# Euroopa Liidu L 138/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.138.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 138 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide4. juuni 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.138.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 138

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide4. juuni 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 456/2009, 3. juuni 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 457/2009, 3. juuni 2009, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. septembrist kuni 30. novembrini 2009 | 3 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 456/2009, 3. juuni 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 457/2009, 3. juuni 2009, küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. septembrist kuni 30. novembrini 2009

3

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/423/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 26. mai 2009, millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 3965 all)

   (
  1
  ) | 5 |
| | | 2009/424/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. mai 2009, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ I lisa seoses lambiõli ja grilli süütevedeliku turustus- ja kasutuspiirangutega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 4020 all)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | 2009/425/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 28. mai 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ tinaorgaaniliste ühendite turustamise ja kasutamise piirangute osas eesmärgiga kohandada direktiivi I lisa tehnika arenguga
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 4084 all)

   (
  1
  ) | 11 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/423/EÜ

*

Komisjoni otsus, 26. mai 2009, millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga Saksamaal
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 3965 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 3965 all)

1

5

2009/424/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. mai 2009, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ I lisa seoses lambiõli ja grilli süütevedeliku turustus- ja kasutuspiirangutega
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 4020 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 4020 all)

1

8

2009/425/EÜ

*

Komisjoni otsus, 28. mai 2009, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ tinaorgaaniliste ühendite turustamise ja kasutamise piirangute osas eesmärgiga kohandada direktiivi I lisa tehnika arenguga
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 4084 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 4084 all)

1

11

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu otsus 2009/426/JSK, 16. detsember 2008, millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu | 14 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu otsus 2009/426/JSK, 16. detsember 2008, millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 4.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 456/2009,

3. juuni 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 4. juunil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. juuni 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 69,6 |
| MA | 125,3 |
| TR | 57,2 |
| ZZ | 84,0 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 134,5 |
| ZZ | 81,0 |
| 0709 90 70 | TR | 117,0 |
| ZZ | 117,0 |
| 0805 50 10 | AR | 51,1 |
| TR | 57,8 |
| ZA | 57,9 |
| ZZ | 55,6 |
| 0808 10 80 | AR | 80,0 |
| BR | 72,8 |
| CL | 71,8 |
| CN | 90,3 |
| NZ | 105,8 |
| US | 119,3 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 82,2 |
| ZZ | 86,7 |
| 0809 10 00 | TR | 227,5 |
| ZZ | 227,5 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

69,6

MA

125,3

TR

57,2

ZZ

84,0

0707 00 05

MK

27,4

TR

134,5

ZZ

81,0

0709 90 70

TR

117,0

ZZ

117,0

0805 50 10

AR

51,1

TR

57,8

ZA

57,9

ZZ

55,6

0808 10 80

AR

80,0

BR

72,8

CL

71,8

CN

90,3

NZ

105,8

US

119,3

UY

71,7

ZA

82,2

ZZ

86,7

0809 10 00

TR

227,5

ZZ

227,5

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 4.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 457/2009,

3. juuni 2009,

küüslaugu impordilitsentside väljaandmise kohta alaperioodil 1. septembrist kuni 30. novembrini 2009

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (3) avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 341/2007 (3) avatakse kolmandatest riikidest imporditava küüslaugu ja teatavate muude põllumajandustoodete tariifikvoodid ja tagatakse nende haldamine ning kehtestatakse impordilitsentside ja päritolusertifikaatide süsteem.

| (2) | Kogused, mille kohta on senised ja uued importijad viie esimese tööpäeva jooksul pärast 15. maid 2009 määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel esitanud A-litsentside taotlused, ületavad Hiinast ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest, v.a Hiina, pärinevatele toodetele ettenähtud koguseid. |
| --- | --- |

(2)

Kogused, mille kohta on senised ja uued importijad viie esimese tööpäeva jooksul pärast 15. maid 2009 määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel esitanud A-litsentside taotlused, ületavad Hiinast ja kõikidest muudest kolmandatest riikidest, v.a Hiina, pärinevatele toodetele ettenähtud koguseid.

