# Euroopa Liidu L 126/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.126.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 126 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide21. mai 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.126.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 126

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide21. mai 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2009, 6. mai 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1081/2006, milles käsitletakse Euroopa Sotsiaalfondi, et lisada teatavad Euroopa Sotsiaalfondi toetuse saamiseks abikõlblikud kululiigid | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 397/2009, 6. mai 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkusega | 3 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 398/2009, 23. aprill 2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) komisjoni rakendusvolituste osas | 5 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 399/2009, 23. aprill 2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) komisjoni rakendusvolituste osas | 9 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 400/2009, 23. aprill 2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega | 11 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 401/2009, 23. aprill 2009, Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (kodifitseeritud versioon) | 13 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 396/2009, 6. mai 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1081/2006, milles käsitletakse Euroopa Sotsiaalfondi, et lisada teatavad Euroopa Sotsiaalfondi toetuse saamiseks abikõlblikud kululiigid

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 397/2009, 6. mai 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkusega

3

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 398/2009, 23. aprill 2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) komisjoni rakendusvolituste osas

5

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 399/2009, 23. aprill 2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) komisjoni rakendusvolituste osas

9

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 400/2009, 23. aprill 2009, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega

11

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 401/2009, 23. aprill 2009, Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta (kodifitseeritud versioon)

13

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Nõukogu 25. juuni ja 23. septembri 2002. aasta otsuse 2002/772/EÜ, Euratom (millega muudetakse esindajate otsest ja üldist Euroopa Parlamenti valimist käsitlevat akti, mis on lisatud otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom) parandus (Euroopa Ühenduste Teataja L 283, 21. oktoober 2002) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 01. Üldised ning finants- ja institutsioonilised küsimused, 4. köide, lk 137) | 23 |

Parandused

*

Nõukogu 25. juuni ja 23. septembri 2002. aasta otsuse 2002/772/EÜ, Euratom (millega muudetakse esindajate otsest ja üldist Euroopa Parlamenti valimist käsitlevat akti, mis on lisatud otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom) parandus (Euroopa Ühenduste Teataja L 283, 21. oktoober 2002) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 01. Üldised ning finants- ja institutsioonilised küsimused, 4. köide, lk 137)

(Euroopa Ühenduste Teataja L 283, 21. oktoober 2002) (Eestikeelne eriväljaanne 2004, 01. Üldised ning finants- ja institutsioonilised küsimused, 4. köide, lk 137)

23

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 126/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 126/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 396/2009,

6. mai 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1081/2006, milles käsitletakse Euroopa Sotsiaalfondi, et lisada teatavad Euroopa Sotsiaalfondi toetuse saamiseks abikõlblikud kululiigid

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 148,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (3) artiklis 56 on sätestatud, et kulude abikõlblikkuse eeskirjad kehtestatakse riigi tasandil, välja arvatud teatavad erandid, mida kohaldatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta) (3) artiklis 56 on sätestatud, et kulude abikõlblikkuse eeskirjad kehtestatakse riigi tasandil, välja arvatud teatavad erandid, mida kohaldatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) suhtes.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1081/2006 (4) artikli 11 lõikes 3 on sätestatud abikõlblikud kulud ESFi toetuse saamiseks vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõikes 1 esitatud määratlusele. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1081/2006 (4) artikli 11 lõikes 3 on sätestatud abikõlblikud kulud ESFi toetuse saamiseks vastavalt kõnealuse määruse artikli 11 lõikes 1 esitatud määratlusele.

| (3) | Finantskriisi tõttu on põhjendatud vajadus täiendavalt lihtsustada juurdepääsu ESFi kaasrahastatavatele toetustele. |
| --- | --- |

(3)

Finantskriisi tõttu on põhjendatud vajadus täiendavalt lihtsustada juurdepääsu ESFi kaasrahastatavatele toetustele.

| (4) | Euroopa Kontrollikoda soovitas oma 2007. aasta aastaaruandes õigusloomepädevatel institutsioonidel ja komisjonil kaaluda tulevaste kuluprogrammide ümberkujundamist, et lihtsustada abikõlblike kulude arvutusbaasi ja kasutada „reaalsete kulude” hüvitamise asemel rohkem kindlasummalisi või ühtsetel määradel põhinevaid makseid. |
| --- | --- |

(4)

Euroopa Kontrollikoda soovitas oma 2007. aasta aastaaruandes õigusloomepädevatel institutsioonidel ja komisjonil kaaluda tulevaste kuluprogrammide ümberkujundamist, et lihtsustada abikõlblike kulude arvutusbaasi ja kasutada „reaalsete kulude” hüvitamise asemel rohkem kindlasummalisi või ühtsetel määradel põhinevaid makseid.

| (5) | Selleks et lihtsustada ESFi toetust saavate tegevuste juhtimist, haldamist ja kontrolli (eriti kui see on seotud tulemuspõhiste hüvitussüsteemidega), on asjakohane lisada kaks täiendavat abikõlblikku kululiiki, nimelt kindlasummalised maksed ja kuluhindade standardiseeritud astmikul põhinevad ühtsed määrad. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et lihtsustada ESFi toetust saavate tegevuste juhtimist, haldamist ja kontrolli (eriti kui see on seotud tulemuspõhiste hüvitussüsteemidega), on asjakohane lisada kaks täiendavat abikõlblikku kululiiki, nimelt kindlasummalised maksed ja kuluhindade standardiseeritud astmikul põhinevad ühtsed määrad.

| (6) | Kulude abikõlblikkusega seotud õiguskindluse tagamiseks tuleks kõnealust lihtsustamist kohaldada kõigi ESFist antavate toetuste suhtes. Seepärast tuleb seda kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. augustist 2006, st määruse (EÜ) nr 1081/2006 jõustumise kuupäevast. |
| --- | --- |

(6)

Kulude abikõlblikkusega seotud õiguskindluse tagamiseks tuleks kõnealust lihtsustamist kohaldada kõigi ESFist antavate toetuste suhtes. Seepärast tuleb seda kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. augustist 2006, st määruse (EÜ) nr 1081/2006 jõustumise kuupäevast.

| (7) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1081/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1081/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1081/2006 artikli 11 lõiget 3 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | toetuste puhul:






  i) | ühtse määra alusel deklareeritavad kaudsed kulud kuni 20 % ulatuses tegevuse otsekuludest; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

toetuste puhul:

i)

ühtse määra alusel deklareeritavad kaudsed kulud kuni 20 % ulatuses tegevuse otsekuludest;

| ii) | ühtse määraga kulud, mis arvutatakse vastavalt ühikuhindade standardiseeritud astmikule, mille on kindlaks määranud liikmesriik; |
| --- | --- |

ii)

ühtse määraga kulud, mis arvutatakse vastavalt ühikuhindade standardiseeritud astmikule, mille on kindlaks määranud liikmesriik;

| iii) | tegevuse kulusid täielikult või osaliselt hõlmav kindlasummaline makse;”. |
| --- | --- |

iii)

tegevuse kulusid täielikult või osaliselt hõlmav kindlasummaline makse;”.

| 2. | Lisatakse järgmised lõigud:
  „Punkti b alapunktides i, ii ja iii osutatud võimalusi võib ühendada ainult juhul, kui need hõlmavad abikõlblike kulude eri kategooriaid või kui neid kasutatakse sama tegevuse eri projektide rahastamisel.
  Punkti b alapunktides i, ii ja iii osutatud kulud määratakse eelnevalt kindlaks õiglase ja kontrollitava arvutuse alusel.
  Punkti b alapunktis iii osutatud kindlasummaline makse ei tohi ületada 50 000 eurot.” |
| --- | --- |

2.

Lisatakse järgmised lõigud:

„Punkti b alapunktides i, ii ja iii osutatud võimalusi võib ühendada ainult juhul, kui need hõlmavad abikõlblike kulude eri kategooriaid või kui neid kasutatakse sama tegevuse eri projektide rahastamisel.

Punkti b alapunktides i, ii ja iii osutatud kulud määratakse eelnevalt kindlaks õiglase ja kontrollitava arvutuse alusel.

Punkti b alapunktis iii osutatud kindlasummaline makse ei tohi ületada 50 000 eurot.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. augustist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 6. mai 2009.

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KOHOUT

---

(1)  25. veebruari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 5. mai 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 25.

3

(4)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 12.

4

---

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 126/3 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 126/3

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 397/2009,

6. mai 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1080/2006, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi, seoses eluasemete energiatõhususe ja taastuvenergia alaste investeeringute abikõlblikkusega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 162,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eesmärgiga suurendada Euroopa pikemaajalist säästva arengu potentsiaali, võttis komisjon 26. novembril 2008 vastu teatise Euroopa majanduse taastamise kava kohta, milles käsitletakse ehitiste, sealhulgas eluasemesektori energiatõhususe parandamise investeeringute olulisust. |
| --- | --- |

(1)

Eesmärgiga suurendada Euroopa pikemaajalist säästva arengu potentsiaali, võttis komisjon 26. novembril 2008 vastu teatise Euroopa majanduse taastamise kava kohta, milles käsitletakse ehitiste, sealhulgas eluasemesektori energiatõhususe parandamise investeeringute olulisust.

| (2) | Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) toetatakse meetmeid eluasemesektoris, sealhulgas energiatõhususe valdkonnas, ainult nende liikmesriikide puhul, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või hiljem, kui on täidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1080/2006 (3) artikli 7 lõikes 2 sätestatud tingimused. Selline toetus energiatõhususe ja taastuvenergia alastele investeeringutele eluasemesektoris peaks olema kättesaadav kõigile liikmesriikidele. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Regionaalarengu Fondist (ERF) toetatakse meetmeid eluasemesektoris, sealhulgas energiatõhususe valdkonnas, ainult nende liikmesriikide puhul, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või hiljem, kui on täidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1080/2006 (3) artikli 7 lõikes 2 sätestatud tingimused. Selline toetus energiatõhususe ja taastuvenergia alastele investeeringutele eluasemesektoris peaks olema kättesaadav kõigile liikmesriikidele.

| (3) | Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ (mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid) (4) eesmärkidega tuleks toetada avaliku sektori raames tehtavaid investeeringuid. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiivi 2006/32/EÜ (mis käsitleb energia lõpptarbimise tõhusust ja energiateenuseid) (4) eesmärkidega tuleks toetada avaliku sektori raames tehtavaid investeeringuid.

| (4) | Selleks et tagada asutamislepingu artiklis 158 sätestatud ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide täitmine, peaksid meetmed toetama sotsiaalset ühtekuuluvust. |
| --- | --- |

(4)

Selleks et tagada asutamislepingu artiklis 158 sätestatud ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide täitmine, peaksid meetmed toetama sotsiaalset ühtekuuluvust.

| (5) | Euroopa Kontrollikoda soovitas oma 2007. aasta aastaaruandes õigusloomepädevatel institutsioonidel ja komisjonil kaaluda tulevaste kuluprogrammide ümberkujundamist, et lihtsustada abikõlblike kulude arvutusbaasi ning kasutada „reaalsete kulude” hüvitamise asemel rohkem kindlasummalisi või ühtsetel määradel põhinevaid makseid. |
| --- | --- |

