis natto, ir nekaitīgs K vitamīna avots. |
| --- | --- |

(4)

Pēc Komisijas pieprasījuma EPNI diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa 2008. gada 2. oktobrī sagatavoja atzinumu par K2 vitamīna nekaitīgumu. Atzinumā EPNI secināja, ka menahinons, kas iegūts no Bacillus subtilis natto, ir nekaitīgs K vitamīna avots.

| (5) | K2 vitamīns jāizmanto saskaņā ar Padomes 1989. gada 3. maija Direktīvu 89/398/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem (2), Komisijas 2001. gada 15. februāra Direktīvu 2001/15/EK par vielām, ko īpašā barošanas nolūkā var pievienot īpašas diētas pārtikas produktiem (3), un/vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) 1925/2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (4). Pamatojoties uz zinātnisko novērtējumu, noteikts, ka menahinons atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā izklāstītajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(5)

K2 vitamīns jāizmanto saskaņā ar Padomes 1989. gada 3. maija Direktīvu 89/398/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem (2), Komisijas 2001. gada 15. februāra Direktīvu 2001/15/EK par vielām, ko īpašā barošanas nolūkā var pievienot īpašas diētas pārtikas produktiem (3), un/vai Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) 1925/2006 par vitamīnu un minerālvielu, un dažu citu vielu pievienošanu pārtikai (4). Pamatojoties uz zinātnisko novērtējumu, noteikts, ka menahinons atbilst Regulas (EK) Nr. 258/97 3. panta 1. punktā izklāstītajiem kritērijiem.

| (6) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(6)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

K vitamīna avotu K2 vitamīnu (menahinonu) saskaņā ar specifikāciju pielikumā var laist tirgū kā jaunu pārtikas produktu sastāvdaļu, lai izmantotu saskaņā ar Direktīvu 2001/15/EK un/vai Regulu (EK) Nr. 1925/2006.

2. pants

Ar šo lēmumu atļautās jaunās pārtikas produktu sastāvdaļas nosaukums uz to saturoša pārtikas produkta etiķetes ir “Menahinons” vai “K vitamīns”.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts NattoPharma, Dammensveien 40, P.O.Box 2896 Solli, N-0230 Oslo, Norvēģija.

Briselē, 2009. gada 22. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Androulla VASSILIOU

---

(1)  OV L 43, 14.2.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV L 186, 30.6.1989., 27. lpp.

2

(3)  OV L 52, 22.2.2001., 19. lpp.

3

(4)  OV L 404, 30.12.2006., 26. lpp.

4

---

PIELIKUMS

K2 vitamīna (menahinona) specifikācijas

APRAKSTS

K2 vitamīns (2-metil-3-all-trans-poliprenil-1,4-naftohinoni) jeb menahinona homologu rinda ir naftohinonu izoprenoīdu atvasinājumi. Menahinona homologus raksturo pēc izoprēna atlikumu skaita, kas veido sānu virkni, kur viena izoprēna atlikuma vienība sastāv no 5 oglekļa atomiem. Tas ir eļļas suspensijas veidā, kurā galvenā sastāvdaļa ir MK-7 un mazākā daudzumā MK-6.

STRUKTŪRFORMULA

Image

K vitamīna (menahinona) rinda ar 7-menahinonu (MK-7)(n = 6) ir C46H64O2, ar 6-menahinonu (MK-6)(n = 5) ir C41H56O2 un ar 4-menahinonu (MK-4)(n = 3) ir C31H40O2.

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES VI SADAĻU

| 25.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/18

---

EIROPOLA VALDES LĒMUMS

(2009. gada 9. aprīlis),

piekrītot Eiropola noteikumiem un procedūrām, ar ko pielāgo summas, kas minētas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra Lēmuma pielikumā attiecībā uz nodokļiem, kas piemērojami algām un atalgojumiem, ko izmaksā Eiropola darbiniekiem par darbu Eiropolā

(2009/346/EK)

EIROPOLA VALDE,

ņemot vērā protokolu par Eiropola, tā iestāžu locekļu, Eiropola direktora vietnieku un darbinieku privilēģijām un imunitātēm, kas izstrādāts, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K.3. pantu un Eiropola konvencijas 41. panta 3. punktu (1), un jo īpaši tā 10. pantu,

tā kā:

| (1) | Padome 2009. gada 6. aprīlī nolēma Eiropola amatpersonām pielāgot algas un atalgojumus ar 1,7 % ar atpakaļejošu datumu, sākot ar 2007. gada 1. jūliju. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2009. gada 6. aprīlī nolēma Eiropola amatpersonām pielāgot algas un atalgojumus ar 1,7 % ar atpakaļejošu datumu, sākot ar 2007. gada 1. jūliju.

| (2) | 2009. gada 9. aprīlī Valde nolēma paaugstināt summas, kas minētas Valdes 1999. gada 16. novembra Lēmuma (2) pielikuma 4. pantā, par tikpat procentiem un sākot ar to pašu datumu, kā noteikts Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumā, kas minēts 1. punktā. |
| --- | --- |

(2)

2009. gada 9. aprīlī Valde nolēma paaugstināt summas, kas minētas Valdes 1999. gada 16. novembra Lēmuma (2) pielikuma 4. pantā, par tikpat procentiem un sākot ar to pašu datumu, kā noteikts Padomes 2009. gada 6. aprīļa Lēmumā, kas minēts 1. punktā.

| (3) | Saskaņā ar to pašu Valdes 2009. gada 9. aprīļa lēmumu noteiktās vērtības ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar to pašu Valdes 2009. gada 9. aprīļa lēmumu noteiktās vērtības ir jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Sākot ar 2007. gada 1. jūliju:

| 1) | vērtība, kas minēta Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra Lēmuma pielikuma 4. panta pirmajā teikumā, ir jāaizvieto ar EUR 115,61; |
| --- | --- |

1)

vērtība, kas minēta Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra Lēmuma pielikuma 4. panta pirmajā teikumā, ir jāaizvieto ar EUR 115,61;

| 2) | tabulā norādītās euro vienību vērtības, kas ietvertas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra Lēmuma pielikuma 4. pantā, ir jāaizvieto ar šādām: | 8 % summām starp EUR 115,61 un EUR 2 036,45; |
| --- | --- | --- |

2)

tabulā norādītās euro vienību vērtības, kas ietvertas Eiropola Valdes 1999. gada 16. novembra Lēmuma pielikuma 4. pantā, ir jāaizvieto ar šādām:

8 % summām starp EUR 115,61 un EUR 2 036,45;

| | 10 % summām starp EUR 2 036,46 un EUR 2 804,90; |
| --- | --- |

10 % summām starp EUR 2 036,46 un EUR 2 804,90;

| | 12,5 % summām starp EUR 2 804,91 un EUR 3 214,56; |
| --- | --- |

12,5 % summām starp EUR 2 804,91 un EUR 3 214,56;

| | 15 % summām starp EUR 3 214,57 un EUR 3 650,62; |
| --- | --- |

15 % summām starp EUR 3 214,57 un EUR 3 650,62;

| | 17,5 % summām starp EUR 3 650,63 un EUR 4 060,32; |
| --- | --- |

17,5 % summām starp EUR 3 650,63 un EUR 4 060,32;

| | 20 % summām starp EUR 4 060,33 un EUR 4 457,42; |
| --- | --- |

20 % summām starp EUR 4 060,33 un EUR 4 457,42;

| | 22,5 % summām starp EUR 4 457,43 un EUR 4 867,09; |
| --- | --- |

22,5 % summām starp EUR 4 457,43 un EUR 4 867,09;

| | 25 % summām starp EUR 4 867,10 un EUR 5 264,21; |
| --- | --- |

25 % summām starp EUR 4 867,10 un EUR 5 264,21;

| | 27,5 % summām starp EUR 5 264,22 un EUR 5 673,87; |
| --- | --- |

27,5 % summām starp EUR 5 264,22 un EUR 5 673,87;

| | 30 % summām starp EUR 5 673,88 un EUR 6 070,99; |
| --- | --- |

30 % summām starp EUR 5 673,88 un EUR 6 070,99;

| | 32,5 % summām starp EUR 6 071,00 un EUR 6 480,66; |
| --- | --- |

32,5 % summām starp EUR 6 071,00 un EUR 6 480,66;

| | 35 % summām starp EUR 6 480,67 un EUR 6 878,40; |
| --- | --- |

35 % summām starp EUR 6 480,67 un EUR 6 878,40;

| | 40 % summām starp EUR 6 878,41 un EUR 7 288,09; |
| --- | --- |

40 % summām starp EUR 6 878,41 un EUR 7 288,09;

| | 45 % summām virs EUR 7 288,10. |
| --- | --- |

45 % summām virs EUR 7 288,10.

2. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamā dienā pēc tā pieņemšanas.

Hāgā, 2009. gada 9. aprīlī

Valdes priekšsēdētājs

Viktor ČECH

---

(1)  OV C 221, 19.7.1997., 2. lpp.

1

(2)  OV C 65, 28.2.2001., 6. lpp.

2

---

Labojums

| 25.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/20

---

Labojums Komisijas Lēmumā 2008/97/EK (2008. gada 30. janvāris), ar kuru groza Lēmumu 93/52/EEK attiecībā uz noteiktu Itālijas administratīvo reģionu pasludināšanu par oficiāli brīviem no brucelozes (B. melitensis) un Lēmumu 2003/467/EK attiecībā uz noteiktu Itālijas administratīvo reģionu pasludināšanu par oficiāli brīviem no govju tuberkulozes un govju brucelozes un par noteiktu Polijas administratīvo reģionu pasludināšanu par oficiāli brīviem no govju enzootiskās leikozes

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 32, 2008. gada 6. februāris
  )

28. lappusē II pielikuma 2. punktā:

tekstu:

“2.   NODAĻA

No brucelozes oficiāli brīvi dalībvalstu reģioni

Itālijā:

| — | Abruco reģions: Peskaras province, |
| --- | --- |

—

Abruco reģions: Peskaras province,

| — | Emīlijas Romanjas reģions: Boloņas, Ferrāras, Forli-Čezenas, Modenas, Parmas, Pjačencas, Ravennas, Redžo Emīlijas, Rimini province, |
| --- | --- |

—

Emīlijas Romanjas reģions: Boloņas, Ferrāras, Forli-Čezenas, Modenas, Parmas, Pjačencas, Ravennas, Redžo Emīlijas, Rimini province,

| — | Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions, |
| --- | --- |

—

Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions,

| — | Lacijas reģions: Rjeti province, |
| --- | --- |

—

Lacijas reģions: Rjeti province,

| — | Ligūrijas reģions: Impērijas, Savonas province, |
| --- | --- |

—

Ligūrijas reģions: Impērijas, Savonas province,

| — | Lombardijas reģions: Bergamo, Brešas, Komo, Kremonas, Leko, Lodi, Mantujas, Milānas, Pāvijas, Sondrio, Varēzes province, |
| --- | --- |

—

Lombardijas reģions: Bergamo, Brešas, Komo, Kremonas, Leko, Lodi, Mantujas, Milānas, Pāvijas, Sondrio, Varēzes province,

| — | Markes reģions: Askoli Pičeno province, |
| --- | --- |

—

Markes reģions: Askoli Pičeno province,

| — | Pjemontas reģions: Alesandrijas, Asti, Bjellas, Novaras, Torino, Verbanjas, Verčelli province, |
| --- | --- |

—

Pjemontas reģions: Alesandrijas, Asti, Bjellas, Novaras, Torino, Verbanjas, Verčelli province,

| — | Apūlijas reģions: Brindisi province, |
| --- | --- |

—

Apūlijas reģions: Brindisi province,

| — | Sardīnijas reģions: Kaljari, Nuoro, Oristano, Sasari province, |
| --- | --- |