| (3) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 2 on seetõttu vaja kindlaks määrata, millises ulatuses võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 341/2007 artikliga 12 komisjonile hiljemalt 2009. aasta mai lõpus saadetud A-litsentside taotlused rahuldada, |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1301/2006 artikli 7 lõikele 2 on seetõttu vaja kindlaks määrata, millises ulatuses võib kooskõlas määruse (EÜ) nr 341/2007 artikliga 12 komisjonile hiljemalt 2009. aasta mai lõpus saadetud A-litsentside taotlused rahuldada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 341/2007 artikli 10 lõike 1 alusel viie esimese tööpäeva jooksul pärast 15. maid 2009 esitatud ja hiljemalt 2009. aasta mai lõpus komisjonile saadetud A-impordilitsentside taotlused rahuldatakse taotletud koguste ulatuses vastavalt käesoleva määruse lisas kehtestatud määrale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. juuni 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 90, 30.3.2007, lk 12.

3

---

LISA

| Päritolu | Jrk-nr | Jaotuskoefitsient |
| --- | --- | --- |
| Argentina |
| — | Senised importijad |

Päritolu

Jrk-nr

Jaotuskoefitsient

Argentina

—

Senised importijad

09.4104

X

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4099

X

Hiina

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4105

22,555813 %

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4100

0,413896 %

Muud kolmandad riigid

| — | Senised importijad |
| --- | --- |

—

Senised importijad

09.4106

100 %

| — | Uued importijad |
| --- | --- |

—

Uued importijad

09.4102

55,571395 %

| „X | : | Osutatud päritolu puhul kõnealuseks alaperioodiks kvooti ei ole.” |
| --- | --- | --- |

„X

:

Osutatud päritolu puhul kõnealuseks alaperioodiks kvooti ei ole.”

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 4.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/5

---

KOMISJONI OTSUS,

26. mai 2009,

millega muudetakse otsust 2008/855/EÜ loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga Saksamaal

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 3965 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/423/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsuses 2008/855/EÜ (loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides) (3) on sätestatud teatavad tõrjemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga liikmesriikides või nende piirkondades, mis on esitatud kõnealuse otsuse lisas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 3. novembri 2008. aasta otsuses 2008/855/EÜ (loomatervishoiualaste tõrjemeetmete kohta seoses sigade klassikalise katkuga teatavates liikmesriikides) (3) on sätestatud teatavad tõrjemeetmed seoses sigade klassikalise katkuga liikmesriikides või nende piirkondades, mis on esitatud kõnealuse otsuse lisas.

| (2) | Saksamaa on komisjoni teavitanud hiljutisest arengust seoses kõnealuse haigusega metssigadel Rheinland-Pfalzi liidumaa teatavatel aladel. |
| --- | --- |

(2)

Saksamaa on komisjoni teavitanud hiljutisest arengust seoses kõnealuse haigusega metssigadel Rheinland-Pfalzi liidumaa teatavatel aladel.

| (3) | On teatatud uutest sigade klassikalise katku juhtumitest metssigadel Rheinland-Pfalzi lõunaosas. Seepärast tuleks see ala lisada otsuse 2008/855/EÜ lisa loetellu ning kohaldada kõnealuses otsuses sätestatud meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

On teatatud uutest sigade klassikalise katku juhtumitest metssigadel Rheinland-Pfalzi lõunaosas. Seepärast tuleks see ala lisada otsuse 2008/855/EÜ lisa loetellu ning kohaldada kõnealuses otsuses sätestatud meetmeid.

| (4) | Ühenduse õigusaktide selguse tagamiseks tuleks asendada otsuse 2008/855/EÜ lisas esitatud loetelu terve Saksamaad käsitlev osa käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga. |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse õigusaktide selguse tagamiseks tuleks asendada otsuse 2008/855/EÜ lisas esitatud loetelu terve Saksamaad käsitlev osa käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

| (5) | Seepärast tuleks otsust 2008/855/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks otsust 2008/855/EÜ vastavalt muuta.

| (6) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2008/855/EÜ lisa I osa punkt 1 asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. mai 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  ELT L 302, 13.11.2008, lk 19.