(5)

Euroopa Kontrollikoda soovitas oma 2007. aasta aastaaruandes õigusloomepädevatel institutsioonidel ja komisjonil kaaluda tulevaste kuluprogrammide ümberkujundamist, et lihtsustada abikõlblike kulude arvutusbaasi ning kasutada „reaalsete kulude” hüvitamise asemel rohkem kindlasummalisi või ühtsetel määradel põhinevaid makseid.

| (6) | Selleks et lihtsustada ERFist toetust saavate toimingute juhtimist, haldamist ja kontrolli, eriti kui see on seotud tulemuspõhiste hüvitussüsteemidega, on asjakohane lisada kolm täiendavat abikõlblikku kululiiki, nimelt kaudsed kulud, kindlasummalised maksed ning kuluhindade standardiseeritud astmikul põhinevad ühtsed määrad. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et lihtsustada ERFist toetust saavate toimingute juhtimist, haldamist ja kontrolli, eriti kui see on seotud tulemuspõhiste hüvitussüsteemidega, on asjakohane lisada kolm täiendavat abikõlblikku kululiiki, nimelt kaudsed kulud, kindlasummalised maksed ning kuluhindade standardiseeritud astmikul põhinevad ühtsed määrad.

| (7) | Kulude abikõlblikkusega seotud õiguskindluse tagamiseks tuleks neid täiendavaid abikõlblikke kululiike kohaldada kõigi ERFist antavate toetuste suhtes. Seepärast oleks vajalik tagasiulatuv kohaldamine alates 1. augustist 2006, mis on määruse (EÜ) nr 1080/2006 jõustumise kuupäev. |
| --- | --- |

(7)

Kulude abikõlblikkusega seotud õiguskindluse tagamiseks tuleks neid täiendavaid abikõlblikke kululiike kohaldada kõigi ERFist antavate toetuste suhtes. Seepärast oleks vajalik tagasiulatuv kohaldamine alates 1. augustist 2006, mis on määruse (EÜ) nr 1080/2006 jõustumise kuupäev.

| (8) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1080/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1080/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1080/2006 artiklit 7 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Lisatakse järgmine lõige:
  „1a.   Kõikides liikmesriikides on kulutused olemasolevate elamute energiatõhususe suurendamiseks ja neis taastuvenergia kasutamiseks abikõlblikud summa ulatuses, mis moodustab ERFi kogutoetusest kuni 4 %.
  Sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamise eesmärgil määratlevad liikmesriigid eluasemega seotud kulutuste abikõlblikkuse siseriiklikes eeskirjades kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 56 lõikega 4.” |
| --- | --- |

1)

Lisatakse järgmine lõige:

„1a.   Kõikides liikmesriikides on kulutused olemasolevate elamute energiatõhususe suurendamiseks ja neis taastuvenergia kasutamiseks abikõlblikud summa ulatuses, mis moodustab ERFi kogutoetusest kuni 4 %.

Sotsiaalse ühtekuuluvuse toetamise eesmärgil määratlevad liikmesriigid eluasemega seotud kulutuste abikõlblikkuse siseriiklikes eeskirjades kooskõlas määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 56 lõikega 4.”

| 2) | Lõike 2 sissejuhatus asendatakse järgmisega:
  „2.   Kulutused elamuehituseks, välja arvatud lõikes 1a sätestatud energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud kulutused, on abikõlblikud ainult nende liikmesriikide osas, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või hiljem, ja seda järgmistel tingimustel:”. |
| --- | --- |

2)

Lõike 2 sissejuhatus asendatakse järgmisega:

„2.   Kulutused elamuehituseks, välja arvatud lõikes 1a sätestatud energiatõhususe ja taastuvenergiaga seotud kulutused, on abikõlblikud ainult nende liikmesriikide osas, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004 või hiljem, ja seda järgmistel tingimustel:”.

| 3) | Lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Toetuste puhul on järgmised kulud kõlblikud saama ERFi toetust tingimusel, et need on tehtud kooskõlas siseriiklike eeskirjadega, sealhulgas raamatupidamiseeskirjadega, ja allnimetatud eritingimuste alusel:






  i) | ühtse määra alusel deklareeritavad kaudsed kulud kuni 20 % ulatuses toimingu otsekuludest; |
| --- | --- | --- |

3)

Lisatakse järgmine lõige:

„4.   Toetuste puhul on järgmised kulud kõlblikud saama ERFi toetust tingimusel, et need on tehtud kooskõlas siseriiklike eeskirjadega, sealhulgas raamatupidamiseeskirjadega, ja allnimetatud eritingimuste alusel:

i)

ühtse määra alusel deklareeritavad kaudsed kulud kuni 20 % ulatuses toimingu otsekuludest;

| ii) | ühtse määraga kulud, mis arvutatakse vastavalt ühikuhindade standardiseeritud astmikule, mille on kindlaks määranud liikmesriik; |
| --- | --- |

ii)

ühtse määraga kulud, mis arvutatakse vastavalt ühikuhindade standardiseeritud astmikule, mille on kindlaks määranud liikmesriik;

| iii) | toimingu kulusid täielikult või osaliselt hõlmav kindlasummaline makse. |
| --- | --- |

iii)

toimingu kulusid täielikult või osaliselt hõlmav kindlasummaline makse.

Alapunktides i, ii ja iii osutatud võimalusi võib ühendada ainult juhul, kui need hõlmavad abikõlblike kulude eri kategooriaid või kui neid kasutatakse sama toimingu eri projektide rahastamisel.

Alapunktides i, ii ja iii osutatud kulud määratakse eelnevalt kindlaks selge, õiglase ja kontrollitava arvutuse alusel.

Alapunktis iii osutatud kindlasummaline makse ei tohi ületada 50 000 eurot.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Siiski, artikli 1 lõiget 3 kohaldatakse alates 1. augustist 2006.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 6. mai 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J. KOHOUT

---

(1)  25. veebruari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 2. aprilli 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 5. mai 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 1.

3

(4)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 64.

4

---

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 126/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 126/5

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 398/2009,

23. aprill 2009,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 338/97 (looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel) komisjoni rakendusvolituste osas

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 338/97 (3) on sätestatud, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4). |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 338/97 (3) on sätestatud, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4).

| (2) | Otsust 1999/468/EÜ on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, (5) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastu võetud põhiakti vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähemoluliste sätetega. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 1999/468/EÜ on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, (5) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastu võetud põhiakti vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähemoluliste sätetega.

| (3) | Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) otsuse 2006/512/EÜ kohta tuleks kontrolliga regulatiivmenetluse kohaldamiseks asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastu võetud ja juba jõustunud õigusaktide suhtes kõnealuseid õigusakte kohandada kooskõlas kehtivate menetlustega. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) otsuse 2006/512/EÜ kohta tuleks kontrolliga regulatiivmenetluse kohaldamiseks asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastu võetud ja juba jõustunud õigusaktide suhtes kõnealuseid õigusakte kohandada kooskõlas kehtivate menetlustega.

| (4) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu teatavad meetmed, et reguleerida looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemist, võtta vastu määruse (EÜ) nr 338/97 lisade teatavad muudatused ning võtta vastu lisameetmeid, et rakendada ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) (edaspidi „konventsioon”) osapoolte konverentsi resolutsioone, konventsiooni alalise komitee otsuseid ja soovitusi ning konventsiooni sekretariaadi soovitusi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 338/97 vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu teatavad meetmed, et reguleerida looduslike looma- ja taimeliikidega kauplemist, võtta vastu määruse (EÜ) nr 338/97 lisade teatavad muudatused ning võtta vastu lisameetmeid, et rakendada ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsiooni (CITES) (edaspidi „konventsioon”) osapoolte konverentsi resolutsioone, konventsiooni alalise komitee otsuseid ja soovitusi ning konventsiooni sekretariaadi soovitusi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 338/97 vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (5) | Tõhususe eesmärgil tuleks lühendada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegu selliste meetmete vastuvõtmiseks, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 338/97 lisasid, et kinni pidada konventsiooni lisade muudatuste jõustumise tähtpäevast. |
| --- | --- |

(5)

Tõhususe eesmärgil tuleks lühendada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegu selliste meetmete vastuvõtmiseks, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 338/97 lisasid, et kinni pidada konventsiooni lisade muudatuste jõustumise tähtpäevast.

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 338/97 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 338/97 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muutmine

Määrust (EÜ) nr 338/97 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 6 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „6.   Konsulteerinud asjaomaste päritoluriikidega, toimides vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele ning võttes arvesse teadusliku järelevalverühma arvamust, võib komisjon kehtestada ühendusse sissetoomisel üldisi piiranguid või piiranguid teatavate päritolumaade suhtes:”; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 6 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„6.   Konsulteerinud asjaomaste päritoluriikidega, toimides vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele ning võttes arvesse teadusliku järelevalverühma arvamust, võib komisjon kehtestada ühendusse sissetoomisel üldisi piiranguid või piiranguid teatavate päritolumaade suhtes:”;

| b) | lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Erijuhtudel, mil ühendusse sissetoomisele järgneb ümberlaadimine, õhu- või raudteevedu, lubab komisjon erandeid lõigetes 1–4 osutatud kontrolli läbimisest ja impordidokumentide esitamisest sissetoomiskoha tolliasutuses ning selline kontroll ja dokumentide esitamine toimub kooskõlas artikli 12 lõikega 1 määratud teises tolliasutuses.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

b)

lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Erijuhtudel, mil ühendusse sissetoomisele järgneb ümberlaadimine, õhu- või raudteevedu, lubab komisjon erandeid lõigetes 1–4 osutatud kontrolli läbimisest ja impordidokumentide esitamisest sissetoomiskoha tolliasutuses ning selline kontroll ja dokumentide esitamine toimub kooskõlas artikli 12 lõikega 1 määratud teises tolliasutuses.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 2) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Kui reekspordisertifikaadi saamise taotlus käsitleb isendeid, kes on ühendusse sisse toodud teises liikmesriigis välja antud impordiloa alusel, peab korraldusasutus kõigepealt konsulteerima loa välja andnud korraldusasutusega. Konsulteerimiskorra ja juhud, mil konsulteerimine on vajalik, kehtestab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- | --- |

2)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Kui reekspordisertifikaadi saamise taotlus käsitleb isendeid, kes on ühendusse sisse toodud teises liikmesriigis välja antud impordiloa alusel, peab korraldusasutus kõigepealt konsulteerima loa välja andnud korraldusasutusega. Konsulteerimiskorra ja juhud, mil konsulteerimine on vajalik, kehtestab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| b) | lõike 7 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | Kui korraldusasutusele on soovitatud punktis a nimetatud meetmeid, teatab ta nendest ja esitab oma selgitused komisjonile, kes vajaduse korral soovitab nende liikide ekspordipiiranguid vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 7 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

Kui korraldusasutusele on soovitatud punktis a nimetatud meetmeid, teatab ta nendest ja esitab oma selgitused komisjonile, kes vajaduse korral soovitab nende liikide ekspordipiiranguid vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”

| 3) | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Kriteeriumid, mille alusel otsustada, kas isend on sündinud ja kasvatatud vangistuses või kunstlikult paljundatud ning kas see on toimunud kommertseesmärkidel, samuti punktis b viidatud eritingimused täpsustab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3)