—

Sardīnijas reģions: Kaljari, Nuoro, Oristano, Sasari province,

| — | Toskānas reģions, |
| --- | --- |

—

Toskānas reģions,

| — | Trentīno-Alto Adidžes reģions: Bolcano, Trento province, |
| --- | --- |

—

Trentīno-Alto Adidžes reģions: Bolcano, Trento province,

| — | Umbrijas reģions: Perudžas, Terni province, |
| --- | --- |

—

Umbrijas reģions: Perudžas, Terni province,

| — | Veneto reģions.” |
| --- | --- |

—

Veneto reģions.”

lasīt šādi:

“2.   NODAĻA

No brucelozes oficiāli brīvi dalībvalstu reģioni

Itālijā:

| — | Abruco reģions: Peskaras province, |
| --- | --- |

—

Abruco reģions: Peskaras province,

| — | Emīlijas Romanjas reģions: Boloņas, Ferrāras, Forli-Čezenas, Modenas, Parmas, Pjačencas, Ravennas, Redžo Emīlijas, Rimini province, |
| --- | --- |

—

Emīlijas Romanjas reģions: Boloņas, Ferrāras, Forli-Čezenas, Modenas, Parmas, Pjačencas, Ravennas, Redžo Emīlijas, Rimini province,

| — | Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions, |
| --- | --- |

—

Friuli-Venēcijas Džūlijas reģions,

| — | Lacijas reģions: Rjeti province, |
| --- | --- |

—

Lacijas reģions: Rjeti province,

| — | Ligūrijas reģions: Impērijas, Savonas province, |
| --- | --- |

—

Ligūrijas reģions: Impērijas, Savonas province,

| — | Lombardijas reģions: Bergāmo, Brešas, Komo, Kremonas, Leko, Lodi, Mantujas, Milānas, Pāvijas, Sondrio, Varēzes province, |
| --- | --- |

—

Lombardijas reģions: Bergāmo, Brešas, Komo, Kremonas, Leko, Lodi, Mantujas, Milānas, Pāvijas, Sondrio, Varēzes province,

| — | Markes reģions: Askoli Pičeno province, |
| --- | --- |

—

Markes reģions: Askoli Pičeno province,

| — | Pjemontas reģions: Alesandrijas, Asti, Bjellas, Novaras, Torino, Verbanjas, Verčelli province, |
| --- | --- |

—

Pjemontas reģions: Alesandrijas, Asti, Bjellas, Novaras, Torino, Verbanjas, Verčelli province,

| — | Apūlijas reģions: Brindisi province, |
| --- | --- |

—

Apūlijas reģions: Brindisi province,

| — | Sardīnijas reģions: Kaljari, Nuoro, Oristano, Sasari province, |
| --- | --- |

—

Sardīnijas reģions: Kaljari, Nuoro, Oristano, Sasari province,

| — | Toskānas reģions, |
| --- | --- |

—

Toskānas reģions,

| — | Trentīno-Alto Adidžes reģions: Bolcano, Trento province, |
| --- | --- |

—

Trentīno-Alto Adidžes reģions: Bolcano, Trento province,

| — | Umbrijas reģions: Perudžas, Terni province, |
| --- | --- |

—

Umbrijas reģions: Perudžas, Terni province,

| — | Veneto reģions. |
| --- | --- |

—

Veneto reģions.

Portugālē:

| — | Azoru salu autonomais apgabals: Piko, Grasjosas, Floresas, Korvo sala. |
| --- | --- |

—

Azoru salu autonomais apgabals: Piko, Grasjosas, Floresas, Korvo sala.

Apvienotajā Karalistē:

| — | Lielbritānija: Anglija, Skotija, Velsa.” |
| --- | --- |

—

Lielbritānija: Anglija, Skotija, Velsa.”

---

| 25.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/21

---

Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 334/2009 (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka sviesta eksporta kompensācijas maksimālo apjomu saskaņā ar pastāvīgo konkursu, kas paredzēts ar Regulu (EK) Nr. 619/2008

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 104, 2009. gada 24. aprīlis
  )

8. lappusē 3. apsvērumā:

tekstu:

“Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,”

lasīt šādi:

“Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,”.

---

| 25.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/21

---

Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 339/2009 (2009. gada 23. aprīlis), ar ko nosaka eksporta kompensācijas mājputnu gaļas nozarē

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 104, 2009. gada 24. aprīlis
  )

17. lappusē 5. apsvērumā:

tekstu:

“Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,”

lasīt šādi:

“Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas atzinumu,”.

---

| 25.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/22

---

Labojums Komisijas Ieteikumā 2009/329/EK (2009. gada 26. marts) par datu aizsardzības pamatnostādnēm Iekšējā tirgus informācijas sistēmai (IMI)

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 100, 2009. gada 18. aprīlis
  )

14. lappusē pielikumu lasīt šādi:

“PIELIKUMS

PAMATNOSTĀDNES DATU AIZSARDZĪBAS NOTEIKUMU IEVĒROŠANAI IMI

1.   IMI - ADMINISTRATĪVĀS SADARBĪBAS INSTRUMENTS

IMI ir tīmekļa lietojumprogramma, ko izstrādājusi Eiropas Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm. Tās galvenais mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm praksē īstenot ES tiesību aktus, kuros paredzēts sniegt abpusēju palīdzību un veikt administratīvu sadarbību. IMI nav datu bāze informācijas glabāšanai ilgtermiņā, bet gan centralizēts mehānisms, lai EEZ dalībvalstu valsts administrācijām sniegtu iespēju apmainīties ar informāciju, glabājot datus tikai noteiktu laikposmu.

IMI pieteikšanās lappuse

Image

Patlaban IMI atbalsta informācijas apmaiņu saskaņā ar Profesionālo kvalifikāciju direktīvu, un no 2009. gada beigām tā arī atbalstīs informācijas apmaiņu saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu. Turpmāk, iespējams, tā atbalstīs informācijas apmaiņu arī iekšējā tirgus likumdošanas papildu jomās. Likumdošanas jomu atjaunināts saraksts būs pieejams Lēmuma 2008/49/EK pielikumā jebkurā laikā. Šajā pielikumā laiku pa laikam izdarīs izmaiņas. IMI nedrīkst izmantot informācijas apmaiņai tādās likumdošanas jomās, kuras nav īpaši norādītas šajā pielikumā.

Ekrānuzņēmums, kurā var meklēt par profesionālo kvalifikāciju pārbaudi atbildīgās kompetentās iestādes

Image

Lai iekšējais tirgus darbotos pareizi, ir būtiski nodrošināt sadarbību starp valstu administrācijām. Ja administratīvās sadarbības jomā nav ieviesti praktiski pasākumi, Eiropas iedzīvotāji nevar pilnvērtīgi izmantot iekšējā tirgus pamattiesības, proti, veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī vai sniegt pakalpojumus pārrobežu mērogā.

Daži piemēri

Berlīnē dzīvojoša vācu ārste apprecas ar francūzi un nolemj sākt jaunu dzīvi Parīzē. Vācu ārste Francijā vēlas strādāt savā profesijā un tādēļ iesniedz sertifikātus un diplomus Francijas Ārstu apvienībā. Darbiniekam, kas izskata šādus dokumentus, rodas šaubas par viena diploma autentiskumu, un tādēļ tiek izmantota IMI sistēma, lai pārbaudītu datus Berlīnes attiecīgajā kompetentajā iestādē.

Franču rūpnieciskais tīrīšanas uzņēmums, kas darbojas Francijā, sniedz tīrīšanas pakalpojumus arī aiz savas valsts robežas, proti, Katalonijā (Spānijā). Spāņu nevalstiska organizācija iesniedz sūdzību Katalonijas reģiona vides dienestā, apgalvojot, ka franču uzņēmuma darbinieki nav atbilstīgi kvalificēti, lai rīkotos ar konkrētām tīrīšanas vielām. Katalonijas kompetentā iestāde izmanto IMI, lai uzzinātu, vai minētais tīrīšanas uzņēmums Francijā darbojas legāli.

Administratīvā sadarbība ES nav vienkāršs uzdevums. Jāsaskaras ar tādiem šķēršļiem kā valodu barjera (ES ir 23 oficiālās valodas), administratīvo procedūru trūkums pārrobežu sadarbībai, dažādas administratīvās struktūras un kultūras, kā arī nav skaidri noteikti sadarbības partneri citās dalībvalstīs.

Lai arī dalībvalstu pienākums ir nodrošināt, ka iekšējā tirgus tiesību akti to teritorijā darbotos efektīvi, Komisija uzskata, ka dalībvalstīm vajadzīgi instrumenti, lai tās strādātu kopā. IMI ir izveidota, ņemot vērā minēto vajadzību: identificēt atbilstīgo kompetento iestādi citā dalībvalstī (meklēšanas funkcija), pārvaldīt informācijas apmaiņu, izmantojot vienkāršas un vienotas procedūras, kā arī novērst valodas barjeras, izmantojot iepriekš definētus un iepriekš pārtulkotus jautājumu kopumus.

Ekrānuzņēmumi, kuros atveidoti jautājumi to divu kompetento iestāžu valodās, kuras iesaistītas informācijas apmaiņā

Image

Image

2.   MINĒTO PAMATNOSTĀDŅU DARBĪBAS JOMA UN MĒRĶIS

IMI lietotāji ir eksperti attiecīgajā kompetences jomā, kas attiecas, piemēram, uz noteikumiem par profesiju vai spēkā esošajiem noteikumiem par pakalpojumu sniegšanu. Tomēr viņi nav datu aizsardzības eksperti un tādēļ, iespējams, ne vienmēr ir pietiekami informēti par datu aizsardzības prasībām, kas noteiktas valsts tiesību aktos par datu aizsardzību.

Tādēļ ir ieteicams IMI lietotājiem sniegt pamatnostādnes, kurās IMI darbība ir izskaidrota no datu aizsardzības perspektīvas, kā arī norādīti sistēmā integrētie aizsargpasākumi un iespējamie ar tās lietošanu saistītie riski (1).

Šīs pamatnostādnes nav paredzētas kā visaptverošs ar datu aizsardzību saistīto visu jautājumu pārskats attiecībā uz IMI, bet gan lietotājam draudzīgs paskaidrojums, atbilstības nodrošināšanas sistēma, kura ir saprotama visiem IMI lietotājiem. Vajadzības gadījumā IMI lietotāji var vienmēr iegūt turpmākas norādes un palīdzību no datu aizsardzības iestādēm attiecīgajā dalībvalstī. Šādu iestāžu saraksts ar kontaktinformāciju un tīmekļa vietnēm atrodams vietnē:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

3.   DATU AIZSARDZĪBAI DRAUDZĪGA VIDE

IMI ir izstrādāta, ievērojot tiesību aktos par datu aizsardzību noteiktās prasības, un tai ir datu aizsardzībai draudzīga koncepcija.

IMI lietotāji var būt droši, ka IMI ir uzticama lietojumprogrammatūra no datu aizsardzības viedokļa, ko viegli apliecina daži vienkārši piemēri.

| a) | IMI lieto tikai kompetentās iestādes Eiropas Ekonomiskās Zonas teritorijā (ES dalībvalstīs un Norvēģijā, Īslandē, kā arī Lihtenšteinā), un personas dati netiek pārsūtīti ārpus EEZ. |
| --- | --- |

a)

IMI lieto tikai kompetentās iestādes Eiropas Ekonomiskās Zonas teritorijā (ES dalībvalstīs un Norvēģijā, Īslandē, kā arī Lihtenšteinā), un personas dati netiek pārsūtīti ārpus EEZ.

| b) | Eiropas Komisijai un IMI koordinatoriem (2) nav pieejas profesionāļu vai pakalpojumu sniedzēju personas datiem, ar kuriem apmainās sistēmā. |
| --- | --- |

b)

Eiropas Komisijai un IMI koordinatoriem (2) nav pieejas profesionāļu vai pakalpojumu sniedzēju personas datiem, ar kuriem apmainās sistēmā.

| c) | Pakalpojumu sniedzēja personas datiem var piekļūt tikai informācijas pieprasījumā iesaistītās kompetentās iestādes (3). Turklāt aizsardzība ir nodrošināta tiktāl, ka pieprasījuma saņēmējam nav pieejas pakalpojumu sniedzēja personīgajai informācijai, kamēr saņēmējs to nav oficiāli akceptējis.