3

---

LISA

„1.   Saksamaa

A.   Rheinland-Pfalzi liidumaa:

| a) | Ahrweileri kreis: Adenau ja Altenahri haldusüksus; |
| --- | --- |

a)

Ahrweileri kreis: Adenau ja Altenahri haldusüksus;

| b) | Vulkaneifeli maakond: Obere Kylli haldusüksuses paikkonnad Birgel, Esch, Feusdorf ja Jünkerath, Hillesheimi haldusüksuses paikkonnad Berndorf, Dohm-Lammersdorf, Hillesheim, Kerpen, Nohn, Oberehe-Stroheich, Üxheim, Walsdorf ja Wiesbaum, Dauni haldusüksuses paikkonnad Dreis-Brück, Kelbergi haldusüksuses paikkonnad Beinhausen, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Neichen, Nitz, Reimerath ja Welcherath; |
| --- | --- |

b)

Vulkaneifeli maakond: Obere Kylli haldusüksuses paikkonnad Birgel, Esch, Feusdorf ja Jünkerath, Hillesheimi haldusüksuses paikkonnad Berndorf, Dohm-Lammersdorf, Hillesheim, Kerpen, Nohn, Oberehe-Stroheich, Üxheim, Walsdorf ja Wiesbaum, Dauni haldusüksuses paikkonnad Dreis-Brück, Kelbergi haldusüksuses paikkonnad Beinhausen, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Neichen, Nitz, Reimerath ja Welcherath;

| c) | Altenkircheni ja Neuwiedi kreis; |
| --- | --- |

c)

Altenkircheni ja Neuwiedi kreis;

| d) | Westerwaldi kreis: Bad Marienbergi, Hachenburgi, Ransbach-Baumbachi, Rennerodi, Seltersi, Wallmerodi ja Westerburgi haldusüksused, Höhr-Grenzhauseni haldusüksus kiirteest A48 põhja pool, Montabauri haldusüksus kiirteest A3 põhja pool ning haldusüksus Wirges kiirteedest A48 ja A3 põhja pool; |
| --- | --- |

d)

Westerwaldi kreis: Bad Marienbergi, Hachenburgi, Ransbach-Baumbachi, Rennerodi, Seltersi, Wallmerodi ja Westerburgi haldusüksused, Höhr-Grenzhauseni haldusüksus kiirteest A48 põhja pool, Montabauri haldusüksus kiirteest A3 põhja pool ning haldusüksus Wirges kiirteedest A48 ja A3 põhja pool;

| e) | Südwestpfalzi maakonnas haldusüksused Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben ja Wallhalben; |
| --- | --- |

e)

Südwestpfalzi maakonnas haldusüksused Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben ja Wallhalben;

| f) | Kaiserslauterni kreisis haldusüksus Bruchmühlbach-Miesau kiirteest A6 lõuna pool ning haldusüksused Kaiserslautern-Süd ja Landstuhl; |
| --- | --- |

f)

Kaiserslauterni kreisis haldusüksus Bruchmühlbach-Miesau kiirteest A6 lõuna pool ning haldusüksused Kaiserslautern-Süd ja Landstuhl;

| g) | Kaiserslauterni linn kiirteest A6 lõuna pool. |
| --- | --- |

g)

Kaiserslauterni linn kiirteest A6 lõuna pool.

B.   Nordrhein-Westfaleni liidumaa:

| a) | Euskircheni kreis: Bad Münstereifeli linn, Mechernichi linnas paikkonnad Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rißdorf, Wachendorf ja Weiler am Berge, Euskircheni linnas paikkonnad Billig, Euenheim, Euskirchen, Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim ja Stotzheim, Nettersheimi haldusüksuses paikkonnad Bouderath, Buir, Engelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Tondorf und Roderath, Dahlemi haldusüksuses paikkond Dahlem ja haldusüksus Blankenheim, välja arvatud paikkond Blankenheimer Wald; |
| --- | --- |

a)

Euskircheni kreis: Bad Münstereifeli linn, Mechernichi linnas paikkonnad Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rißdorf, Wachendorf ja Weiler am Berge, Euskircheni linnas paikkonnad Billig, Euenheim, Euskirchen, Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim ja Stotzheim, Nettersheimi haldusüksuses paikkonnad Bouderath, Buir, Engelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Tondorf und Roderath, Dahlemi haldusüksuses paikkond Dahlem ja haldusüksus Blankenheim, välja arvatud paikkond Blankenheimer Wald;

| b) | Rhein-Siegi kreis: Meckenheimi linnas paikkonnad Ersdorf ja Altendorf, Rheinbachi linnas paikkonnad Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen ja Kurtenberg, Swisttali haldusüksuses paikkonnad Miel ja Odendorf, linnad Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg ja Lohmar ning haldusüksused Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck ja Much; |
| --- | --- |

b)