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Kriteeriumid, mille alusel otsustada, kas isend on sündinud ja kasvatatud vangistuses või kunstlikult paljundatud ning kas see on toimunud kommertseesmärkidel, samuti punktis b viidatud eritingimused täpsustab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| b) | lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | Kui punktis b nimetatud dokumenti ei ole enne eksportimist või reeksportimist välja antud, tuleb isend kinni pidada ja vajaduse korral konfiskeerida, kui tagantjärele ei esitata dokumenti, mis vastab komisjoni täpsustatud tingimustele. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

Kui punktis b nimetatud dokumenti ei ole enne eksportimist või reeksportimist välja antud, tuleb isend kinni pidada ja vajaduse korral konfiskeerida, kui tagantjärele ei esitata dokumenti, mis vastab komisjoni täpsustatud tingimustele. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| c) | lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
  „3.   Isiklikud asjad ja majatarbed

  Erandina ei kohaldata artiklite 4 ja 5 sätteid lisades A–D loetletud liikidest surnud isendite, nende osade ja neist saadu suhtes, kui need kujutavad endast isiklikke asju või majatarbeid, mida tuuakse ühendusse sisse või eksporditakse või reeksporditakse ühendusest vastavalt sätetele, mida täpsustab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
  4.   Teadusasutused

  Artiklites 4, 5, 8 ja 9 nimetatud dokumente ei nõuta, kui asukohariigi korraldusasutuses registreeritud teadlased või teadusasutused mitteärilisel eesmärgil laenavad, annetavad või vahetavad herbaareksemplare või muid säilitatud, kuivatatud või tahkes ümbrises muuseumieksemplare ning elavaid taimi, kui neil on vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele kehtestatud näidise kohaselt vormistatud silt või kolmanda riigi korraldusasutuse välja antud või heaks kiidetud samaväärne silt.” |
| --- | --- |

c)

lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:

„3.   Isiklikud asjad ja majatarbed

Erandina ei kohaldata artiklite 4 ja 5 sätteid lisades A–D loetletud liikidest surnud isendite, nende osade ja neist saadu suhtes, kui need kujutavad endast isiklikke asju või majatarbeid, mida tuuakse ühendusse sisse või eksporditakse või reeksporditakse ühendusest vastavalt sätetele, mida täpsustab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4.   Teadusasutused

Artiklites 4, 5, 8 ja 9 nimetatud dokumente ei nõuta, kui asukohariigi korraldusasutuses registreeritud teadlased või teadusasutused mitteärilisel eesmärgil laenavad, annetavad või vahetavad herbaareksemplare või muid säilitatud, kuivatatud või tahkes ümbrises muuseumieksemplare ning elavaid taimi, kui neil on vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele kehtestatud näidise kohaselt vormistatud silt või kolmanda riigi korraldusasutuse välja antud või heaks kiidetud samaväärne silt.”

| 4) | Artikli 8 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon võib määratleda lõikes 1 nimetatud keeldude üldiseid erandeid, tuginedes lõike 3 tingimustele, samuti lisas A loetletud liikide üldiseid erandeid kooskõlas artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktiga ii. Kõik sellised erandid peavad olema kooskõlas ühenduse teiste õigusaktidega, mis käsitlevad loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 8 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võib määratleda lõikes 1 nimetatud keeldude üldiseid erandeid, tuginedes lõike 3 tingimustele, samuti lisas A loetletud liikide üldiseid erandeid kooskõlas artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktiga ii. Kõik sellised erandid peavad olema kooskõlas ühenduse teiste õigusaktidega, mis käsitlevad loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitset. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 5) | Artikli 9 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Komisjon võib kehtestada selliste liikide elusisendite pidamise või teise kohta toimetamise piirangud, kelle sissetoomist ühendusse on kooskõlas artikli 4 lõikega 6 piiratud. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

5)

Artikli 9 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Komisjon võib kehtestada selliste liikide elusisendite pidamise või teise kohta toimetamise piirangud, kelle sissetoomist ühendusse on kooskõlas artikli 4 lõikega 6 piiratud. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 6) | Artikli 11 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon kehtestab lubade ja sertifikaatide väljaandmise tähtpäevad. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 11 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon kehtestab lubade ja sertifikaatide väljaandmise tähtpäevad. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 7) | Artikli 12 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Erandjuhtudel ja kooskõlas komisjoni kindlaks määratud kriteeriumidega võib korraldusasutus lubada ühendusse sissetoomist või ühendusest eksportimist või reeksportimist tolliasutuse kaudu, mis ei ole määratud kooskõlas lõikega 1. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 12 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Erandjuhtudel ja kooskõlas komisjoni kindlaks määratud kriteeriumidega võib korraldusasutus lubada ühendusse sissetoomist või ühendusest eksportimist või reeksportimist tolliasutuse kaudu, mis ei ole määratud kooskõlas lõikega 1. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 8) | Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 4 muudetakse järgmiselt:






  i) | punkti a viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Edastatava teabe ja selle esitamise vormingu täpsustab komisjon vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

i)

punkti a viimane lause asendatakse järgmisega:

„Edastatava teabe ja selle esitamise vormingu täpsustab komisjon vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”;

| ii) | punkti c viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Edastatava teabe ja selle esitamise vormingu täpsustab komisjon vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”; |
| --- | --- |

ii)

punkti c viimane lause asendatakse järgmisega:

„Edastatava teabe ja selle esitamise vormingu täpsustab komisjon vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Selleks et valmistada ette lisades tehtavaid muudatusi, edastavad liikmesriikide pädevad asutused kogu asjakohase teabe komisjonile. Komisjon täpsustab nõutava teabe vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.” |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Selleks et valmistada ette lisades tehtavaid muudatusi, edastavad liikmesriikide pädevad asutused kogu asjakohase teabe komisjonile. Komisjon täpsustab nõutava teabe vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”

| 9) | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”; |
| --- | --- | --- |

9)

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”;

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtaegadeks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punkti c, lõike 4 punkti b ja lõike 4 punkti e tähenduses kehtestatakse vastavalt üks kuu, üks kuu ja kaks kuud.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtaegadeks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punkti c, lõike 4 punkti b ja lõike 4 punkti e tähenduses kehtestatakse vastavalt üks kuu, üks kuu ja kaks kuud.”

| 10) | Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 19
  1.   Komisjon võtab artikli 4 lõikes 6, artikli 5 lõike 7 punktis b, artikli 7 lõikes 4, artikli 15 lõike 4 punktides a ja c, artikli 15 lõikes 5 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud meetmed vastu vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.
  Komisjon määrab artiklites 4 ja 5, artikli 7 lõikes 4 ning artiklis 10 osutatud dokumentide vormi kindlaks vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.
  2.   Komisjon võtab vastu artikli 4 lõikes 7, artikli 5 lõikes 5, artikli 7 lõike 1 punktis c, artikli 7 lõike 2 punktis c, artikli 7 lõikes 3, artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 6 ning artikli 11 lõikes 5 ja artikli 12 lõikes 4 osutatud meetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
  3.   Komisjon kehtestab ühtsed tingimused ja kriteeriumid:






  a) | artiklites 4, 5, artikli 7 lõikes 4 ja artiklis 10 nimetatud dokumentide väljaandmise, kehtivusaja ja kasutamise kohta; |
| --- | --- | --- |

10)

Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

1.   Komisjon võtab artikli 4 lõikes 6, artikli 5 lõike 7 punktis b, artikli 7 lõikes 4, artikli 15 lõike 4 punktides a ja c, artikli 15 lõikes 5 ja artikli 21 lõikes 3 osutatud meetmed vastu vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

Komisjon määrab artiklites 4 ja 5, artikli 7 lõikes 4 ning artiklis 10 osutatud dokumentide vormi kindlaks vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

2.   Komisjon võtab vastu artikli 4 lõikes 7, artikli 5 lõikes 5, artikli 7 lõike 1 punktis c, artikli 7 lõike 2 punktis c, artikli 7 lõikes 3, artikli 8 lõikes 4, artikli 9 lõikes 6 ning artikli 11 lõikes 5 ja artikli 12 lõikes 4 osutatud meetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Komisjon kehtestab ühtsed tingimused ja kriteeriumid:

a)

artiklites 4, 5, artikli 7 lõikes 4 ja artiklis 10 nimetatud dokumentide väljaandmise, kehtivusaja ja kasutamise kohta;

| b) | artikli 7 lõike 1 punkti b alapunktis i osutatud fütosanitaartõendite kasutamiseks; |
| --- | --- |

b)

artikli 7 lõike 1 punkti b alapunktis i osutatud fütosanitaartõendite kasutamiseks;

| c) | vajaduse korral isendite märgistamise korra kehtestamiseks, et kergendada isendite identifitseerimist ja tagada sätete täitmine. |
| --- | --- |

c)

vajaduse korral isendite märgistamise korra kehtestamiseks, et kergendada isendite identifitseerimist ja tagada sätete täitmine.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

4.   Komisjon võtab vajaduse korral vastu lisameetmeid, et rakendada konventsiooni osapoolte konverentsi resolutsioone, konventsiooni alalise komitee otsuseid ja soovitusi ning konventsiooni sekretariaadi soovitusi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

5.   Komisjon muudab lisasid A–D, välja arvatud muudatused lisas A, mis ei tulene konventsiooni osapoolte konverentsi otsustest. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 18 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 11) | Artikli 21 lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „3.   Kaks kuud enne käesoleva määruse rakendamist peab komisjon vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele ja konsulteerides teadusliku järelevalverühmaga:”. |
| --- | --- |

11)

Artikli 21 lõike 3 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„3.   Kaks kuud enne käesoleva määruse rakendamist peab komisjon vastavalt artikli 18 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele ja konsulteerides teadusliku järelevalverühmaga:”.

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 23. aprill 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

P. NEČAS

---

(1)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 45.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. märtsi 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1.

3

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

4

(5)  ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

5

(6)  ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.