  Pieprasījuma piemērs, pirms saņēmējs to ir akceptējis |
| --- | --- |

c)

Pakalpojumu sniedzēja personas datiem var piekļūt tikai informācijas pieprasījumā iesaistītās kompetentās iestādes (3). Turklāt aizsardzība ir nodrošināta tiktāl, ka pieprasījuma saņēmējam nav pieejas pakalpojumu sniedzēja personīgajai informācijai, kamēr saņēmējs to nav oficiāli akceptējis.

Pieprasījuma piemērs, pirms saņēmējs to ir akceptējis

Image

| d) | Visus personas datus, kas attiecas uz pieprasījumiem, automātiski dzēš no sistēmas sešus mēnešus pēc pieprasījuma slēgšanas vai agrāk, ja to pieprasa iesaistītās kompetentās iestādes (sīkākai informācijai sk. 12. nodaļu par datu saglabāšanas periodu). |
| --- | --- |

d)

Visus personas datus, kas attiecas uz pieprasījumiem, automātiski dzēš no sistēmas sešus mēnešus pēc pieprasījuma slēgšanas vai agrāk, ja to pieprasa iesaistītās kompetentās iestādes (sīkākai informācijai sk. 12. nodaļu par datu saglabāšanas periodu).

4.   KAS IR KAS IMI? KOPĪGU DATU APSTRĀDES TIESĪBU PIEŠĶIRŠANA

IMI ir kopīgu apstrādes operāciju un kopīgu pārbaudes tiesību nepārprotams piemērs. Piemēram, lai arī ar personas datiem apmainās tikai dalībvalstu kompetentās iestādes, šādu datu glabāšana uz serveriem ir Eiropas Komisijas pienākums. Lai gan Eiropas Komisija nedrīkst apskatīt personu datus, tieši sistēmas operators ir tas, kas fiziski veic datu izdzēšanu un labojumus.

Konkrētāk, un tā kā Komisijai un dalībvalstīm ir piešķirti dažādi pienākumi:

| a) | katra kompetentā iestāde un katrs IMI koordinators veic datu apstrādi saistībā ar savām datu apstrādes darbībām; |
| --- | --- |

a)

katra kompetentā iestāde un katrs IMI koordinators veic datu apstrādi saistībā ar savām datu apstrādes darbībām;

| b) | Komisija nav sistēmas lietotāja, bet gan tās operatore, kura, pirmkārt, ir atbildīga par sistēmas uzturēšanu un drošību (4); |
| --- | --- |

b)

Komisija nav sistēmas lietotāja, bet gan tās operatore, kura, pirmkārt, ir atbildīga par sistēmas uzturēšanu un drošību (4);

| c) | IMI iesaistītās puses ir atbildīgas saistībā ar paziņojumu sniegšanu, piekļuves tiesībām, iebildumiem un labojumiem. |
| --- | --- |

c)

IMI iesaistītās puses ir atbildīgas saistībā ar paziņojumu sniegšanu, piekļuves tiesībām, iebildumiem un labojumiem.

Kopīgo datu apstrādes tiesību piešķiršanas gadījumos, kā tas ir IMI, šķiet, ka no atbilstības viedokļa visefektīvākais ir iestrādāt datu aizsardzību sistēmā pašā sākumā (sk. iedaļu “Darba turpināšana” 13. nodaļā: “Sadarbība ar datu aizsardzības iestādēm un EDPS”) un noteikt atbilstības nodrošināšanas sistēmu, kā paredzēts šajās pamatnostādnēs. Atbilstības nodrošināšana saskaņā ar sistēmu ir visu IMI iesaistīto pušu un lietotāju pienākums.

5.   IMI IESAISTĪTĀS PUSES UN LIETOTĀJI

IMI koordinatori pārbauda visas iesaistītās puses, kuras lieto IMI. Iesaistītās puses un lietotāji, kā arī to funkcijas, tiesības un pienākumi sīkāk ir aprakstīti Lēmuma 2008/49/EK 6.–12. pantā. Tādēļ šajās pamatnostādnēs tas nav jāatkārto.

Ir svarīgi apzināties, ka IMI ir ļoti elastīga sistēma, kurā dalībvalstis var noteikt pienākumus un funkcijas kompetentajām iestādēm un koordinatoriem daudzos dažādos veidos, lai pielāgotos īpašai pārvaldes struktūrai un lai administratīvā sadarbība ietvertu likumdošanas jomas.

Ir arī svarīgi ņemt vērā to, ka IMI lietotāji dalībvalstīs ir atbildīgi par daudzām citām datu apstrādes darbībām. Prasības par datu aizsardzības ievērošanu IMI nedrīkst būt nepamatoti sarežģītas vai nedrīkst radīt pārmērīgu administratīvo slogu. Tām arī nav jābūt sistēmai, kas piemērota visiem.

Vairumā gadījumu kompetentajām iestādēm vienkārši jāveic datu apstrādes darbības IMI sistēmā saskaņā ar tādiem pašiem noteikumiem un labu praksi, kāda tiem parasti jāievēro kā datu apstrādātājiem saskaņā ar pašu īpašajām vajadzībām un attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošajiem tiesību aktiem datu aizsardzības jomā.

Tiem jāizmanto arī priekšrocības, ko IMI sistēmā sniedz datu aizsardzībai draudzīga vide. Piemēram, kompetentās iestādes tiek aicinātas pieprasīt, lai informācijas apmaiņā sniegtos personas datus dzēstu no IMI, pirms ir beidzies sešu mēnešu datu glabāšanas laikposms, ja tām vairs nav vajadzīgs uzturēt informācijas apmaiņu IMI.

6.   JURIDISKAIS PAMATOJUMS PERSONAS DATU APMAIŅAI IMI SISTĒMĀ

Komisija ir pieņēmusi Lēmumu 2008/49/EK, kurā noteiktas IMI iesaistīto pušu un lietotāju funkcijas, tiesības un pienākumi attiecībā uz IMI īstenošanu personas datu aizsardzības jomā.

Ne visa informācija, ar kuru apmainās IMI sistēmā, ir personas dati. Piemēram, informācijas apmaiņā sniegtie dati var attiekties uz juridiskām personām (5) vai jautājums un atbilde var neattiekties uz nevienu no attiecīgajām personām (piem., vispārīgs jautājums par to, vai attiecīgajā dalībvalstī konkrētu profesiju reglamentē tiesību akti).

Tomēr daudzos gadījumos informācijas apmaiņa attiecas tieši uz fiziskām personām, un tādēļ jābūt juridiskam pamatojumam, lai apstrādātu personas datus. IMI bieži vien izmanto datu subjekta interesēs. Tomēr arī tad, ja informācijas apmaiņu ne vienmēr veic datu subjekta interesēs, ar to var apmainīties, kompetentajām iestādēm izmantojot IMI, ja šādai datu apmaiņai ir īpašs juridiskais pamats.

Direktīvas 95/46/EK 7. pantā sniegts juridiskais pamats personas datu apstrādei. Minētajā direktīvā vissvarīgākais datu apmaiņai IMI ir 7. panta c) punkts un 7. panta e) punkts.

I)   Juridisku saistību izpilde (7. panta c) punkts)

Saskaņā ar vispārējo principu ES dalībvalstu pienākums ir sadarboties gan savstarpēji, gan ar Kopienas iestādēm. Administratīvās sadarbības pienākums ir precīzi un konkrēti formulēts Direktīvā 2005/36/EK (Direktīva par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu) un Direktīvā 2006/123/EK (Pakalpojumu direktīva).

Profesionālo kvalifikāciju direktīvas 56. panta 1. un 2. punktā paredzēti šādi noteikumi:

“1.   Uzņēmējas dalībvalsts un izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes strādā ciešā sadarbībā un sniedz savstarpēju palīdzību, lai sekmētu šīs direktīvas piemērošanu. Tās nodrošina konfidencialitāti attiecībā uz informāciju, ar ko tās apmainās.

2.   Uzņēmējas dalībvalsts un izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes apmainās ar informāciju attiecībā uz īstenotajiem disciplinārajiem pasākumiem vai krimināltiesiskām sankcijām, vai jebkādiem citiem nopietniem, specifiskiem apstākļiem, kam varētu būt ietekme uz darbības veikšanu saskaņā ar šo direktīvu, šajā apmaiņā ievērojot personas datu aizsardzības noteikumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un Eiropas Parlamenta (...) un Padomes Direktīvā 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (Direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju) (OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.).”

Pakalpojumu direktīvas 28. panta 1. un 6. punktā paredzēti šādi noteikumi:

“1.   Dalībvalstis sniedz viena otrai savstarpēju palīdzību un veic pasākumus, lai efektīvi sadarbotos un nodrošinātu pakalpojumu sniedzēju un to sniegto pakalpojumu uzraudzību (...)

6.   Dalībvalstis sniedz citu dalībvalstu vai Komisijas lūgto informāciju elektroniskā veidā un iespējami īsā laikā.”

Pakalpojumu direktīvas 34. panta 1. punktā paredzēti šādi noteikumi:

“1.   Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, izveido elektronisku sistēmu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm, ņemot vērā pašreizējās informācijas sistēmas.”

II)   Apstrāde vajadzīga sabiedrības interesēs realizējama uzdevuma izpildei vai personas datu apstrādātājam piešķirto oficiālo pilnvaru izpildei (7. panta e) punkts).

IMI iesaistītās puses un lietotāji veic uzdevumus sabiedrības interesēs vai veicot tiem piešķirtās oficiālās pilnvaras. Visus reģistrācijas pieteikumus IMI sistēmā pārbauda IMI koordinators pēc tam, kad ir pārliecinājies, ka attiecīgā kompetentā iestāde faktiski veic uzdevumus sabiedrības interesēs (piemēram, ārsti vai veterinārās iestādes nodrošina, ka to dalībnieki ievēro ētiskos vai sanitāros noteikumus) vai izpilda tiem piešķirtās oficiālās pilnvaras (piemēram, Izglītības ministrijas nodrošina, ka vidusskolas skolotājiem ir pareiza kvalifikācija).

IMI

IMI

IMI

Pamatojoties uz iepriekšminēto, IMI sistēmu var izmantot, lai apmainītos ar personas datiem tādos nolūkos, kuri izklāstīti Profesionālo kvalifikāciju direktīvas un Pakalpojumu direktīvas noteikumos. IMI sistēmā nedrīkst apmainīties ar informāciju saistībā ar iekšējā tirgus likumdošanu citās jomās. Ja IMI darbības jomu kādā posmā paplašina, tajā ietverot likumdošanas papildus jomas, Lēmuma 2008/49/EK pielikumā pievieno atbilstīgu atsauci uz attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem.

IMI

IMI

IMI

7.   PIEMĒROJAMIE TIESĪBU AKTI UN ATBILSTĪGA UZRAUDZĪBA

Piemērojamie tiesību akti datu aizsardzības jomā ir atkarīgi no tā, kas ir IMI iesaistītās puses vai lietotāji. Piemēram, uz Eiropas Komisiju attiecas Datu aizsardzības regula (EK) Nr. 45/2001. Uz valsts mēroga lietotāju (piem., kompetento iestādi) attiecas valsts tiesību akti par datu aizsardzību, kuriem jāatbilst Direktīvas 95/46/EK (Datu aizsardzības direktīva) noteikumiem.

IMI

Eiropas Savienībai ir stabila datu aizsardzības juridiskā sistēma, ko nodrošina ar minēto direktīvu un ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 (6). Ar Datu aizsardzības direktīvu dalībvalstīm paredzēta zināma elastība. Tādēļ IMI valsts koordinatoriem iesaka par šīm pamatnostādnēm apspriesties ar datu aizsardzības iestādēm, piemēram, par informācijas saturu, kas jāsniedz fiziskām personām (par šo jautājumu sk. 9. nodaļu), vai par pienākumu paziņot par konkrētām datu apstrādes darbībām datu aizsardzības iestādēm.

6

IMI

Direktīva 95/46/EK ir Iekšējā tirgus direktīva, kurai ir divkāršs mērķis. Valsts tiesību aktu saskaņošana datu aizsardzības jomā ir paredzēta, lai nodrošinātu augstu datu aizsardzības līmeni un lai aizsargātu fizisko personu pamattiesības, un tādējādi veicinātu brīvu personas datu plūsmu starp dalībvalstīm. Tādēļ valstu īpatnībām nevajadzētu praktiski vai būtiski ietekmēt IMI sistēmas lietošanu un informācijas apmaiņu, kas paredzēta citos Kopienas tiesību aktos.

IMI

Viena no ES datu aizsardzības juridiskās sistēmas būtiskākajām iezīmēm ir tās uzraudzība, ko veic publiskas neatkarīgas datu aizsardzības iestādes. Tādējādi iedzīvotāji var iesniegt sūdzības šādās iestādēs, lai nekavējoties un nevēršoties tiesā atrisinātu problēmas, kas saistītas ar datu aizsardzību. Personas datu apstrādi valsts mērogā uzrauga valsts datu aizsardzības iestādes, un personas datu apstrādi, ko veic Eiropas iestādes, uzrauga Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (EDPS). Tādēļ Eiropas Komisijas darbības uzrauga EDPS, un citu IMI lietotāju darbības uzrauga iesaistītās valsts datu aizsardzības iestādes. Lai iegūtu precīzāku informāciju par to, kā rīkoties ar sūdzībām vai datu subjektu pieprasījumiem, sk. 10. nodaļu par piekļuves tiesībām un tiesībām labot datus, kā arī 13. nodaļu par sadarbību ar datu aizsardzības iestādēm un EDPS.

EDPS

EDPS

IMI

EDPS

8.   DATU AIZSARDZĪBAS PRINCIPI, KO PIEMĒRO INFORMĀCIJAS APMAIŅAi

Personas datu apstrādi saskaņā ar EK tiesību aktiem var veikt tikai noteiktos apstākļos (sk. 6. nodaļu: “Juridiskais pamatojums personas datu apmaiņai IMI sistēmā”) un saskaņā ar dažiem principiem, ko Datu aizsardzības direktīvā sauc par “principiem, kas attiecas uz datu kvalitāti” (sk. minētās direktīvas 6. pantu).

IMI

Datu apstrādātājiem jāapkopo personas dati tikai likumīgos un īpašos nolūkos, un šādu informāciju tie nedrīkst apstrādāt nolūkos, kas nav saderīgi ar mērķiem, kuri noteikti datu apkopošanas laikā. Klasisks piemērs tam, ka informāciju apkopo neatbilstīgiem mērķiem, būtu gadījumā, ja kompetentā iestāde privātuzņēmumiem mārketinga nolūkos pārdod adreses datus, ko tā apkopojusi, lai izskatītu migrējošu profesionāļu lietu saskaņā ar Pakalpojumu direktīvu.

Turklāt personas datu apstrādei apkopošanas nolūkos jābūt samērīgai (piemērotai, atbilstīgai un nav jābūt pārmērīgai), un datu apstrādātājam jāveic saprātīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka dati tiek nepārtraukti atjaunināti, un tiek dzēsti vai padarīti anonīmi, tiklīdz vairs nav vajadzīga datu subjekta identifikācija. Datu kvalitātes principi ir informācijas labas pārvaldības principi, jo laba informācijas sistēma nav tāda, kurā tiek uzglabāti datu gigabaiti bez īpaša iemesla un kura drīzumā noveco, un vairs nav uzticama. Labā elektroniskajā informācijas sistēmā jāapkopo tikai tādi dati, kas ir vajadzīgi iepriekš noteiktiem mērķiem, un šādi dati regulāri jāatjaunina, lai tiem varētu pilnībā uzticēties.

Piemērojot šos datu kvalitātes principus IMI sistēmas darbībā, jāņem vērā šādi ieteikumi.

IMI

| (1) | IMI lietošana jāparedz tikai piemērojamajos tiesību aktos izklāstītajiem mērķiem (piemēram, ja radušās pamatotas šaubas vai visu citu iemeslu dēļ, kuri izklāstīti piemērojamajos tiesību aktos). Tādēļ, lai arī sagaidāms, ka IMI kļūs par ierastu informācijas apmaiņas veidu starp kompetentajām iestādēm, ir nepārprotami skaidrs, ka IMI nav jālieto regulāri, lai veiktu migrējošu profesionāļu vai pakalpojumu sniedzēju iepriekšējas darbības pārbaudes. |
| --- | --- |

(1)

IMI lietošana jāparedz tikai piemērojamajos tiesību aktos izklāstītajiem mērķiem (piemēram, ja radušās pamatotas šaubas vai visu citu iemeslu dēļ, kuri izklāstīti piemērojamajos tiesību aktos). Tādēļ, lai arī sagaidāms, ka IMI kļūs par ierastu informācijas apmaiņas veidu starp kompetentajām iestādēm, ir nepārprotami skaidrs, ka IMI nav jālieto regulāri, lai veiktu migrējošu profesionāļu vai pakalpojumu sniedzēju iepriekšējas darbības pārbaudes.

IMI

IMI

IMI

| (2) | Kompetentā iestāde, kura pieprasījusi informāciju, sniedz tikai tādus personas datus, kas ir vajadzīgi, lai kompetentā iestāde, kura sniedz atbildi, varētu nepārprotami identificēt attiecīgo personu vai atbildēt uz jautājumiem. Piemēram, ja migrējošo profesionāli var identificēt pēc vārda un reģistrācijas numura profesiju reģistrā, nav vajadzības norādīt arī tā personas identifikācijas numuru. |
| --- | --- |

(2)

Kompetentā iestāde, kura pieprasījusi informāciju, sniedz tikai tādus personas datus, kas ir vajadzīgi, lai kompetentā iestāde, kura sniedz atbildi, varētu nepārprotami identificēt attiecīgo personu vai atbildēt uz jautājumiem. Piemēram, ja migrējošo profesionāli var identificēt pēc vārda un reģistrācijas numura profesiju reģistrā, nav vajadzības norādīt arī tā personas identifikācijas numuru.

| (3) | IMI sistēmas lietotājiem rūpīgi jāizvēlas jautājumi un nav jāprasa vairāk par vajadzīgo informācijas minimumu. Tas jādara ne tikai tādēļ, lai ievērotu datu kvalitātes principus, bet arī lai samazinātu administratīvo slogu. Pārredzamības nolūkos IMI tīmekļa vietnē ir publicēti iepriekš formulēti jautājumu kopumi (7).

  Kas ir konfidenciāla informācija
   (8)
  ?

  Tie ir tādi dati, kas atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībās, kā arī uz veselību, seksuālo dzīvi, pārkāpumiem, sodāmību vai drošības pasākumiem attiecināmi dati. Dažas valstis par konfidenciālu var uzskatīt ar administratīvajām sankcijām vai spriedumiem saistītu informāciju. |
| --- | --- |

(3)

IMI sistēmas lietotājiem rūpīgi jāizvēlas jautājumi un nav jāprasa vairāk par vajadzīgo informācijas minimumu. Tas jādara ne tikai tādēļ, lai ievērotu datu kvalitātes principus, bet arī lai samazinātu administratīvo slogu. Pārredzamības nolūkos IMI tīmekļa vietnē ir publicēti iepriekš formulēti jautājumu kopumi (7).

IMI

IMI

7

Kas ir konfidenciāla informācija
   (8)
  ?

Kas ir konfidenciāla informācija

8

?

Tie ir tādi dati, kas atklāj rasi vai etnisko izcelsmi, politiskos uzskatus, reliģisko vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībās, kā arī uz veselību, seksuālo dzīvi, pārkāpumiem, sodāmību vai drošības pasākumiem attiecināmi dati. Dažas valstis par konfidenciālu var uzskatīt ar administratīvajām sankcijām vai spriedumiem saistītu informāciju.

| (4) | Kompetentajām iestādēm jābūt īpaši piesardzīgām, ja informācijas apmaiņa attiecas uz konfidenciālu informāciju. Konfidenciālas informācijas apmaiņa ir iespējama vienīgi ļoti ierobežotos apstākļos. Vissvarīgākās prasības konfidenciālas informācijas apstrādei IMI ir šādas:






  a) | Konfidenciālas informācijas apstrāde ir vajadzīga juridisku prasību pamatojumam, realizācijai vai aizstāvībai (sk. Datu aizsardzības direktīvas 8. panta 2. punkta e) apakšpunktu un attiecīgos valsts tiesību aktu noteikumus).
  To var piemērot tādai informācijas apmaiņai IMI, kurā migrējošais profesionālis vai pakalpojumu sniedzējs pieprasa tiesības darboties savā profesijā vai veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī. Visos gadījumos kompetentajām iestādēm rūpīgi jāizvērtē, vai konfidenciālas informācijas lietošana faktiski ir vajadzīga, lai piešķirtu pieprasītās tiesības.
  Attiecībā uz konkrētu konfidenciālu informāciju, ar ko apmainās IMI sistēmā, dalībvalstis pieņēma īpašus noteikumus Profesionālo kvalifikāciju direktīvā un Pakalpojumu direktīvā.






  1) | Profesionālo kvalifikāciju direktīvas 56. panta 2 punktā noteikts, ka “Uzņēmējas dalībvalsts un izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes apmainās ar informāciju attiecībā uz īstenotajiem disciplinārajiem pasākumiem vai krimināltiesiskām sankcijām, vai jebkādiem citiem nopietniem, specifiskiem apstākļiem, kam varētu būt ietekme uz darbības veikšanu saskaņā ar šo direktīvu, šajā apmaiņā ievērojot personas datu aizsardzības noteikumus.” |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Kompetentajām iestādēm jābūt īpaši piesardzīgām, ja informācijas apmaiņa attiecas uz konfidenciālu informāciju. Konfidenciālas informācijas apmaiņa ir iespējama vienīgi ļoti ierobežotos apstākļos. Vissvarīgākās prasības konfidenciālas informācijas apstrādei IMI ir šādas:

konfidenciālu informāciju

IMI

a)

Konfidenciālas informācijas apstrāde ir vajadzīga juridisku prasību pamatojumam, realizācijai vai aizstāvībai (sk. Datu aizsardzības direktīvas 8. panta 2. punkta e) apakšpunktu un attiecīgos valsts tiesību aktu noteikumus).

To var piemērot tādai informācijas apmaiņai IMI, kurā migrējošais profesionālis vai pakalpojumu sniedzējs pieprasa tiesības darboties savā profesijā vai veikt uzņēmējdarbību citā dalībvalstī. Visos gadījumos kompetentajām iestādēm rūpīgi jāizvērtē, vai konfidenciālas informācijas lietošana faktiski ir vajadzīga, lai piešķirtu pieprasītās tiesības.

IMI

Attiecībā uz konkrētu konfidenciālu informāciju, ar ko apmainās IMI sistēmā, dalībvalstis pieņēma īpašus noteikumus Profesionālo kvalifikāciju direktīvā un Pakalpojumu direktīvā.