6

---

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 126/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 126/9

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 399/2009,

23. aprill 2009,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1172/98 (kaupade autovedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) komisjoni rakendusvolituste osas

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruses (EÜ) nr 1172/98 (3) on sätestatud, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruses (EÜ) nr 1172/98 (3) on sätestatud, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4).

| (2) | Otsust 1999/468/EÜ on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ, (5) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastu võetud põhiakti vähem olulisi sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 1999/468/EÜ on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ, (5) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastu võetud põhiakti vähem olulisi sätteid.

| (3) | Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras ja mis on juba jõustunud, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega. |
| --- | --- |

(3)

Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras ja mis on juba jõustunud, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 1172/98 puhul tuleks komisjonile eelkõige anda volitus kohandada andmete kogumise tunnusjooni ja lisade sisu, kehtestada liikmesriikide edastatavate statistiliste aruannete minimaalse täpsuse nõuded ning meetmed kõnealuse määruse rakendamiseks ja selle kohandamiseks majanduse ja tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta kõnealuse määruse vähem olulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 1172/98 puhul tuleks komisjonile eelkõige anda volitus kohandada andmete kogumise tunnusjooni ja lisade sisu, kehtestada liikmesriikide edastatavate statistiliste aruannete minimaalse täpsuse nõuded ning meetmed kõnealuse määruse rakendamiseks ja selle kohandamiseks majanduse ja tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta kõnealuse määruse vähem olulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1172/98 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1172/98 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Muudatused

Määrust (EÜ) nr 1172/98 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Andmete kogumise tunnusjooned ja lisade sisu võtab vastu komisjon. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Andmete kogumise tunnusjooned ja lisade sisu võtab vastu komisjon. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 2) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Tulemuste täpsus
  Andmete kogumise ja töötlemise meetodite kujundamisel tuleb tagada, et liikmesriigi poolt edastatavad statistilised aruanded vastaksid liikmesriikide autovedude struktuuriomadusi arvestades minimaalse täpsuse nõuetele. Täpsuse nõuded võtab vastu komisjon. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

2)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Tulemuste täpsus

Andmete kogumise ja töötlemise meetodite kujundamisel tuleb tagada, et liikmesriigi poolt edastatavad statistilised aruanded vastaksid liikmesriikide autovedude struktuuriomadusi arvestades minimaalse täpsuse nõuetele. Täpsuse nõuded võtab vastu komisjon. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 3) | Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõikes 1 osutatud andmete ning vajaduse korral nimetatud andmetel põhinevate statistikatabelite edastamise kord võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 osutatud andmete ning vajaduse korral nimetatud andmetel põhinevate statistikatabelite edastamise kord võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele.”

| 4) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  Tulemuste levitamine
  Kaupade autovedu käsitleva statistika avaldamise tingimused, sealhulgas avaldamisele kuuluvate tulemuste struktuur ja sisu, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Tulemuste levitamine

Kaupade autovedu käsitleva statistika avaldamise tingimused, sealhulgas avaldamisele kuuluvate tulemuste struktuur ja sisu, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele.”

| 5) | Artikkel 9 jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

Artikkel 9 jäetakse välja.

| 6) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab otsusega 89/382/EMÜ, Euratom loodud statistikaprogrammi komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4, lõike 5 punkti a ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab otsusega 89/382/EMÜ, Euratom loodud statistikaprogrammi komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4, lõike 5 punkti a ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 23. aprill 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

P. NEČAS

---

(1)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 36.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. märtsi 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 163, 6.6.1998, lk 1.

3

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

4

(5)  ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

5

(6)  ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.

6

---

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 126/11 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 126/11

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 400/2009,

23. aprill 2009,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 2223/96 ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta seoses komisjoni rakendusvolitustega

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määruses (EÜ) nr 2223/96 (2) on sätestatud, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (3). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määruses (EÜ) nr 2223/96 (2) on sätestatud, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (3).

| (2) | Otsust 1999/468/EÜ on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ, (4) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastuvõetud põhiakti vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähemoluliste sätetega. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 1999/468/EÜ on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ, (4) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastuvõetud põhiakti vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähemoluliste sätetega.

| (3) | Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras ja mis on juba jõustunud, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (5) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega. |
| --- | --- |

(3)

Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras ja mis on juba jõustunud, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (5) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 2223/96 puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu muudatusi Euroopa arvepidamise süsteemi 1995 meetodites ning teha otsuseid seoses liikmesriikidelt nõutavate andmete muutmisega. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 2223/96 vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 2223/96 puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu muudatusi Euroopa arvepidamise süsteemi 1995 meetodites ning teha otsuseid seoses liikmesriikidelt nõutavate andmete muutmisega. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 2223/96 vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 2223/96 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 2223/96 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2223/96 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   ESA 95 meetodite muudatused, mille eesmärk on nende sisuline selgitamine ja täiustamine, võtab vastu komisjon tingimusel, et need ei muuda põhimõisteid, nende rakendamine ei eelda lisavahendeid ja need ei põhjusta omavahendite suurenemist. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

1)

Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   ESA 95 meetodite muudatused, mille eesmärk on nende sisuline selgitamine ja täiustamine, võtab vastu komisjon tingimusel, et need ei muuda põhimõisteid, nende rakendamine ei eelda lisavahendeid ja need ei põhjusta omavahendite suurenemist. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 2) | Artikli 3 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriikidelt nõutavate andmete muudatused (uued tabelid, asjaomased riigid ja/või piirkonnad) võtab artikli 2 lõikes 2 sätestatu piires vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 3 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriikidelt nõutavate andmete muudatused (uued tabelid, asjaomased riigid ja/või piirkonnad) võtab artikli 2 lõikes 2 sätestatu piires vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee (edaspidi „komitee”).
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Komisjoni abistab statistikaprogrammi komitee (edaspidi „komitee”).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 23. aprill 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

P. NEČAS

---

(1)  Euroopa Parlamendi 18. novembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 5. märtsi 2009. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1.

2

(3)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

3

(4)  ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

4

(5)  ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.

5

---

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 126/13 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 126/13

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 401/2009,

23. aprill 2009,

Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu kohta

(kodifitseeritud versioon)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 175,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri (3) ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) (4) on korduvalt oluliselt muudetud (5). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 7. mai 1990. aasta määrust (EMÜ) nr 1210/90 (Euroopa Keskkonnaagentuuri (3) ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta) (4) on korduvalt oluliselt muudetud (5). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune määrus kodifitseerida.

| (2) | Asutamislepinguga on ette nähtud ühenduse keskkonnapoliitika arendamine ja rakendamine ning sätestatud eesmärgid ja põhimõtted, mis peaksid seda poliitikat reguleerima. |
| --- | --- |

(2)

Asutamislepinguga on ette nähtud ühenduse keskkonnapoliitika arendamine ja rakendamine ning sätestatud eesmärgid ja põhimõtted, mis peaksid seda poliitikat reguleerima.

| (3) | Keskkonnakaitse nõuded on osa teistest ühenduse tegevuse põhisuundadest. |
| --- | --- |

(3)

Keskkonnakaitse nõuded on osa teistest ühenduse tegevuse põhisuundadest.

| (4) | Vastavalt asutamislepingu artiklile 174 võtab ühendus oma keskkonnaalase tegevuse ettevalmistamisel muu hulgas arvesse tema käsutuses olevaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt asutamislepingu artiklile 174 võtab ühendus oma keskkonnaalase tegevuse ettevalmistamisel muu hulgas arvesse tema käsutuses olevaid teaduslikke ja tehnilisi andmeid.

| (5) | Keskkonna kohta andmete kogumist, töötlemist ja analüüsi Euroopa tasandil on vaja, et anda objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, mis võimaldaks ühendusel ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid keskkonna kaitseks, hinnata nende meetmete tulemusi ning tagada avalikkuse küllaldane informeeritus keskkonna seisundist. |
| --- | --- |

(5)

Keskkonna kohta andmete kogumist, töötlemist ja analüüsi Euroopa tasandil on vaja, et anda objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet, mis võimaldaks ühendusel ja liikmesriikidel võtta vajalikke meetmeid keskkonna kaitseks, hinnata nende meetmete tulemusi ning tagada avalikkuse küllaldane informeeritus keskkonna seisundist.

| (6) | Ühenduses ja liikmesriikides on juba olemas sellist teavet ja teenuseid pakkuvad asutused. |
| --- | --- |

(6)

Ühenduses ja liikmesriikides on juba olemas sellist teavet ja teenuseid pakkuvad asutused.

| (7) | Need peaksid olema aluseks Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgule, mida ühenduse tasandil koordineeriks Euroopa Keskkonnaamet. |
| --- | --- |

(7)

Need peaksid olema aluseks Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgule, mida ühenduse tasandil koordineeriks Euroopa Keskkonnaamet.

| (8) | Põhimõtted ja piirangud, mis reguleerivad asutamislepingu artikliga 255 ettenähtud juurdepääsuõigust dokumentidele, on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (6). |
| --- | --- |

(8)

Põhimõtted ja piirangud, mis reguleerivad asutamislepingu artikliga 255 ettenähtud juurdepääsuõigust dokumentidele, on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (6).

| (9) | Keskkonnaamet peaks tegema koostööd ühenduse tasandil olemasolevate struktuuridega, et komisjonil oleks võimalus tagada ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamine täies ulatuses. |
| --- | --- |

(9)

Keskkonnaamet peaks tegema koostööd ühenduse tasandil olemasolevate struktuuridega, et komisjonil oleks võimalus tagada ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide kohaldamine täies ulatuses.

| (10) | Ameti staatus ja struktuur peaksid vastama sellelt oodatavate tulemuste objektiivsele iseloomule ning võimaldama täita tema ülesandeid tihedas koostöös olemasolevate riiklike ja rahvusvaheliste asutustega. |
| --- | --- |

(10)

Ameti staatus ja struktuur peaksid vastama sellelt oodatavate tulemuste objektiivsele iseloomule ning võimaldama täita tema ülesandeid tihedas koostöös olemasolevate riiklike ja rahvusvaheliste asutustega.

| (11) | Keskkonnaamet peaks olema juriidiliselt iseseisev ning säilitama samas tihedad sidemed ühenduse institutsioonide ja liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(11)

Keskkonnaamet peaks olema juriidiliselt iseseisev ning säilitama samas tihedad sidemed ühenduse institutsioonide ja liikmesriikidega.

| (12) | On soovitav ette näha, et amet oleks teiste maade ja ühenduse vahel sõlmitavate lepingute alusel avatud nendele maadele, mis jagavad ühenduse ja liikmesriikide huvi ameti eesmärkide vastu, |
| --- | --- |

(12)

On soovitav ette näha, et amet oleks teiste maade ja ühenduse vahel sõlmitavate lepingute alusel avatud nendele maadele, mis jagavad ühenduse ja liikmesriikide huvi ameti eesmärkide vastu,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolev määrus käsitleb Euroopa Keskkonnaametit ning seab eesmärgiks luua Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrk.

2.   Et saavutada asutamislepingus ja ühenduse keskkonnaalastes tegevusprogrammides ettenähtud eesmärke keskkonna kaitsmise ja parandamise ning säästva arengu alal, seatakse Euroopa Keskkonnaameti ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu sihiks anda ühendusele ja liikmesriikidele:

| a) | objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet Euroopa tasandil, mis võimaldaks neil võtta vajalikke keskkonnakaitsemeetmeid, hinnata nende meetmete tulemusi ja tagada avalikkuse küllaldane informeeritus keskkonna seisundist, ja sel eesmärgil, |
| --- | --- |

a)

objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet Euroopa tasandil, mis võimaldaks neil võtta vajalikke keskkonnakaitsemeetmeid, hinnata nende meetmete tulemusi ja tagada avalikkuse küllaldane informeeritus keskkonna seisundist, ja sel eesmärgil,

| b) | vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge. |
| --- | --- |

b)

vajalikku tehnilist ja teaduslikku tuge.