IMI

1)

Profesionālo kvalifikāciju direktīvas 56. panta 2 punktā noteikts, ka “Uzņēmējas dalībvalsts un izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes apmainās ar informāciju attiecībā uz īstenotajiem disciplinārajiem pasākumiem vai krimināltiesiskām sankcijām, vai jebkādiem citiem nopietniem, specifiskiem apstākļiem, kam varētu būt ietekme uz darbības veikšanu saskaņā ar šo direktīvu, šajā apmaiņā ievērojot personas datu aizsardzības noteikumus.”

| 2) | Pakalpojumu direktīvas 33. pantā paredzēti īpaši noteikumi par informācijas apmaiņu attiecībā uz migrējošā pakalpojumu sniedzēja labo reputāciju: “Dalībvalstis pēc citas dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem sniedz informāciju par tādiem disciplināriem vai administratīviem pasākumiem vai kriminālām sankcijām un lēmumiem attiecībā uz maksātnespēju vai bankrotu.” |
| --- | --- |

2)

Pakalpojumu direktīvas 33. pantā paredzēti īpaši noteikumi par informācijas apmaiņu attiecībā uz migrējošā pakalpojumu sniedzēja labo reputāciju: “Dalībvalstis pēc citas dalībvalsts kompetentās iestādes lūguma saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem sniedz informāciju par tādiem disciplināriem vai administratīviem pasākumiem vai kriminālām sankcijām un lēmumiem attiecībā uz maksātnespēju vai bankrotu.”

| b) | Datu subjekts sniedz skaidri izteiktu piekrišanu. Ja administratīvā sadarbība ir datu subjekta interesēs, nav jābūt sarežģīti iegūt datu subjekta nepārprotamu piekrišanu personas datu apstrādei. |
| --- | --- |

b)

Datu subjekts sniedz skaidri izteiktu piekrišanu. Ja administratīvā sadarbība ir datu subjekta interesēs, nav jābūt sarežģīti iegūt datu subjekta nepārprotamu piekrišanu personas datu apstrādei.

| (5) | Jāievēro īpaša piesardzība attiecībā un informāciju par sodāmības reģistru, kuras precizitāte un atjauninātais statuss ir ļoti svarīgs. Tādēļ papildus tam, ka jāievēro citi principi, kas noteikti šajā ieteikumā (9) minētajā Datu aizsardzības direktīvā un regulā, šādas kategorijas informācija jāpieprasa tikai gadījumā, ja to paredz attiecīgie Kopienas tiesību akti, un īpašā gadījumā jāpieņem lēmums, kas ir tieši saistīts ar attiecīgo pieprasījumu. Citiem vārdiem sakot, datu apstrādei ir jābūt tieši saistītai ar profesionālās darbības izpildi vai pakalpojuma sniegšanu, un tā vajadzīga, lai pārbaudītu atbilstību attiecīgās direktīvas noteikumiem. IMI sistēmas lietotājiem vienmēr jāņem vērā, ka daudzos gadījumos lēmuma pieņemšanā nav vajadzīga informācija, kas jo īpaši attiecas uz migrējošā profesionāļa vai pakalpojumu sniedzēja sodāmību.
  Faktiski IMI jautājumu kopumā ir tikai daži jautājumi, kuri attiecas uz sodāmību vai citu konfidenciālu informāciju (10) Izņemot šādus ierobežotos gadījumus, konfidenciālas informācijas apmaiņa jāveic tikai ārkārtas gadījumos, ja lietas konkrēti apstākļi ir tādi, kuros konfidenciālā informācija ir tieši saistīta ar attiecīgās darbības veikšanu un ir absolūti vajadzīga juridisko sūdzību pamatojumam.
  Kompetentās iestādes nedrīkst lietot IMI sistēmu, lai veiktu regulāras pārbaudes par migrējošo profesionāļu sodāmību, jo tas neatbilstu mērķim, kādam izveidoja IMI. Jebkuriem pieprasījumiem par pārkāpumiem vai disciplinārajiem pasākumiem arī jāattiecas uz attiecīgo profesiju vai pakalpojumu, nevis uz jebkādiem citiem pārkāpumiem vai disciplinārajiem pasākumiem, ko migrējošais profesionālis ir izdarījis izcelsmes valstī. Piemēram, lai noteiktu, vai ārsts ir likumīgi reģistrējies un viņam ir laba reputācija ārstu apvienībā, kompetentajai iestādei, kas pieprasa informāciju, nav jāzina, vai ārsta pieredzē ir reģistrēti ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumi, jo šāds pārkāpums neliegtu viņam strādāt ārsta profesijā izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

(5)

Jāievēro īpaša piesardzība attiecībā un informāciju par sodāmības reģistru, kuras precizitāte un atjauninātais statuss ir ļoti svarīgs. Tādēļ papildus tam, ka jāievēro citi principi, kas noteikti šajā ieteikumā (9) minētajā Datu aizsardzības direktīvā un regulā, šādas kategorijas informācija jāpieprasa tikai gadījumā, ja to paredz attiecīgie Kopienas tiesību akti, un īpašā gadījumā jāpieņem lēmums, kas ir tieši saistīts ar attiecīgo pieprasījumu. Citiem vārdiem sakot, datu apstrādei ir jābūt tieši saistītai ar profesionālās darbības izpildi vai pakalpojuma sniegšanu, un tā vajadzīga, lai pārbaudītu atbilstību attiecīgās direktīvas noteikumiem. IMI sistēmas lietotājiem vienmēr jāņem vērā, ka daudzos gadījumos lēmuma pieņemšanā nav vajadzīga informācija, kas jo īpaši attiecas uz migrējošā profesionāļa vai pakalpojumu sniedzēja sodāmību.

9

un

IMI

Faktiski IMI jautājumu kopumā ir tikai daži jautājumi, kuri attiecas uz sodāmību vai citu konfidenciālu informāciju (10) Izņemot šādus ierobežotos gadījumus, konfidenciālas informācijas apmaiņa jāveic tikai ārkārtas gadījumos, ja lietas konkrēti apstākļi ir tādi, kuros konfidenciālā informācija ir tieši saistīta ar attiecīgās darbības veikšanu un ir absolūti vajadzīga juridisko sūdzību pamatojumam.

IMI

10

Kompetentās iestādes nedrīkst lietot IMI sistēmu, lai veiktu regulāras pārbaudes par migrējošo profesionāļu sodāmību, jo tas neatbilstu mērķim, kādam izveidoja IMI. Jebkuriem pieprasījumiem par pārkāpumiem vai disciplinārajiem pasākumiem arī jāattiecas uz attiecīgo profesiju vai pakalpojumu, nevis uz jebkādiem citiem pārkāpumiem vai disciplinārajiem pasākumiem, ko migrējošais profesionālis ir izdarījis izcelsmes valstī. Piemēram, lai noteiktu, vai ārsts ir likumīgi reģistrējies un viņam ir laba reputācija ārstu apvienībā, kompetentajai iestādei, kas pieprasa informāciju, nav jāzina, vai ārsta pieredzē ir reģistrēti ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumi, jo šāds pārkāpums neliegtu viņam strādāt ārsta profesijā izcelsmes valstī.

IMI

IMI

Datu turpmāka apstrāde un glabāšana ārpus IMI sistēmas

Datu turpmāka apstrāde un glabāšana ārpus IMI sistēmas

IMI sistēmas lietošana vienmēr būs saistīta ar informācijas sniegšanu citas apstrādes darbības nolūkā, ko veic attiecīgajā dalībvalstī (piemēram, lai izskatītu pieteikumu par pakalpojumu sniegšanu vai lai piešķirtu atļauju attiecīgās darbības veikšanai). Tādēļ ir normāli, ka kompetentās iestādes turpmāk apstrādās datus, kuri iegūti šādos nolūkos. Ja datus iegūst ar IMI starpniecību un turpmāk tos apstrādā ārpus sistēmas, aizvien jāpiemēro valsts tiesību akti par datu aizsardzību. Tādēļ jāpārliecinās, vai:

IMI

IMI

| — | šāda turpmāka apstrāde ir saderīga ar IMI sistēmā veiktās datu apkopošanas un apmaiņas mērķiem, |
| --- | --- |

—

šāda turpmāka apstrāde ir saderīga ar IMI sistēmā veiktās datu apkopošanas un apmaiņas mērķiem,

IMI

| — | šāda turpmāka datu apstrāde ir vajadzīga un samērīga (piemērota, atbilstīga un nav pārmērīga) ar sākotnējiem apkopošanas mērķiem IMI sistēmā, |
| --- | --- |

—

šāda turpmāka datu apstrāde ir vajadzīga un samērīga (piemērota, atbilstīga un nav pārmērīga) ar sākotnējiem apkopošanas mērķiem IMI sistēmā,

IMI

| — | ir veikti saprātīgi pasākumi, lai datus regulāri atjauninātu un izdzēstu, tiklīdz tie vairs nav vajadzīgi, |
| --- | --- |

—

ir veikti saprātīgi pasākumi, lai datus regulāri atjauninātu un izdzēstu, tiklīdz tie vairs nav vajadzīgi,

| — | gadījumā, ja IMI datus nodod trešajai pusei, par šādu apstākli ir informēts datu subjekts, lai garantētu godīgu datu apstrādi, izņemot gadījumus, ja tas nav iespējams vai iesaista nesamērīgas pūles, vai ja informācijas atklāšana ir skaidri noteikta tiesību aktos (sk. Datu aizsardzības direktīvas 95/46/EK 11. panta 2 punktu). Ņemot vērā to, ka informācijas atklāšanu, iespējams, nosaka tikai vienas dalībvalsts tiesību akti, un par to nav zināms citur, Komisija iesaka pielikt pūles, lai šādu faktu darītu zināmu, ja minētā informācijas atklāšana ir skaidri paredzēta tiesību aktos. |
| --- | --- |

—

gadījumā, ja IMI datus nodod trešajai pusei, par šādu apstākli ir informēts datu subjekts, lai garantētu godīgu datu apstrādi, izņemot gadījumus, ja tas nav iespējams vai iesaista nesamērīgas pūles, vai ja informācijas atklāšana ir skaidri noteikta tiesību aktos (sk. Datu aizsardzības direktīvas 95/46/EK 11. panta 2 punktu). Ņemot vērā to, ka informācijas atklāšanu, iespējams, nosaka tikai vienas dalībvalsts tiesību akti, un par to nav zināms citur, Komisija iesaka pielikt pūles, lai šādu faktu darītu zināmu, ja minētā informācijas atklāšana ir skaidri paredzēta tiesību aktos.

IMI

9.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA DATU SUBJEKTIEM

Viens no jebkuras datu aizsardzības sistēmas pamataspektiem ir tāds, ka datu apstrādātāji sniedz datu subjektiem informāciju par apstrādes darbībām, kuras viņi plāno veikt ar datu subjektu personas datiem.

Datu aizsardzības direktīvas 10. pantā noteikts, ka vācot informāciju, datu subjektam vismaz sniedz informāciju par datu apstrādātāja identitāti, apstrādes mērķiem, datu saņēmēju vai datu saņēmēju kategorijām, vai atbildes uz jautājumiem ir obligātas un iespējamās sekas atbildes nesniegšanas gadījumā, kā arī par piekļuves tiesībām un tiesībām labot datus.

Tādēļ, vācot personas datus no fiziskas personas, kompetentajai iestādei ir jāinformē datu subjekts par to, ka datus var ievadīt IMI, lai sazinātos ar citām valsts pārvaldēm pārējās dalībvalstīs gadījumā, ja datu subjekts iesniedz pieprasījumu, un, vajadzības gadījumā, datu subjekts jebkurai kompetentajai iestādei, kas ir iesaistīta pieprasījumā, var pieprasīt piekļūt apmaiņā iesaistītajiem datiem vai tos labot (par šo sīkāka informācija pieejama 10. nodaļā par piekļuves un datu labošanas tiesībām).