Artikkel 2

Artiklis 1 sätestatud eesmärgi saavutamisel on ameti ülesandeks:

| a) | asutada koostöös liikmesriikidega artiklis 4 osutatud võrk ning koordineerida selle tegevust; seejuures vastutab amet andmete kogumise, töötlemise ja analüüsi eest, eriti artiklis 3 osutatud valdkondades; |
| --- | --- |

a)

asutada koostöös liikmesriikidega artiklis 4 osutatud võrk ning koordineerida selle tegevust; seejuures vastutab amet andmete kogumise, töötlemise ja analüüsi eest, eriti artiklis 3 osutatud valdkondades;

| b) | anda ühendusele ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks; anda sel eesmärgil komisjonile eriti sellist teavet, mida on vaja, et ta saaks edukalt täita oma ülesandeid keskkonnaalaste meetmete ja õigusaktide vajaduse väljaselgitamisel, ettevalmistamisel ja hindamisel; |
| --- | --- |

b)

anda ühendusele ja liikmesriikidele objektiivset teavet, mida on vaja aruka ja tõhusa keskkonnapoliitika kujundamiseks ja rakendamiseks; anda sel eesmärgil komisjonile eriti sellist teavet, mida on vaja, et ta saaks edukalt täita oma ülesandeid keskkonnaalaste meetmete ja õigusaktide vajaduse väljaselgitamisel, ettevalmistamisel ja hindamisel;

| c) | osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet (sealhulgas osaledes küsimustike väljatöötamises, liikmesriikide aruannete läbitöötamisel ja tulemuste levitamisel) vastavalt oma mitmeaastasele tööprogrammile ning eesmärgiga koordineerida aruandlust; |
| --- | --- |

c)

osutada abi keskkonnameetmete seire alal, toetades asjakohasel viisil andmete esitamise nõuet (sealhulgas osaledes küsimustike väljatöötamises, liikmesriikide aruannete läbitöötamisel ja tulemuste levitamisel) vastavalt oma mitmeaastasele tööprogrammile ning eesmärgiga koordineerida aruandlust;

| d) | nõustada üksikuid liikmesriike nende taotlusel ja niivõrd, kui see on vastavuses ameti aastase tööprogrammiga, nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel ning tingimusel, et selline tegevus ei ohusta muude käesoleva artikliga ametile pandud kohustuste täitmist; selline nõustamine võib liikmesriigi konkreetsel taotlusel hõlmata ka sama ala ekspertide hinnangut; |
| --- | --- |

d)

nõustada üksikuid liikmesriike nende taotlusel ja niivõrd, kui see on vastavuses ameti aastase tööprogrammiga, nende keskkonnameetmete seire süsteemide väljatöötamisel, kehtestamisel ja laiendamisel ning tingimusel, et selline tegevus ei ohusta muude käesoleva artikliga ametile pandud kohustuste täitmist; selline nõustamine võib liikmesriigi konkreetsel taotlusel hõlmata ka sama ala ekspertide hinnangut;

| e) | talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta ühenduse territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust; komisjon kasutab seda teavet, et tagada ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide rakendamine; |
| --- | --- |

e)

talletada, võrrelda ja hinnata andmeid keskkonna seisundi kohta, koostada ekspertaruandeid keskkonna kvaliteedi, tundlikkuse ning koormuse kohta ühenduse territooriumil, näha ette keskkonnaandmete ühtsed hindamiskriteeriumid kõikides liikmesriikides, arendada välja ja pidada ülal keskkonnateabe võrdluskeskust; komisjon kasutab seda teavet, et tagada ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide rakendamine;

| f) | kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega; |
| --- | --- |

f)

kaasa aidata, et keskkonnaalased andmed oleksid Euroopa tasandil võrreldavad ning vajaduse korral soodustada mõõtmismeetodite ühtlustamist asjakohaste vahenditega;

| g) | soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist sellistesse rahvusvahelistesse keskkonnaseire programmidesse, mida on koostanud näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ja selle spetsialiseeritud asutused; |
| --- | --- |

g)

soodustada Euroopa keskkonnateabe lülitamist sellistesse rahvusvahelistesse keskkonnaseire programmidesse, mida on koostanud näiteks Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ja selle spetsialiseeritud asutused;

| h) | avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, suundumuste ja väljavaadete kohta, täiendades seda konkreetseid küsimusi käsitlevate aruannetega; |
| --- | --- |

h)

avaldada iga viie aasta järel aruanne keskkonna seisundi, suundumuste ja väljavaadete kohta, täiendades seda konkreetseid küsimusi käsitlevate aruannetega;

| i) | stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist ja rakendamist, et oleks võimalik õigeaegselt võtta kohaseid ennetavaid meetmeid; |
| --- | --- |

i)

stimuleerida keskkonnaalase prognoosimismetoodika arendamist ja rakendamist, et oleks võimalik õigeaegselt võtta kohaseid ennetavaid meetmeid;

| j) | stimuleerida keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist; |
| --- | --- |

j)

stimuleerida keskkonnale tekitatud kahju ning keskkonnaalaste ennetus-, kaitse- ja taastusabinõude maksumuse hindamismeetodite arendamist;

| k) | stimuleerida teabevahetust parima kättesaadava tehnoloogia abil, et ennetada või vähendada keskkonnale tekitatavat kahju; |
| --- | --- |

k)

stimuleerida teabevahetust parima kättesaadava tehnoloogia abil, et ennetada või vähendada keskkonnale tekitatavat kahju;

| l) | teha koostööd artiklis 15 osutatud asutuste ja programmidega; |
| --- | --- |

l)

teha koostööd artiklis 15 osutatud asutuste ja programmidega;

| m) | tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil; |
| --- | --- |

m)

tagada usaldusväärse ja võrdlemist võimaldava keskkonnateabe ja eelkõige keskkonnaseisundit käsitleva teabe ulatuslik levitamine elanikkonna hulgas ning edendada uudse telemaatika tehnoloogia kasutamist sel eesmärgil;

| n) | abistada komisjoni keskkonna hindamise metoodika ja heade tavade väljatöötamisega seotud teabevahetusprotsessis; |
| --- | --- |

n)

abistada komisjoni keskkonna hindamise metoodika ja heade tavade väljatöötamisega seotud teabevahetusprotsessis;

| o) | abistada komisjoni asjakohaste keskkonnaalaste teadusuuringute tulemuste levitamisel viisil, millest on poliitika väljatöötamisel kõige rohkem abi. |
| --- | --- |

o)

abistada komisjoni asjakohaste keskkonnaalaste teadusuuringute tulemuste levitamisel viisil, millest on poliitika väljatöötamisel kõige rohkem abi.

Artikkel 3

1.   Ameti põhiline tegevus hõlmab võimalikult paljusid valdkondi, mis võimaldavad tal koguda teavet keskkonna hetke- ja tulevikuseisundi kirjeldamiseks, lähtudes järgmistest vaatepunktidest:

| a) | keskkonna kvaliteet; |
| --- | --- |

a)

keskkonna kvaliteet;

| b) | keskkonna koormus; |
| --- | --- |

b)

keskkonna koormus;

| c) | keskkonna tundlikkus; |
| --- | --- |

c)

keskkonna tundlikkus;

sealhulgas asetades need säästva arengu konteksti.

2.   Amet annab teavet, mida saab vahetult kasutada ühenduse keskkonnapoliitika rakendamisel.

Esmatähtsaks peetakse järgmisi töövaldkondi:

| a) | õhu kvaliteet ja paisangud atmosfääri; |
| --- | --- |

a)

õhu kvaliteet ja paisangud atmosfääri;

| b) | vee kvaliteet, saasteained ja veeressursid; |
| --- | --- |

b)

vee kvaliteet, saasteained ja veeressursid;

| c) | mulla, loomade ja taimede ning biotoopide seisund; |
| --- | --- |

c)

mulla, loomade ja taimede ning biotoopide seisund;

| d) | maakasutus ja loodusressursid; |
| --- | --- |

d)

maakasutus ja loodusressursid;

| e) | jäätmekorraldus; |
| --- | --- |

e)

jäätmekorraldus;

| f) | müra; |
| --- | --- |

f)

müra;

| g) | keskkonnaohtlikud keemilised ained; |
| --- | --- |

g)

keskkonnaohtlikud keemilised ained;

| h) | ranniku- ja merealade kaitse. |
| --- | --- |

h)

ranniku- ja merealade kaitse.

Eriti käsitletakse piiriüleseid, mitut riiki haaravaid ning globaalseid ilminguid.

Arvesse võetakse ka sotsiaal-majanduslikku dimensiooni.

3.   Amet võib teha teabevahetuse alast koostööd teiste asutustega, sealhulgas keskkonnaõiguse rakendamise ja jõustamise Euroopa Liidu võrguga (IMPELi võrk).

Amet püüab tagada, et tema tegevus ei kattuks teiste institutsioonide ja asutuste senise tegevusega.

Artikkel 4

1.   Võrku kuuluvad:

| a) | riikide teabevõrkude peamised andmeandjad; |
| --- | --- |

a)

riikide teabevõrkude peamised andmeandjad;

| b) | riikide kontaktasutused; |
| --- | --- |

b)

riikide kontaktasutused;

| c) | teemakeskused. |
| --- | --- |

c)

teemakeskused.

2.   Liikmesriigid hoiavad ametit kursis oma siseriiklike keskkonnateabevõrkude peamiste andmeandjatega, eriti artikli 3 lõikes 2 osutatud esmatähtsates valdkondades, sealhulgas mis tahes institutsioonidest, mis liikmesriikide hinnangul võiksid ameti tegevusele kaasa aidata, võttes arvesse vajadust tagada oma territooriumi võimalikult lai geograafiline hõlmatus.

Liikmesriigid teevad vastavalt vajadusele ametiga koostööd ning aitavad kaasa Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu tööle ameti tööprogrammi alusel, kogudes, kõrvutades ja analüüsides riigisiseseid andmeid.

Liikmesriigid võivad selles tegevuses ka ühineda, et teha riikidevahelist koostööd.

3.   Liikmesriigid võivad määrata lõikes 2 osutatud institutsioonide või teiste oma territooriumil asuvate organisatsioonide hulgast „kontaktasutuse”, kes kooskõlastab ja/või edastab teavet, mida tuleb riiklikul tasandil anda ametile ja võrku kuuluvatele institutsioonidele või asutustele, sealhulgas lõikes 4 osutatud teemakeskustele.

4.   Samuti võivad liikmesriigid 30. aprilliks 1994 kindlaks määrata institutsioonid või muud oma territooriumil asutatud organisatsioonid, kellele usaldada koostöö ametiga teatavate erilist huvi pakkuvate teemade puhul.

Sel viisil kindlaksmääratud institutsioonil peaks olema õigus sõlmida ametiga leping tegutseda võrgu kindlate ülesannetega teemakeskusena.

Need keskused teevad koostööd teiste võrku kuuluvate institutsioonidega.

5.   Teemakeskused määratakse artikli 8 lõikes 1 määratletud viisil moodustatud haldusnõukogu poolt ajaks, mis ei ületa ühegi artikli 8 lõikes 4 osutatud mitmeaastase tööprogrammi kestust. Määratud institutsioonide volitusi võib pikendada.

6.   Teemakeskuste konkreetsete ülesannete jaotus esitatakse artikli 8 lõikes 4 nimetatud ameti mitmeaastases tööprogrammis.