IMI

Kā datu subjektiem paziņot šādu informāciju, ir katras kompetentās iestādes ziņā. Tā kā vairākums (ja ne visas) kompetento iestāžu veiks arī citas apstrādes darbības, kas nav informācijas apmaiņa IMI, veids, kā tās informēs fiziskās personas, vajadzības gadījumā būs tāds pats, kā sniedzot līdzīgu informāciju par citām apstrādes darbībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem (piemēram, ar norādēm, sarakstē ar datu subjektiem un/vai tīmekļa vietnēs).

IMI

Informācijas sniegšana Datu aizsardzības direktīvā

Informācijas sniegšana Datu aizsardzības direktīvā

Datu aizsardzības direktīvas 10. pantā norādīts saraksts ar obligāto informāciju, kas jāsniedz fiziskām personām, izņemot gadījumus, ja viņām šāda informācija jau ir pieejama:

| a) | datu apstrādātāja vai apstrādātāju identitāte (kompetentā iestāde, kas vāc datus un līdzīgas iestādes citās dalībvalstīs); |
| --- | --- |

a)

datu apstrādātāja vai apstrādātāju identitāte (kompetentā iestāde, kas vāc datus un līdzīgas iestādes citās dalībvalstīs);

| b) | apstrādes mērķis (sadarbība ar citām iestādēm, kuras iesaistītas migrējošā profesionāļa vai pakalpojuma sniedzēja pieprasījumā); |
| --- | --- |

b)

apstrādes mērķis (sadarbība ar citām iestādēm, kuras iesaistītas migrējošā profesionāļa vai pakalpojuma sniedzēja pieprasījumā);

| c) | jebkura sīkāka informācija, ciktāl šī informācija ir vajadzīga, lai garantētu godīgu apstrādi, vai ja šādas turpmākas informācijas apstrāde ir noteikta valsts tiesību aktos:






  1) | saņēmēji vai saņēmēju kategorijas; |
| --- | --- | --- |

c)

jebkura sīkāka informācija, ciktāl šī informācija ir vajadzīga, lai garantētu godīgu apstrādi, vai ja šādas turpmākas informācijas apstrāde ir noteikta valsts tiesību aktos:

1)

saņēmēji vai saņēmēju kategorijas;

| 2) | tiesības uz datu piekļuvi un tiesības labot datus, kas attiecas uz datu subjektiem, kā minētās tiesības var izmantot praksē un jebkādi izņēmumi no minētajām tiesībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

2)

tiesības uz datu piekļuvi un tiesības labot datus, kas attiecas uz datu subjektiem, kā minētās tiesības var izmantot praksē un jebkādi izņēmumi no minētajām tiesībām saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| 3) | tiesības uz pārsūdzību (piemēram, pieeja tiesām un tiesības pieprasīt kompensāciju); |
| --- | --- |

3)

tiesības uz pārsūdzību (piemēram, pieeja tiesām un tiesības pieprasīt kompensāciju);

| 4) | uzglabāšanas un saglabāšanas periods; |
| --- | --- |

4)

uzglabāšanas un saglabāšanas periods;

| 5) | aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

5)

aizsardzības pasākumi;

| 6) | saites uz attiecīgiem dokumentiem un tīmekļa vietnēm, tostarp Komisijas IMI tīmekļa vietni. |
| --- | --- |

6)

saites uz attiecīgiem dokumentiem un tīmekļa vietnēm, tostarp Komisijas IMI tīmekļa vietni.

IMI

Datu aizsardzības direktīvā ir noteikti divi gadījumi, kad datu subjektiem sniedz informāciju: ja datus vāc tieši no viņiem un ja datus iegūst no kāda cita. Tomēr attiecībā uz pēdējo gadījumu direktīvas 11. pantā ir ietverts saprātīgs apsvērums, saskaņā ar kuru šādas informācijas sniegšana nav vajadzīga, ja tas radītu nesamērīgas pūles vai ja reģistrēšanu vai atklāšanu konkrēti nosaka attiecīgie valsts tiesību akti (piemēram, informācijas apmaiņa IMI), lai gan direktīvā noteikts, ka šādos gadījumos “dalībvalstis nodrošina atbilstošas garantijas”.

IMI

Tāpēc kompetentajām iestādēm, iespējams, vajadzēs precizēt noteikumus, kuri attiecas uz informācijas sniegšanu datu subjektiem, pamatojoties uz viņu valsts datu aizsardzības tiesību aktiem, vajadzības gadījumā apspriežoties ar konkrētas valsts IMI koordinatoriem un datu aizsardzības iestādēm. Ieteicams izmantot dažādu līmeņu pieeju, sniedzot pamatinformāciju tās vākšanas brīdī (piemēram, pieteikuma veidlapas kompetentajām iestādēm), vienlaikus norādot, kur, vajadzības gadījumā, datu subjekti var saņemt sīkāku informāciju.

IMI

Viens no efektīviem viediem, kā sniegt informāciju datu subjektiem otrajā daudz sīkākas informācijas līmenī, ir privātuma politikas vai personas datu aizsardzības paziņojumi tīmekļa vietnē.

Ja kompetentās iestādes jau ir noteikušas minētos personas datu aizsardzības paziņojumus, minētie paziņojumi ir jāatjaunina vai jāpapildina, lai būtu konkrēta atsauce uz personas datu apmaiņu IMI. Ja tas nav paveikts, tad kompetentajām iestādēm jāpieņem lēmums, vai IMI izmantošana un savāktais personas datu apjoms pamato personas datu aizsardzības paziņojumu tiešsaitē.

IMI

IMI

Gadījumos, kad IMI lietošana ir ļoti neregulāra, ir pietiekami informēt fiziskas personas par IMI tikai īsumā saistībā ar datu vākšanu un vajadzības gadījumā to darīt arī vēlāk. Šādos gadījumos, kad kompetentā iestāde datu subjektam neparedz personas datu aizsardzības paziņojumu, kompetentajai iestādei skaidri jānorāda, kur datu subjekts var saņemt sīkāku informāciju, piemēram, valsts IMI koordinatora tīmekļa vietnē un Komisijas IMI tīmekļa vietnē.

IMI

IMI

IMI

IMI

Komisijas IMI tīmekļa vietnes (11) datu aizsardzības sadaļā ir Komisijas IMI konfidencialitātes paziņojums. Tajā ir arī papildinformācija datu subjektiem, kā vajadzības gadījumā izmantot savas tiesības un saņemt palīdzību no valsts kompetentajām iestādēm vai datu aizsardzības iestādēm:

IMI

11

IMI

“Ja uzskatāt, ka jūsu personas dati ir IMI un jūs vēlētos tiem piekļūt, tos dzēst vai mainīt, jūs to varat izdarīt, sazinoties ar pārvaldi vai profesionālu iestādi, ar kuru esat sazinājušies iepriekš, vai jebkuru citu IMI lietotāju, kas ir saistīts ar minēto pieprasījumu. Ja neesat apmierināti ar saņemto atbildi, varat sazināties ar citu IMI lietotāju, kas saistīts ar pieprasījumu, iesniegt sūdzību datu aizsardzības iestādei par vienu no IMI lietotājiem, kas saistīts ar pieprasījumu, kas jums sniegs palīdzību bez maksas. Saraksts ar datu aizsardzības iestādēm ir pieejams šādā tīmekļa vietnē:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Lūdzu, ņemiet vērā to, ka dažos gadījumos valsts tiesību aktos var būt izņēmumi attiecībā uz jūsu piekļuves tiesībām jūsu personas datiem.”

Ieteicams, ka nozīmīgi dalībnieki IMI, kas apstrādā daudz pieprasījumu, publicē to privātuma politikas nostādnes savā tīmekļa vietnē. Minētajās nostādnēs jānorāda saite uz Komisijas IMI tīmekļa vietnes datu aizsardzības sadaļu. Citas kompetentās iestādes, kuras apstrādā maz pieprasījumu, var norādīt saiti uz Komisijas IMI tīmekļa vietni.

IMI

IMI

IMI

Valsts IMI koordinatoriem jāpalīdz kompetentajām iestādēm. Piemēram, palīdzēt izstrādāt privātuma politikas nostādnes, kuras valsts kompetentās iestādes var izmantot kā paraugu. Alternatīvi, valsts koordinators izstrādā un publicē internetā paziņojumu par personas datu aizsardzību valstī, un katra kompetentā iestāde var vienkārši norādīt saiti uz šo paziņojumu jautājumos, kas saistīti ar datu subjektiem (piemēram, pieteikumu veidlapās vai jebkuros citos dokumentos, ko sniedz datu subjektiem).

IMI

EIROPAS KOMISIJAS KONFIDENCIALITĀTES PAZIŅOJUMS

EIROPAS KOMISIJAS KONFIDENCIALITĀTES PAZIŅOJUMS

Iekšējā tirgus informācijas sistēma – IMI

Iekšējā tirgus informācijas sistēma – IMI

1.   IMI mērķis un dalībnieki

IMI mērķis un dalībnieki

IMI mērķis ir atvieglot administratīvo sadarbību un savstarpējo palīdzību dalībvalstu vidū, lai nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību un personu un pakalpojumu brīvu apriti. IMI paredzēta, kā rīks informācijas (tostarp konkrētiem personas datiem) apmaiņai starp EEZ dalībvalstu administrācijām.

IMI

IMI

Minētais konfidencialitātes paziņojums attiecas uz IMI daļu, par kuru ir atbildīga Komisija, t.i., par pirmo lietotāju – valsts IMI koordinatoru – personas datu vākšanu, reģistrēšanu, glabāšanu un dzēšanu, kā arī par citu IMI lietotāju un fizisko personu, kas saistītas ar informācijas apmaiņu, datu glabāšanu un dzēšanu, bet ne datu vākšanu, labošanu vai pieprasīšanu. Tādējādi Komisija nav atbildīga par tām datu apstrādes darbībām, kur ir dalībvalstu kompetencē.

IMI

IMI

IMI

2.   Kādi ir spēkā esošie tiesību akti?

Kādi ir spēkā esošie tiesību akti?

Visas apstrādes darbības, kas ir Eiropas Komisijas kompetencē, ir atrunātas Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti.

Saistībā ar personas datu aizsardzību piemēro arī Komisijas 2007. gada 12. decembra Lēmumu 2008/49/EK par Iekšējā tirgus sistēmas (IMI) īstenošanu.

IMI

3.   Kurus datus IMI apstrādā Komisija?

Kurus datus IMI apstrādā Komisija?

Komisija vāc vajadzīgo kontaktinformāciju par pirmajiem lietotājiem, – valsts IMI koordinatoriem –, proti, uzvārdu, darba tālruni, faksa numuru un e-pasta adresi. Minētie dati, kā arī to lietotāju dati, kuri ir pilnvarotie IMI koordinatori un darbojas kompetentās iestādes, tiek glabāti Komisijas serverī.

IMI

IMI

Tehnisku iemeslu dēļ Komisijas serverī glabājas arī to personu dati, kuras ir iesaistītas informācijas apmaiņā.

4.   Kāds ir datu apstrādes mērķis IMI?

Kāds ir datu apstrādes mērķis IMI?

Lai IMI izveidotu un tā darbotos, valsts IMI koordinatoru kontaktinformācijai ir svarīga nozīme. Komisijai ir jābūt pieejai šādai informācijai, lai varētu efektīvi sadarboties ar dalībvalstīm IMI pārvaldības jautājumos.

IMI

IMI

IMI

To cilvēku personas datus, par kuriem valstu iestādes apmainās ar informāciju, uzglabā noteiktu laiku. Šai ziņā IMI notiekošā datu apstrāde tiecas uzlabot un atvieglot sadarbību starp dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Jāatceras, ka šī procesa pamatā ir Kopienas tiesību akti, kas nodrošina iekšējā tirgus pareizu darbību gadījumos, kad nepieciešama papildu informācija no citas dalībvalsts attiecībā uz pagaidu pārrobežu pakalpojumu sniegšanu vai pakalpojuma sniedzēja atrašanos citā dalībvalstī.