7.   Pidades eriti silmas mitmeaastast tööprogrammi, vaatab amet regulaarselt läbi lõikes 2 viidatud võrgu osad ning teeb neis võimalikud muudatused, mida haldusnõukogu on liikmesriikide poolt uusi määramisi arvestades otsustanud teha.

Artikkel 5

Amet võib vastavalt artiklile 4 võrku kuuluvate organisatsioonidega kokku leppida vajaliku koostöökorralduse, eriti lepingute suhtes, et nad saaksid ameti poolt neile usaldatud ülesandeid edukalt täita.

Oma territooriumil asuvate riiklike institutsioonide ja organisatsioonide puhul võib liikmesriik ette näha, et sellist koostööd ametiga tehakse kokkuleppel riigi kontaktasutusega.

Artikkel 6

1.   Ameti valduses olevate dokumentide suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 1049/2001.

2.   Ameti poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklile 8 vastu võetud otsuse kohta võib esitada kaebuse Euroopa ombudsmanile või hagi Euroopa Kohtule, nagu on sätestatud vastavalt EÜ asutamislepingu artiklites 195 ja 230.

Artikkel 7

Amet on juriidiline isik. Tal on kõikides liikmesriikides kõige laialdasem õigus- ja teovõime, mida vastavalt nende riikide seadustele antakse juriidilistele isikutele.

Artikkel 8

1.   Ametil on haldusnõukogu, kuhu kuulub üks esindaja igast liikmesriigist ning kaks komisjoni esindajat. Lisaks sellele võib vastavalt asjakohastele sätetele sinna kuuluda üks esindaja igast muust riigist, kes osaleb ameti töös.

Lisaks sellele määrab Euroopa Parlament haldusnõukogu liikmeteks kaks keskkonnakaitse valdkonna teadlast, kes valitakse, arvestades nende võimalikku panust ameti töösse.

Haldusnõukogu igal liikmel võib olla asendusliige.

2.   Haldusnõukogu valib oma liikmete hulgast esimehe kolmeks aastaks ja võtab vastu töökorra. Igal haldusnõukogu liikmel on üks hääl.

Haldusnõukogu valib büroo, millele ta vastavalt kehtestatavale töökorrale võib delegeerida otsuste täitmise.

3.   Haldusnõukogu otsuse tegemiseks on vaja kahte kolmandikku haldusnõukogu liikmete häältest.

4.   Pärast konsulteerimist artiklis 10 osutatud teaduskomiteega ning komisjoni arvamuse saamist võtab haldusnõukogu artiklis 9 osutatud tegevdirektori esitatud eelnõu alusel vastu artikli 3 lõikes 2 osutatud esmatähtsatele valdkondadele põhineva mitmeaastase tööprogrammi. Mitmeaastane tööprogramm sisaldab mitmeaastast eelarveprojekti, ilma et see piiraks ühenduse iga-aastast eelarvemenetlust.

5.   Pärast konsulteerimist teadusliku komiteega ning komisjoni arvamuse saamist võtab haldusnõukogu tegevdirektori esitatud eelnõu alusel vastu ameti iga-aastase tööprogrammi, mis kuulub mitmeaastase programmi raamesse. Aasta jooksul võib sama korda järgides programmi kohandada.

6.   Haldusnõukogu võtab vastu ameti tegevuse aastaaruande ja edastab selle hiljemalt 15. juuniks Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikidele.

7.   Amet saadab igal aastal eelarvepädevatele institutsioonidele kogu olulise teabe hindamismenetluste tulemuste kohta.

Artikkel 9

1.   Ametit juhib tegevdirektor, kelle haldusnõukogu määrab komisjoni ettepanekul ametisse viieks aastaks ja keda saab ametisse tagasi nimetada.

Tegevdirektor on ameti seaduslik esindaja.

Tegevdirektor vastutab:

| a) | haldusnõukogus vastuvõetud otsuste ja programmide nõuetekohase ettevalmistamise ja elluviimise eest; |
| --- | --- |

a)

haldusnõukogus vastuvõetud otsuste ja programmide nõuetekohase ettevalmistamise ja elluviimise eest;

| b) | ameti igapäevase juhtimise eest; |
| --- | --- |

b)

ameti igapäevase juhtimise eest;

| c) | artiklites 12 ja 13 määratletud ülesannete täitmise eest; |
| --- | --- |

c)

artiklites 12 ja 13 määratletud ülesannete täitmise eest;

| d) | artikli 2 alapunktis h nimetatud aruannete ettevalmistamise ja avaldamise eest; |
| --- | --- |

d)

artikli 2 alapunktis h nimetatud aruannete ettevalmistamise ja avaldamise eest;

| e) | kõikide personaliküsimuste puhul artikli 8 lõigetes 4 ja 5 osutatud ülesannete täitmise eest. |
| --- | --- |

e)

kõikide personaliküsimuste puhul artikli 8 lõigetes 4 ja 5 osutatud ülesannete täitmise eest.

Ameti teadustöötajate töölevõtmisel taotleb ta artiklis 10 osutatud teadusliku komitee arvamust.

2.   Tegevdirektor annab oma tegevusest aru haldusnõukogule.

Artikkel 10

1.   Haldusnõukogu ja tegevdirektorit abistab teaduskomitee, mis esitab oma arvamuse kõikidel käesolevas määruses ettenähtud juhtudel ning ameti teadustegevust puudutavas mis tahes küsimuses, mille talle esitab haldusnõukogu või tegevdirektor.

Teaduskomitee arvamused avaldatakse.

2.   Teaduskomitee moodustatakse liikmetest, kes on eelkõige pädevad keskkonnaspetsialistid ning kelle haldusnõukogu määrab ametisse neljaks aastaks ja keda saab ühel korral tagasi nimetada, võttes muu hulgas arvesse teadusvaldkondi, mis peavad komitees esindatud olema, et abistada ametit tema tegevusvaldkondades. Komitee tegutseb vastavalt artikli 8 lõikes 2 ette nähtud töökorrale.

Artikkel 11

1.   Igaks eelarveaastaks, mis ühtib kalendriaastaga, koostatakse ameti tulude ja kulude kalkulatsioon, mida arvestatakse ameti eelarve koostamisel.

2.   Eelarve tulud ja kulud peavad olema tasakaalus.

3.   Ameti tulud koosnevad Euroopa ühenduste üldeelarve osaks olevast ühenduse toetusest ja osutatud teenuste eest saadud tasudest; see ei piira teiste vahendite kasutamist.

4.   Ameti kulud hõlmavad muu hulgas töötajate töötasusid, haldus- ja infrastruktuuri kulusid, tegevuskulusid ning kulusid, mis tulenevad võrku kuuluvate institutsioonide ja asutuste ning kolmandate isikute vahel sõlmitud lepingutest.

Artikkel 12

1.   Igal aastal koostab haldusnõukogu tegevdirektori poolt koostatud eelnõu põhjal ameti järgmise eelarveaasta tulude ja kulude kalkulatsiooni. Kõnealuse kalkulatsiooni, mis sisaldab ametikohtade loetelu kava, esitab haldusnõukogu komisjonile hiljemalt 31. märtsiks.

2.   Komisjon edastab tulude ja kulude kalkulatsiooni aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule (edaspidi eelarvepädevad institutsioonid) koos Euroopa ühenduste üldeelarve esialgse projektiga.

3.   Komisjon sisestab kõnealusest eelnõust lähtudes Euroopa ühenduste üldeelarve esialgsesse projekti kalkulatsiooni, mida ta peab ametikohtade kava ja üldeelarvest eraldatava toetuse suurust silmas pidades vajalikuks, ning esitab selle eelarvepädevatele institutsioonidele asutamislepingu artikliga 272 ettenähtud korras.

4.   Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ameti toetamiseks kasutatavad assigneeringud.

Eelarvepädevad institutsioonid kinnitavad ameti ametikohtade kava.

5.   Haldusnõukogu kinnitab eelarve. Eelarve on lõplik pärast Euroopa ühenduste üldeelarve vastuvõtmist. Vajaduse korral kohandatakse seda vastavalt.

6.   Haldusnõukogu teatab võimalikult kiiresti eelarvepädevatele institutsioonidele oma kavatsusest rakendada projekte, millel võib olla oluline rahaline mõju eelarve rahastamisele, eelkõige kinnisvaraga, nagu hoonete üürimine või ostmine, seotud projektid. Eelarvepädevad institutsioonid teatavad sellest komisjonile.

Kui emb-kumb eelarvepädevatest institutsioonidest on teatanud oma kavatsusest esitada arvamus, edastab ta selle haldusnõukogule kuue nädala jooksul pärast projektist teatamist.

Artikkel 13

1.   Tegevdirektor vastutab ameti eelarve täitmise eest.

2.   Ameti peaarvepidaja saadab komisjoni peaarvepidajale hiljemalt iga järgneva eelarveaasta 1. märtsil esialgse raamatupidamisaruande koos aruandega, mis käsitleb eelmise eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist. Komisjoni peaarvepidaja ühendab institutsioonide ja detsentraliseeritud organite esialgsed raamatupidamisarvestused kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (7) artikliga 128.

3.   Hiljemalt igale majandusaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab komisjoni peaarvepidaja kontrollikojale ameti esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse majandusaasta eelarve- ja finantshalduse aruandega. Aruanne, mis käsitleb eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist, saadetakse ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

4.   Kui tegevdirektor on vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklile 129 kätte saanud kontrollikoja märkused ameti esialgse raamatupidamisaruande kohta, koostab ta omal vastutusel ameti lõpliku raamatupidamisaruande ja esitab selle haldusnõukogule arvamuse saamiseks.

5.   Haldusnõukogu esitab oma arvamuse ameti raamatupidamisaruande kohta.

6.   Tegevdirektor edastab hiljemalt igale eelarveaastale järgnevaks 1. juuliks lõpliku raamatupidamisaruande ja haldusnõukogu arvamuse Euroopa Parlamendile, nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale.

7.   Lõpparuanded avaldatakse.

8.   Tegevdirektor saadab kontrollikojale vastuse kontrollikoja märkuste kohta hiljemalt 30. septembril. Tegevjuht saadab selle vastuse ka haldusnõukogule.

9.   Tegevdirektor esitab taotluse korral Euroopa Parlamendile nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artikli 146 lõike 3 kohaselt kogu teabe, mida on vaja kõnealust eelarveaastat käsitleva eelarve täitmise aruande kinnitamismenetluse tõrgeteta rakendamiseks.

10.   Kvalifitseeritud häälteenamusega otsustava nõukogu soovituse põhjal annab Euroopa Parlament kinnituse tegevdirektori tegevusele aasta n eelarve täitmise kohta enne 30. aprilli aastal n + 2.

Artikkel 14

Haldusnõukogu võtab ameti suhtes kohaldatavad finantssätted vastu pärast konsulteerimist komisjoniga. Need ei või kõrvale kalduda komisjoni 19. novembri 2002. aasta määrusest (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 (raamfinantsmääruse kohta asutustele, millele viidatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 artiklis 185), (8) välja arvatud juhul, kui selline kõrvalekaldumine on vajalik ameti tööks ja komisjon on selleks eelneva nõusoleku andnud.