IMI

5.   Kas var piekļūt šiem datiem?

Kas var piekļūt šiem datiem?

Saskaņā ar ierobežojumiem, kas noteikti 12. panta 7. punktā Lēmumā 2008/49/EK, Komisijas vietējie datu administratori var piekļūt valsts IMI koordinatoru vietējo datu administratoru personas datiem. Komisijas darbinieki nekādā ziņā nevar piekļūt tā cilvēka personas datiem, par kuru notiek informācijas apmaiņa.

IMI

6.   Cik ilgi uzglabās jūsu datus?

Cik ilgi uzglabās jūsu datus?

Kompetento iestāžu lietotāju un koordinatoru personas datus glabās tik ilgi, kamēr vien viņi būs IMI lietotāji.

IMI

Visus personas datus, ar kuriem apmainās kompetentās iestādes un kurus apstrādā IMI, Komisija dzēsīs automātiski 6 mēnešus pēc tam, kad informācijas apmaiņa būs oficiāli slēgta. Statistisku iemeslu dēļ informācijas apmaiņa joprojām glabāsies IMI, taču personas dati būs anonimizēti. Īpašā informācijas apmaiņā iesaistītā kompetentā iestāde jebkurā brīdī pēc pieprasījuma slēgšanas var dot Komisijai rīkojumu dzēst konkrētus personas datus. Komisija izpildīs šādu pieprasījumu 10 darbdienās, ja tam piekritīs otra kompetentā iestāde.

IMI

IMI

7.   Kādi drošības pasākumi darbojas pret neatļautu piekļuvi?

Kādi drošības pasākumi darbojas pret neatļautu piekļuvi?

IMI aizsargā dažādas tehniski izveidotas barjeras. Parastā paroļu sistēma, ko papildina ciparu kods (kā daudzās internetbanku sistēmās), nodrošina dažādus piekļuves līmeņus datu bāzei. Personas datiem IMI sistēmā var piekļūt tikai ierobežota grupa, kā aprakstīts iepriekš 5. punktā “Kas var piekļūt šiem datiem?” Sistēmu aizsargā arī īpašs, drošs interneta protokols (https).

IMI

IMI

8.   Piekļuve jūsu personas datiem

Piekļuve jūsu personas datiem

Jūsu kā valsts IMI koordinatora personas datiem var piekļūt, izmantojot 10. punktā norādīto kontaktadresi.

IMI

9.   Papildu informācija

Papildu informācija

Papildus šim konfidencialitātes paziņojumam spēkā ir arī “Svarīgs juridisks paziņojums” (http://europa.eu/geninfo/legal_notices_en.htm:

Ja uzskatāt, ka jūsu personas dati ir IMI un jūs vēlētos tiem piekļūt, tos dzēst vai mainīt, jūs to varat izdarīt, sazinoties ar pārvaldi vai profesionālu iestādi, ar kuru esat sazinājušies iepriekš, vai jebkuru citu IMI lietotāju, kas ir saistīts ar minēto pieprasījumu. Ja neesat apmierināti ar saņemto atbildi, varat sazināties ar citu IMI lietotāju, kas saistīts ar pieprasījumu, iesniegt sūdzību datu aizsardzības iestādei par vienu no IMI lietotājiem, kas saistīts ar pieprasījumu, kas jums sniegs palīdzību bez maksas. Saraksts ar datu aizsardzības iestādēm ir pieejams šādā tīmekļa vietnē:

IMI

IMI

IMI

IMI

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Lūdzu, ņemiet vērā to, ka dažos gadījumos valsts tiesību aktos var būt izņēmumi attiecībā uz jūsu piekļuves tiesībām jūsu personas datiem.

10.   Kontakti

Kontakti

IMI sistēmu pārvalda Eiropas Komisijas Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāta E.3. nodaļa. Atbildīgā persona (datu kontrolieris) ir nodaļas vadītājs Nikolass Līpmans (Nicholas Leapman). IMI kontaktadrese ir šāda:

IMI

IMI

| European Commission |
| --- |
| Internal Market and Services Directorate General |
| B-1049 Brussels |
| markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu |

European Commission

European Commission

Internal Market and Services Directorate General

Internal Market and Services Directorate General

B-1049 Brussels

B-1049 Brussels

markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu

Ja vēlaties iesniegt sūdzību pret datu apstrādes darbību, kas notikusi Komisijas pārziņā, varat sazināties ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju:

| European Data Protection Supervisor (EDPS) |
| --- |
| Rue Wiertz 60 (MO 63) |
| B-1047 Brussels |
| Tel. +32 2 283 19 00 |
| Fax: +32 2 283 19 50 |
| edps@edps.europa.eu |

European Data Protection Supervisor (EDPS)

European Data Protection Supervisor (EDPS)

Rue Wiertz 60 (MO 63)

Rue Wiertz 60 (MO 63)

B-1047 Brussels

B-1047 Brussels

Tel. +32 2 283 19 00

Fax: +32 2 283 19 50

edps@edps.europa.eu

10.   PIEKĻUVES TIESĪBAS UN TIESĪBAS LABOT DATUS

Pārskatāmība ir svarīgākais sadarbībā ar datu subjektu. Tā tiek panākta, pirmkārt, sniedzot viņam informāciju, kas apskatīta iepriekšējos punktos, un, otrkārt, garantējot viņam tiesības piekļūt saviem datiem un vajadzības gadījumā piešķirot tiesības minētos datus dzēst, labot vai bloķēt, ja tie nav pareizi vai ir nelikumīgi apstrādāti.

un

Tā kā IMI sistēma ir sarežģīta, jo tajā ir daudz dalībnieku un lietotāju, kas iesaistīti vienotās apstrādes un kontroles darbībās, attiecībā uz datu subjektu ir vajadzīga tieša pieeja. Datu subjekti nepārzina vienoto apstrādes darbību tehnisko pusi vai IMI darbību, un viņiem tas nav jāzina.

IMI

IMI

Tāpēc ir jāievieš skaidra un vienkārša pieeja: vispārējam noteikumam jābūt tādam, ka datu subjekts var izmantot savas piekļuves tiesības, datu tiesības labot datus un tiesības dzēst datus, vēršoties jebkurā kompetentajā iestādē, kas saistīta ar pieprasījumu. Izņēmumi ir jāpamato un par tiem jāvienojas datu subjektam un visām pārējām iesaistītajām pusēm. Neviena kompetentā iestāde nedrīkst atteikt piekļūt datiem, tos labot vai dzēst tāpēc, ka tā nav ievadījusi datus sistēmā vai ka datu subjektam jāsazinās ar citu kompetento iestādi. Kompetentā iestāde, saņemot pieprasījumu, to izskatīs un izpildīs vai atteiks saskaņā ar pieprasījuma pamatotību un noteikumiem savas valsts datu aizsardzības tiesību aktos. Vajadzības gadījumā pirms pieņemt lēmumu kompetentā iestāde var sazināties ar citu kompetento iestādi. Ja kompetentās iestādes nevar vienoties, tiek iesaistītas attiecīgās datu aizsardzības iestādes, lai vienošanās tiktu panākta laikus un efektīvā veidā.

Ja datu subjekts nav apmierināts ar pieņemto lēmumu, viņš var vērsties pie citas kompetentās iestādes, kas iesaistīta informācijas apmaiņā, vai pēc saviem ieskatiem sazināties ar valsts datu aizsardzības iestādi, kas saistīta ar vienu no minētajām kompetentajām iestādēm. Piemēram, tās valsts iestāde, kurā viņš atrodas, viņa valsts datu aizsardzības iestāde, vai tās valsts iestāde, kurā viņš strādā. Vajadzības gadījumā datu aizsardzības iestādēm jāsadarbojas, lai apstrādātu sūdzību (skatīt Datu aizsardzības direktīvas 28. pantu).

Ir jāpievērš uzmanība tam, ka datu subjektiem vienmēr ir tiesības jebkurā brīdī uzsākt tiesvedību un vajadzības gadījumā saņemt kompensāciju (skatīt Datu aizsardzības direktīvas 22. un 23. pantu un atbilstošus noteikumus valsts tiesību aktos).

Datu aizsardzības direktīvas 12. panta c) punktā noteikts, ka datu apstrādātājam jāziņo trešām personām, kurām dati atklāti, par jebkuru veikto izlabošanu, dzēšanu vai piekļuves noslēgšanu, ja vien tas neizrādās neiespējami vai nav saistīts ar nesamērīgām pūlēm. Tas attiecas arī uz informāciju, ko turpina apstrādāt ārpus IMI.

IMI

Saskaņā ar 29. pantu izveidotās darba grupas un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja (EDPS) ieteikumiem Komisija pašlaik strādā pie viena aspekta IMI sistēmā (paralēli procedūrai, kas jau darbojas saistībā ar pirmstermiņa datu dzēšanu pēc kompetento iestāžu pieprasījuma, skatīt 12. nodaļu), kas ļaus tiešsaistē labot datus un automātiski par to paziņot saistītajām kompetentajām iestādēm. Tas paredz dažus tehniskus sarežģījumus, tāpēc ir ierosināts, kamēr šāda funkcija nav ieviesta, ja ir vajadzība labot personas datus, kompetentā iestāde nosūta šādu pieprasījumu tieši IMI datu apstrādātājam Eiropas Komisijā (skatīt iepriekšējo sadaļu “Eiropas Komisijas konfidencialitātes paziņojums”).

EDPS

IMI

IMI

Datu aizsardzības direktīva un valsts tiesību akti, ar ko tā tiek ieviesta, datu subjektiem arī paredz tiesības iebilst pret tādu datu apstrādi, kas saistīti ar viņiem, un pārtraukt šādu apstrādi, ja iebildums ir pamatots. Ja ar jums sazinās datu subjekts, kas iebilst pret tādu datu apstrādi, kas uz viņu attiecas, lūdzam sazināties ar jūsu valsts datu aizsardzības iestādi, lai saņemtu vairāk informācijas par to, kā minētās tiesības iebilst piemērojamas jūsu dalībvalstī.

11.   Datu drošība

Vairāki organizatoriskie un tehniskie pasākumi, līdzvērtīgi tiem, ko izmanto dažās internetbanku sistēmās, tiek izmantoti, lai nodrošinātu IMI drošību. Saziņu IMI internetā aizsargā arī īpašs, drošs interneta protokols (https). Tehniskiem pasākumiem, lai aizsargātu IMI, jābūt savietojamiem visā Eiropas Savienībā. Sistēmas tehniskā aizsardzība tiks izstrādāta arī turpmāk, ņemot vērā īstenošanas veidu un izmaksas (skatīt Direktīvas 95/46/EK 17. pantu un Regulas (EK) Nr. 45/2001 22. pantu).

IMI

IMI

IMI

Lai saņemtu sīkāku informāciju par noteikumiem saistībā ar informācijas sistēmu drošību, ko izmanto Eiropas Komisija, apmeklējiet IMI tīmekļa vietnes datu aizsardzības sadaļu, kurā pieejams Komisijas Lēmums C(2006) 3602:

IMI

http://ec.europa.eu/internal_market/IMI-net/data_protection_en.html

IMI

12.   SAGLABĀŠANAS PERIODS

Noteikumi attiecībā uz saglabāšanas periodu ir noteikti Lēmuma 2008/49/EK 4. un 5. pantā.

Parasti visi informācijas apmaiņā iekļautie personas dati automātiski tiks dzēsti sešus mēnešus pēc tam, kad informācijas apmaiņa ir oficiāli pabeigta. Pašlaik Komisija ievieš dažas izmaiņas sistēmā, lai pieprasījumi tiktu oficiāli pabeigti pēc iespējas drīz.