Artikkel 15

1.   Amet taotleb aktiivselt koostööd ühenduse teiste asutuste ja programmidega, eriti Ühisuuringute Keskuse, Euroopa Ühenduste Statistikaameti (Eurostat) ning ühenduse keskkonnauuringute ja arenguprogrammidega. Eelkõige:

| a) | hõlmab koostöö Ühisuuringute Keskusega ülesandeid, mis on sätestatud I lisa punktis A, |
| --- | --- |

a)

hõlmab koostöö Ühisuuringute Keskusega ülesandeid, mis on sätestatud I lisa punktis A,

| b) | järgitakse koordinatsioonis Eurostatiga ja Euroopa ühenduste statistikaprogrammiga I lisa punktis B esitatud juhiseid. |
| --- | --- |

b)

järgitakse koordinatsioonis Eurostatiga ja Euroopa ühenduste statistikaprogrammiga I lisa punktis B esitatud juhiseid.

2.   Amet teeb aktiivset koostööd ka teiste organisatsioonidega, nagu näiteks Euroopa Kosmoseameti, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD), Euroopa Nõukogu ja Rahvusvahelise Energiaametiga ning ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja selle spetsialiseeritud asutustega, eriti Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Keskkonnaprogrammiga, Maailma Meteoroloogiaorganisatsiooniga ning Rahvusvahelise Aatomienergia Agentuuriga.

3.   Amet võib ühist huvi pakkuvates valdkondades teha koostööd ühendusse mitte kuuluvate riikide nende asutustega, kust võib saada vastastikku huvipakkuvaid ja ameti edukaks tööks vajalikke andmeid, informatsiooni, kogemusi ning andmete kogumise, analüüsimise ja hindamise metoodikat.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud koostöö puhul tuleb arvesse võtta eelkõige vajadust vältida tegevuste kattumist.

Artikkel 16

Ameti suhtes kohaldatakse Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteetide protokolli.

Artikkel 17

Ameti töötajate kohta kehtivad Euroopa ühenduste ametnike ja teiste teenistujate suhtes kohaldatavad määrused ja eeskirjad.

Amet kasutab oma töötajate suhtes ametisse nimetavale asutusele või ametiisikule antud volitusi.

Haldusnõukogu võtab kokkuleppel komisjoniga vastu vajalikud rakenduseeskirjad.

Artikkel 18

1.   Ameti lepingulist vastutust reguleerib vastava lepingu suhtes kohaldatav õigus. Euroopa Kohtu pädevusse kuulub otsuste tegemine vastavalt ameti sõlmitud lepingus sisalduvale vahekohtuklauslile.

2.   Lepinguvälise vastutuse korral hüvitab amet kõik kahjud, mida amet või selle teenistujad oma kohustuste täitmisel on tekitanud, vastavalt liikmesriikide seaduste ühistele üldpõhimõtetele.

Kõikide selliste kahjude hüvitamisega seotud vaidluste lahendamine kuulub kohtu pädevusse.

3.   Teenistujate vastutust ameti ees reguleerivad ameti töötajate suhtes kohaldatavad sätted.

Artikkel 19

Riikidele, kes ei ole ühenduste liikmed, aga jagavad ühenduste ja liikmesriikide huvi ameti eesmärkide vastu, on amet avatud lepingute kaudu, mis on nende ja ühenduse vahel sõlmitud, järgides asutamislepingu artiklis 300 sätestatud korda.

Artikkel 20

Määrus (EMÜ) nr 1210/90, mida on muudetud II lisas loetletud määrustega, tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 21

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 23. aprill 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

P. NEČAS

---

(1)  ELT C 162, 25.6.2008, lk 86.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. märtsi 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nime on muudetud: uus nimi on Euroopa Keskkonnaamet.

3

(4)  EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1.

4

(5)  Vt II lisa.

5

(6)  EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

(8)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 72.

8

---

I LISA

| A. | Koostöö ühisuuringute keskusega







  — | Keskkonnaalaste mõõtmismeetodite ühtlustamine (1). |
| --- | --- | --- |

A.

Koostöö ühisuuringute keskusega

—

Keskkonnaalaste mõõtmismeetodite ühtlustamine (1).

| — | Instrumentide interkalibreerimine (1). |
| --- | --- |

—

Instrumentide interkalibreerimine (1).

| — | Andmete esitusviisi standardimine. |
| --- | --- |

—

Andmete esitusviisi standardimine.

| — | Uute keskkonnaalaste mõõtmismeetodite ja -instrumentide väljatöötamine. |
| --- | --- |

—

Uute keskkonnaalaste mõõtmismeetodite ja -instrumentide väljatöötamine.

| — | Muud ülesanded vastavalt ameti tegevdirektori ja Ühisuuringute Keskuse peadirektori kokkuleppele. |
| --- | --- |

—

Muud ülesanded vastavalt ameti tegevdirektori ja Ühisuuringute Keskuse peadirektori kokkuleppele.

| B. | Koostöö statistikaametiga







  1. | Amet kasutab võimaluste piires ühenduse ametlike statistikateenistuste kaudu saadud teavet. See saadakse Eurostati ja siseriiklike statistikateenistuste tööst sotsiaal- ja majandusstatistika, sealhulgas rahvamajanduse arvepidamise ja sellega seotud informatsiooni kogumisel, kinnitamisel ja levitamisel. |
| --- | --- | --- |

B.

Koostöö statistikaametiga

1.

Amet kasutab võimaluste piires ühenduse ametlike statistikateenistuste kaudu saadud teavet. See saadakse Eurostati ja siseriiklike statistikateenistuste tööst sotsiaal- ja majandusstatistika, sealhulgas rahvamajanduse arvepidamise ja sellega seotud informatsiooni kogumisel, kinnitamisel ja levitamisel.

| 2. | Keskkonnaalases statistikaprogrammi osas lepivad kokku ameti tegevdirektor ja statistikaameti peadirektor ning see esitatakse kinnitamiseks ameti haldusnõukogule ja statistikaprogrammi komiteele. |
| --- | --- |

2.

Keskkonnaalases statistikaprogrammi osas lepivad kokku ameti tegevdirektor ja statistikaameti peadirektor ning see esitatakse kinnitamiseks ameti haldusnõukogule ja statistikaprogrammi komiteele.

| 3. | Statistikaprogrammi väljatöötamine ja rakendamine toimub selliste rahvusvaheliste statistikaasutuste nagu ÜRO Statistikakomisjoni, Euroopa Statistikute Konverentsi ja OECD töö raames. |
| --- | --- |

3.

Statistikaprogrammi väljatöötamine ja rakendamine toimub selliste rahvusvaheliste statistikaasutuste nagu ÜRO Statistikakomisjoni, Euroopa Statistikute Konverentsi ja OECD töö raames.

---

(1)  Koostöö puhul nendes valdkondades tuleb võtta arvesse ka Etalonainete ja Mõõtmiste Instituudi tegevust.

---

II LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

(osutatud artiklis 20)

| Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1210/90 | (EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1). |
| --- | --- |
| Nõukogu määrus (EÜ) nr 933/1999 | (EÜT L 117, 5.5.1999, lk 1). |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1641/2003 | (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1). |

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1210/90

(EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1).

Nõukogu määrus (EÜ) nr 933/1999

(EÜT L 117, 5.5.1999, lk 1).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1641/2003

(ELT L 245, 29.9.2003, lk 1).

---

III LISA

VASTAVUSTABEL

| Määrus (EMÜ) nr 1210/90 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1, lõige 1 | Artikkel 1, lõige 1 |
| Artikkel 1, lõige 2, sissejuhatav osa | Artikkel 1, lõige 2, sissejuhatav osa |
| Artikkel 1, lõige 2, esimene taane | Artikkel 1, punkt 2, alapunkt a |
| Artikkel 1, lõige 2, teine taane | Artikkel 1, punkt 2, alapunkt b |
| Artikkel 2, sissejuhatav osa | Artikkel 2, sissejuhatav osa |
| Artikkel 2, punkt i | Artikkel 2, punkt a |
| Artikkel 2, punkt ii, esimene taane | Artikkel 2, punkt b |
| Artikkel 2, punkt ii, teine taane | Artikkel 2, punkt c |
| Artikkel 2, punkt ii, kolmas taane | Artikkel 2, punkt d |
| Artikkel 2, punkt iii | Artikkel 2, punkt e |
| Artikkel 2, punkt iv | Artikkel 2, punkt f |
| Artikkel 2, punkt v | Artikkel 2, punkt g |
| Artikkel 2, punkt vi | Artikkel 2, punkt h |
| Artikkel 2 punkt vii | Artikkel 2, punkt i |
| Artikkel 2, punkt viii | Artikkel 2, punkt j |
| Artikkel 2, punkt ix | Artikkel 2, punkt k |
| Artikkel 2, punkt x | Artikkel 2, punkt l |
| Artikkel 2, punkt xi | Artikkel 2, punkt m |
| Artikkel 2, punkt xii | Artikkel 2, punkt n |
| Artikkel 2, punkt xiii | Artikkel 2, punkt o |
| Artikkel 3, lõige 1, sissejuhatav osa | Artikkel 3, lõige 1, sissejuhatav osa |
| Artikkel 3, lõige 1, punkt i | Artikkel 3, lõige 1, punkt a |
| Artikkel 3, lõige 1, punkt ii | Artikkel 3, lõige 1, punkt b |
| Artikkel 3, lõige 1, punkt iii | Artikkel 3, lõige 1, punkt c |
| Artikkel 3, lõige 1, lõpuosa | Artikkel 3, lõige 1, lõpuosa |
| Artikkel 3, lõige 2, esimene lõik | Artikkel 3, lõige 2, esimene lõik |
| Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, sissejuhatav osa | Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, sissejuhatav osa |
| Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, esimene taane | Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt a |
| Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, teine taane | Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt b |
| Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, kolmas taane | Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt c |
| Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, neljas taane | Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt d |
| Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, viies taane | Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt e |
| Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, kuues taane | Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt f |
| Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, seitsmes taane | Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt g |
| Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, kaheksas taane | Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt h |
| Artikkel 3, lõige 2, kolmas lõik | Artikkel 3, lõige 2, kolmas lõik |
| Artikkel 3, lõige 2, neljas lõik | Artikkel 3, lõige 2, neljas lõik |
| Artikkel 3, lõige 3 | Artikkel 3, lõige 3 |
| Artikkel 4, lõige 1, sissejuhatav osa | Artikkel 4, lõige 1, sissejuhatav osa |
| Artikkel 4, lõige 1, esimene taane | Artikkel 4, lõige 1, punkt a |
| Artikkel 4, lõige 1, teine taane | Artikkel 4, lõige 1, punkt b |
| Artikkel 4, lõige 1, kolmas taane | Artikkel 4, lõige 1, punkt c |
| Artikkel 4, lõige 2, esimene lõik, „et”-st kuni „põhiosadeni” | — |
| Artikkel 4, lõige 2, esimene lõik, „eriti”-st kuni „hõlmatus”-ni | Artikkel 4, lõige 2, esimene lõik, lõpuosa |
| Artikkel 4, lõige 2, teine lõik | Artikkel 4, lõige 2, esimene, teine ja kolmas lõik |
| Artikkel 4, lõige 3 | Artikkel 4, lõige 3 |
| Artikkel 4, lõige 4 | Artikkel 4, lõige 4, esimene, teine ja kolmas lõik |
| Artikkel 4, lõige 5, esimene lõik | — |
| Artikkel 4, lõige 5, teine lõik | Artikkel 4, lõige 5 |
| Artikkel 4, lõiked 6 ja 7 | Artikkel 4, lõiked 6 ja 7 |
| Artikkel 5 | Artikkel 5, esimene ja teine lõik |
| Artikkel 6, lõige 1 | Artikkel 6, lõige 1 |
| Artikkel 6, lõige 2 | — |
| Artikkel 6, lõige 3 | Artikkel 6, lõige 2 |
| Artiklid 7 ja 8 | Artiklid 7 ja 8 |
| Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, esimene lause | Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik |
| Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, teine lause | Artikkel 9, lõige 1, teine lõik |
| Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, sissejuhatav osa | Artikkel 9, lõige 1, kolmas lõik, sissejuhatav osa |
| Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, esimene taane | Artikkel 9, lõige 1, kolmas lõik, punkt a |
| Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, teine taane | Artikkel 9, lõige 1, kolmas lõik, punkt b |
| Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, kolmas taane | Artikkel 9, lõige 1, kolmas lõik, punkt c |
| Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, neljas taane | Artikkel 9, lõige 1, kolmas lõik, punkt d |
| Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, viies taane | Artikkel 9, lõige 1, kolmas lõik, punkt e |
| Artikkel 9, lõige 1, teine lõik | Artikkel 9, lõige 1, neljas lõik |
| Artikkel 9, lõige 2 | Artikkel 9, lõige 2 |
| Artikkel 10 | Artikkel 10 |
| Artikkel 11 | Artikkel 11 |
| Artikkel 12 | Artikkel 12 |
| Artikkel 13 | Artikkel 13 |
| Artikkel 14 | Artikkel 14 |
| Artikkel 15, lõige 1, sissejuhatav osa | Artikkel 15, lõige 1, sissejuhatav osa |
| Artikkel 15, lõige 1, esimene taane | Artikkel 15, lõige 1, punkt a |
| Artikkel 15, lõige 1, teine taane | Artikkel 15, lõige 1, punkt b |
| Artikkel 15, lõige 2 | Artikkel 15, lõige 2 |
| Artikkel 15, lõige 2a | Artikkel 15, lõige 3 |
| Artikkel 15, lõige 3 | Artikkel 15, lõige 4 |
| Artikkel 16 | Artikkel 16 |
| Artikkel 17 | Artikkel 17 |
| Artikkel 18 | Artikkel 18 |
| Artikkel 19 | Artikkel 19 |
| Artikkel 20 | — |
| — | Artikkel 20 |
| Artikkel 21 | Artikkel 21 |
| Lisa | I lisa |
| — | II lisa |
| — | III lisa |

Määrus (EMÜ) nr 1210/90

Käesolev määrus

Artikkel 1, lõige 1

Artikkel 1, lõige 1

Artikkel 1, lõige 2, sissejuhatav osa

Artikkel 1, lõige 2, sissejuhatav osa

Artikkel 1, lõige 2, esimene taane

Artikkel 1, punkt 2, alapunkt a

Artikkel 1, lõige 2, teine taane

Artikkel 1, punkt 2, alapunkt b

Artikkel 2, sissejuhatav osa

Artikkel 2, sissejuhatav osa

Artikkel 2, punkt i

Artikkel 2, punkt a

Artikkel 2, punkt ii, esimene taane

Artikkel 2, punkt b

Artikkel 2, punkt ii, teine taane

Artikkel 2, punkt c

Artikkel 2, punkt ii, kolmas taane

Artikkel 2, punkt d

Artikkel 2, punkt iii

Artikkel 2, punkt e

Artikkel 2, punkt iv

Artikkel 2, punkt f

Artikkel 2, punkt v

Artikkel 2, punkt g

Artikkel 2, punkt vi

Artikkel 2, punkt h

Artikkel 2 punkt vii

Artikkel 2, punkt i

Artikkel 2, punkt viii

Artikkel 2, punkt j

Artikkel 2, punkt ix

Artikkel 2, punkt k

Artikkel 2, punkt x

Artikkel 2, punkt l

Artikkel 2, punkt xi

Artikkel 2, punkt m

Artikkel 2, punkt xii

Artikkel 2, punkt n

Artikkel 2, punkt xiii

Artikkel 2, punkt o

Artikkel 3, lõige 1, sissejuhatav osa

Artikkel 3, lõige 1, sissejuhatav osa

Artikkel 3, lõige 1, punkt i

Artikkel 3, lõige 1, punkt a

Artikkel 3, lõige 1, punkt ii

Artikkel 3, lõige 1, punkt b

Artikkel 3, lõige 1, punkt iii

Artikkel 3, lõige 1, punkt c

Artikkel 3, lõige 1, lõpuosa

Artikkel 3, lõige 1, lõpuosa

Artikkel 3, lõige 2, esimene lõik

Artikkel 3, lõige 2, esimene lõik

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, sissejuhatav osa

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, sissejuhatav osa

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, esimene taane

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt a

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, teine taane

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt b

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, kolmas taane

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt c

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, neljas taane

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt d

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, viies taane

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt e

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, kuues taane

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt f

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, seitsmes taane

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt g

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, kaheksas taane

Artikkel 3, lõige 2, teine lõik, punkt h

Artikkel 3, lõige 2, kolmas lõik

Artikkel 3, lõige 2, kolmas lõik

Artikkel 3, lõige 2, neljas lõik

Artikkel 3, lõige 2, neljas lõik

Artikkel 3, lõige 3

Artikkel 3, lõige 3

Artikkel 4, lõige 1, sissejuhatav osa

Artikkel 4, lõige 1, sissejuhatav osa

Artikkel 4, lõige 1, esimene taane

Artikkel 4, lõige 1, punkt a

Artikkel 4, lõige 1, teine taane

Artikkel 4, lõige 1, punkt b

Artikkel 4, lõige 1, kolmas taane

Artikkel 4, lõige 1, punkt c

Artikkel 4, lõige 2, esimene lõik, „et”-st kuni „põhiosadeni”

—

Artikkel 4, lõige 2, esimene lõik, „eriti”-st kuni „hõlmatus”-ni

Artikkel 4, lõige 2, esimene lõik, lõpuosa

Artikkel 4, lõige 2, teine lõik

Artikkel 4, lõige 2, esimene, teine ja kolmas lõik

Artikkel 4, lõige 3

Artikkel 4, lõige 3

Artikkel 4, lõige 4

Artikkel 4, lõige 4, esimene, teine ja kolmas lõik

Artikkel 4, lõige 5, esimene lõik

—

Artikkel 4, lõige 5, teine lõik

Artikkel 4, lõige 5

Artikkel 4, lõiked 6 ja 7

Artikkel 4, lõiked 6 ja 7

Artikkel 5

Artikkel 5, esimene ja teine lõik

Artikkel 6, lõige 1

Artikkel 6, lõige 1

Artikkel 6, lõige 2

—

Artikkel 6, lõige 3

Artikkel 6, lõige 2

Artiklid 7 ja 8

Artiklid 7 ja 8

Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, esimene lause

Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik

Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, teine lause

Artikkel 9, lõige 1, teine lõik

Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, sissejuhatav osa

Artikkel 9, lõige 1, kolmas lõik, sissejuhatav osa

Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, esimene taane

Artikkel 9, lõige 1, kolmas lõik, punkt a

Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, teine taane

Artikkel 9, lõige 1, kolmas lõik, punkt b

Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, kolmas taane

Artikkel 9, lõige 1, kolmas lõik, punkt c

Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, neljas taane

Artikkel 9, lõige 1, kolmas lõik, punkt d

Artikkel 9, lõige 1, esimene lõik, viies taane

Artikkel 9, lõige 1, kolmas lõik, punkt e

Artikkel 9, lõige 1, teine lõik

Artikkel 9, lõige 1, neljas lõik

Artikkel 9, lõige 2

Artikkel 9, lõige 2

Artikkel 10

Artikkel 10

Artikkel 11

Artikkel 11

Artikkel 12

Artikkel 12

Artikkel 13

Artikkel 13

Artikkel 14

Artikkel 14

Artikkel 15, lõige 1, sissejuhatav osa

Artikkel 15, lõige 1, sissejuhatav osa

Artikkel 15, lõige 1, esimene taane

Artikkel 15, lõige 1, punkt a

Artikkel 15, lõige 1, teine taane

Artikkel 15, lõige 1, punkt b

Artikkel 15, lõige 2

Artikkel 15, lõige 2

Artikkel 15, lõige 2a

Artikkel 15, lõige 3

Artikkel 15, lõige 3

Artikkel 15, lõige 4

Artikkel 16

Artikkel 16

Artikkel 17

Artikkel 17

Artikkel 18

Artikkel 18

Artikkel 19

Artikkel 19

Artikkel 20

—

—

Artikkel 20

Artikkel 21

Artikkel 21

Lisa

I lisa

—

II lisa

—

III lisa

---

Parandused

| 21.5.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 126/23 |
| --- | --- | --- | --- |

21.5.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 126/23

---

Nõukogu 25. juuni ja 23. septembri 2002. aasta otsuse 2002/772/EÜ, Euratom (millega muudetakse esindajate otsest ja üldist Euroopa Parlamenti valimist käsitlevat akti, mis on lisatud otsusele 76/787/ESTÜ, EMÜ, Euratom) parandus

(
  Euroopa Ühenduste Teataja L 283, 21. oktoober 2002
  )

(Eestikeelne eriväljaanne 2004, 01. Üldised ning finants- ja institutsioonilised küsimused, 4. köide, lk 137)

Leheküljel 139 artikli 1 punkti 10 alapunktis b

asendatakse:

| „b) | lõike 2 teises lõigus asendatakse sõnad „teise ajavahemiku, mis ei ole rohkem kui kuu võrra varasem” sõnadega „hiljemalt üks kuu enne artiklis 3 osutatud viieaastase tähtaja lõppu teise valimistähtaja, mis ei ole rohkem kui kahe kuu võrra varasem”;” |
| --- | --- |

„b)

lõike 2 teises lõigus asendatakse sõnad „teise ajavahemiku, mis ei ole rohkem kui kuu võrra varasem” sõnadega „hiljemalt üks kuu enne artiklis 3 osutatud viieaastase tähtaja lõppu teise valimistähtaja, mis ei ole rohkem kui kahe kuu võrra varasem”;”

järgmisega:

| „b) | lõike 2 teises lõigus asendatakse sõnad „teise ajavahemiku, mis ei ole rohkem kui kuu võrra varasem” sõnadega „hiljemalt üks aasta enne artiklis 3 osutatud viieaastase tähtaja lõppu teise valimistähtaja, mis ei ole rohkem kui kahe kuu võrra varasem”;”. |
| --- | --- |

„b)

lõike 2 teises lõigus asendatakse sõnad „teise ajavahemiku, mis ei ole rohkem kui kuu võrra varasem” sõnadega „hiljemalt üks aasta enne artiklis 3 osutatud viieaastase tähtaja lõppu teise valimistähtaja, mis ei ole rohkem kui kahe kuu võrra varasem”;”.

---