Iespējama arī situācija, kad kompetentā iestāde pieprasa dzēst personas datus pirms sešu mēnešu termiņa beigām. Nodrošinot to, ka cita kompetentā iestāde piekrīt, Komisija, saņemot šādu pieprasījumu, to izpilda desmit darbadienu laikā.

Kompetentajām iestādēm jāņem vērā tas, ka pieprasījumus par personas datu dzēšanu var izdarīt tiešsaistē, piekļūstot attiecīgajam pabeigtajam pieprasījumam un klikšķinot uz pogas “pieprasījums dzēst personas datus”.

Ekrānuzņēmums, kad kompetentā iestāde pieprasa dzēst personas datus pirms termiņa

Ekrānuzņēmums, kad kompetentā iestāde pieprasa dzēst personas datus pirms termiņa

Image

Ekrānuzņēmums, kad sazinās ar kompetento iestādi par personas datu pirmstermiņa dzēšanu

Ekrānuzņēmums, kad sazinās ar kompetento iestādi par personas datu pirmstermiņa dzēšanu

Image

Komisija arī ieviesīs dažus uzlabojumus sistēmā, piemēram, automātiskos atgādinātājus, lai akceptētu atbildes vai oficiāli pabeigtu pieprasījumus gadījumos, kad ir sniegta apmierinoša atbilde.

Ir svarīgi atcerēties to, ka valsts datu aizsardzības noteikumi attiecas uz jebkuru personas datu glabāšanu, ko veic kompetentās iestādes ārpus IMI.

IMI

13.   SADARBĪBA AR VALSTS DATU AIZSARDZĪBAS IESTĀDĒM UN EIROPAS DATU AIZSARDZĪBAS UZRAUDZĪTĀJU (EDPS)

EDPS

Sadarbības tīkls ar valsts datu aizsardzības iestādēm un EDPS ir viena no stabilākajām garantijām, lai šī datu aizsardzības sistēma labi darbotos. Kompetentās iestādes var paļauties uz šo sadarbību un lūgt padomu jebkurā situācijā, kad tām jārisina sarežģīts jautājums, kas nav minēts šajās pamatnostādnēs. Šajā ziņā valsts IMI koordinatoriem ir svarīga loma. IMI tīmekļa vietnes datu aizsardzības sadaļā ir pieejams saraksts ar datu aizsardzības iestāžu kontaktinformāciju.

EDPS

IMI

IMI

Kompetentajām iestādēm jāņem vērā arī tas, ka pirms piedalīties IMI tām, iespējams, vajadzēs par to paziņot attiecīgajām valsts datu aizsardzības iestādēm. Dažās dalībvalstīs, iespējams, būs jāsaņem atļauja iepriekš. Vajadzības gadījumā IMI koordinatoriem jāveicina aktīva sadarbība saziņā ar datu aizsardzības iestādēm.

IMI

IMI

Pašreizējie darbi

Pašreizējie darbi

Turpmāk minētie datu aizsardzības uzlabojumi tiks iekļauti nākamajā IMI versijā 2009. gadā.

IMI

| a) | Ja informācijas apmaiņa ir saistīta ar konfidenciālu informāciju (piemēram, dati par veselību, sodāmību vai disciplinārpārkāpumiem), būs atgādinājums, ka informācijas apmaiņā iesaistītie dati ir konfidenciāli, un lietas apstrādātājam šāda informācija jāpieprasa tikai tad, ja tā patiešām ir vajadzīga un tieši saistīta ar profesionālās darbības vai konkrētā pakalpojuma izpildi. |
| --- | --- |

a)

Ja informācijas apmaiņa ir saistīta ar konfidenciālu informāciju (piemēram, dati par veselību, sodāmību vai disciplinārpārkāpumiem), būs atgādinājums, ka informācijas apmaiņā iesaistītie dati ir konfidenciāli, un lietas apstrādātājam šāda informācija jāpieprasa tikai tad, ja tā patiešām ir vajadzīga un tieši saistīta ar profesionālās darbības vai konkrētā pakalpojuma izpildi.

| b) | Tiešsaistē tiks izveidota procedūra, lai dzēstu labotos datus vai bloķētu datus, kas ir nelikumīgi apstrādāti vai neprecīzi. |
| --- | --- |

b)

Tiešsaistē tiks izveidota procedūra, lai dzēstu labotos datus vai bloķētu datus, kas ir nelikumīgi apstrādāti vai neprecīzi.

| c) | Lai pieprasījumi tiktu izskatīti savlaicīgi, būs automātiskie atgādinātāji un steidzami saraksti, lai sniegtu atbildi. |
| --- | --- |

c)

Lai pieprasījumi tiktu izskatīti savlaicīgi, būs automātiskie atgādinātāji un steidzami saraksti, lai sniegtu atbildi.

| d) | Atbilstoši pasākumi, lai apstrādātu jaunas informācijas plūsmas saskaņā ar pakalpojumu direktīvu – tas ir, brīdinājuma mehānisms un atkāpes, izskatot katru gadījumu atsevišķi. Kopumā minētie pasākumi tiks ieviesti ar tādu pašu pieeju kā vispārējā informācijas sistēmas apmaiņa, piemēram, atgādinājumi par informācijas plūsmu konfidenciālo būtību, atgādinājumi aizvērt brīdinājumus, tiklīdz tas ir iespējams, un iespējamie veidi kā informēt fiziskas personas par informācijas apmaiņu un viņu tiesībām piekļūt datiem un vajadzības gadījumā to bloķēt, dzēst vai labot. Iespējams, ka būs vajadzīgas papildu datu aizsardzības garantijas. Tiks organizētas apspriešanās ar EDPS. |
| --- | --- |

d)

Atbilstoši pasākumi, lai apstrādātu jaunas informācijas plūsmas saskaņā ar pakalpojumu direktīvu – tas ir, brīdinājuma mehānisms un atkāpes, izskatot katru gadījumu atsevišķi. Kopumā minētie pasākumi tiks ieviesti ar tādu pašu pieeju kā vispārējā informācijas sistēmas apmaiņa, piemēram, atgādinājumi par informācijas plūsmu konfidenciālo būtību, atgādinājumi aizvērt brīdinājumus, tiklīdz tas ir iespējams, un iespējamie veidi kā informēt fiziskas personas par informācijas apmaiņu un viņu tiesībām piekļūt datiem un vajadzības gadījumā to bloķēt, dzēst vai labot. Iespējams, ka būs vajadzīgas papildu datu aizsardzības garantijas. Tiks organizētas apspriešanās ar EDPS.

EDPS

14.   PĀRSKATĪŠANAS KLAUZULA

IMI ir jauna informācijas sistēma, un to vēl aizvien izstrādā. Komisija nepārtraukti vāc informāciju no koordinatoriem un kompetentajām iestādēm, lai uzlabotu sistēmu, un tāpēc, visticamāk, izmaiņas tiks ieviestas nākamajos mēnešos. Dažas izmaiņas var, bet citas nevar ietekmēt datu aizsardzību.

IMI

Tāpēc minētās pamatnostādnes nav galīgas, un tās būs jāatjaunina, pamatojoties uz IMI darbību ikdienā. Ne vēlāk kā gadu pēc šā ieteikuma pieņemšanas Komisija sagatavos ziņojumu, kurā izvērtēs situāciju, tostarp iespēju pieņemt citu tiesību aktu.”

IMI

---

(1)  Dalībvalstīm jāapsver iespēja ietvert informāciju par datu aizsardzību to mācību darbībās par IMI.

1

(2)  Sk. Lēmuma 2008/49/EK 12. pantu.

2

(3)  Kompetentās iestādes var būt saistītas ar citām iestādēm uzraudzības nolūkā (piem., reģionālā iestāde ir saistīta ar federālo iestādi). Šādas “saistītās iestādes” tādējādi var uzzināt pieprasījumu skaitu un to raksturu, bet tām nav pieejas pakalpojumu sniedzēju vai migrējošo profesionāļu personas datiem.

3

(4)  Saskaņā ar Lēmuma 2008/49/EK 10. panta 3. punktu Komisija var piedalīties informācijas apmaiņā tikai atsevišķos gadījumos, kad attiecīgajā Kopienas tiesību aktā noteikts, ka jāapmainās ar informāciju starp dalībvalstīm un Komisiju. Šādos gadījumos Komisijai ir līdzīgas saistības kā gadījumā, ja tā būtu kompetentā iestāde. Piemēram, tai jānodrošina atbilstīgs paziņojums datu subjektiem, kā arī piekļuve to datiem pēc datu subjektu pieprasījuma.

4

(5)  Dažās dalībvalstīs, piemēram, Itālijā, Luksemburgā, Austrijā un Dānijā datu aizsardzības likumdošanas jomā zināmā mērā ietvertas arī juridiskas personas.

5

(6)  Direktīva 95/46/EK attiecas uz dalībvalstīm, savukārt Regula (EK) Nr. 45/2001 attiecas uz Eiropas iestādēm.

6

(7)  http://ec.europa.eu/internal_market/IMI-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf

7

IMI

(8)  Juridisko definīciju sk. Direktīvas 95/46/EK 8. pantā un Regulas (EK) Nr. 45/2001 10. pantā.

8

(9)  T. i., datu subjektiem jāsniedz atbilstīga informācija, datu apstrādei jābūt samērīgai, un dati nav turpmāk jāapstrādā tādiem mērķiem, kuri nav saderīgi ar datu apkopošanas mērķi.

9

(10)  IMI tīmekļa vietnē pieejams īpašs minēto jautājumu saraksts:

10

IMI

http://ec.europa.eu/internal_market IMI-net/docs/questions_and_data_fields_en.pdf/

IMI

(11)  IMI tīmekļa vietnes datu aizsardzības sadaļā ir visi konkrēti ar IMI saistītie dokumenti, kā arī saite uz sarakstu ar visiem tiesību aktiem par datu aizsardzību ES līmenī:

11

IMI

IMI

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_en.html

---

| 25.4.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 105/38 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 105/38

---

Labojums Komisijas Direktīvā 2009/36/EK (2009. gada 16. aprīlis), ar ko groza Padomes Direktīvu 76/768/EEK attiecībā uz kosmētikas līdzekļiem, lai pielāgotu tās III pielikumu tehnikas attīstībai

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 98, 2009. gada 17. aprīlis
  )

36. lappusē pielikumā 201. atsauces numurā b slejā:

tekstu:

“2-hlor-6-etilamino-4-nitrofenols”

lasīt šādi:

“2-Chloro-6-ethylamino-4-nitrophenol”.

36. lappusē pielikumā 202. atsauces numurā b slejā:

tekstu:

“1,3-bis-(2,4-diaminofenoksi)propāns”

lasīt šādi:

“1,3-bis-(2,4-Diaminophenoxy)propane”,

tekstu:

“1,3-bis-(2,4-diaminofenoksi)propāns HCl”

lasīt šādi:

“1,3-bis-(2,4-Diaminophenoxy)propane HCl”.

36. lappusē pielikumā 203. atsauces numurā b slejā:

tekstu:

“6-metoksi- N2-metil-2,3-piridīndiamīna hidrohlorīds un tā dihidrohlorīda sāls (15)

6-metoksi-2-metilamino-3-aminopiridīns HCl”

lasīt šādi:

“6-metoksi- N2-metil-2,3-piridīndiamīna hidrohlorīda un dihidrohlorīda sāls (15)

6-Methoxy-2-methylamino-3-aminopyridine HCl”.

37. lappusē pielikumā 204. atsauces numurā b slejā:

tekstu:

“2,3-dihidro-1H-indol-5,6-diols un tā hidrobromīds (15)

Dihidroksiindolīns”

lasīt šādi:

“2,3-dihidro-1H-indol-5,6-diols un tā hidrobromīda sāls (15)

Dihydroxyindoline”,

tekstu:

“Dihidroksiindolīns HBr”

lasīt šādi:

“Dihydroxyindoline HBr”.

---