Rhein-Siegi kreis: Meckenheimi linnas paikkonnad Ersdorf ja Altendorf, Rheinbachi linnas paikkonnad Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen ja Kurtenberg, Swisttali haldusüksuses paikkonnad Miel ja Odendorf, linnad Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg ja Lohmar ning haldusüksused Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck ja Much;

| c) | Siegen Wittgensteini kreis: Kreuztali haldusüksuses paikkonnad Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees ja Mittelhees; Siegeni linnas paikkonnad Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern ja Eiserfeld; haldusüksused Freudenberg, Neunkirchen ja Burbach; Wilnsdorfi haldusüksuses paikkonnad Rinsdorf ja Wilden; |
| --- | --- |

c)

Siegen Wittgensteini kreis: Kreuztali haldusüksuses paikkonnad Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees ja Mittelhees; Siegeni linnas paikkonnad Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern ja Eiserfeld; haldusüksused Freudenberg, Neunkirchen ja Burbach; Wilnsdorfi haldusüksuses paikkonnad Rinsdorf ja Wilden;

| d) | Olpe kreis: Drolshageni linnas paikkonnad Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth ja Buchhagen; Olpe linnas paikkonnad Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen ja Rüblinghausen; Wendeni haldusüksus; |
| --- | --- |

d)

Olpe kreis: Drolshageni linnas paikkonnad Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth ja Buchhagen; Olpe linnas paikkonnad Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen ja Rüblinghausen; Wendeni haldusüksus;

| e) | Märkische kreis: linnad Halver, Kierspe ja Meinerzhagen; |
| --- | --- |

e)

Märkische kreis: linnad Halver, Kierspe ja Meinerzhagen;

| f) | Remscheidi linnas paikkonnad Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld ja Bergisch Born; |
| --- | --- |

f)

Remscheidi linnas paikkonnad Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld ja Bergisch Born;

| g) | Kölni ja Bonni linnas Rheini jõe paremal kaldal asuvad haldusüksused; |
| --- | --- |

g)

Kölni ja Bonni linnas Rheini jõe paremal kaldal asuvad haldusüksused;

| h) | Leverkuseni linn; |
| --- | --- |

h)

Leverkuseni linn;

| i) | Rheinisch-Bergische kreis; |
| --- | --- |

i)

Rheinisch-Bergische kreis;

| j) | Oberbergische kreis.” |
| --- | --- |

j)

Oberbergische kreis.”

---

| 4.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/8

---

KOMISJONI OTSUS,

28. mai 2009,

millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ I lisa seoses lambiõli ja grilli süütevedeliku turustus- ja kasutuspiirangutega

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 4020 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/424/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega, (1) eriti selle artiklit 2a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 76/769/EMÜ kohaselt on alates 1. juulist 2000 piiratud värv- ja lõhnaainet sisaldava, hingamisteedele ohtliku, dekoratiivlampides kasutatava, riskilausega R65 märgistatud õli müük tarbijatele. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 76/769/EMÜ kohaselt on alates 1. juulist 2000 piiratud värv- ja lõhnaainet sisaldava, hingamisteedele ohtliku, dekoratiivlampides kasutatava, riskilausega R65 märgistatud õli müük tarbijatele.

| (2) | Kuigi nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiviga 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiiviga 1999/45/EÜ (ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (3) nähakse ette, et pakendid, mis sisaldavad riskilausega R65 märgistatud grilli süütevedelikku ja lambiõli, peavad olema suletud lastekindla turvasulguriga, juhtub siiski õnnetusi, sest pakendid ei ole kas korralikult suletud või on vedelik valatud suurest originaalpakendist väiksemasse, lastekindla turvasulgurita pakendisse. |
| --- | --- |

(2)

Kuigi nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiviga 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (2) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiiviga 1999/45/EÜ (ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (3) nähakse ette, et pakendid, mis sisaldavad riskilausega R65 märgistatud grilli süütevedelikku ja lambiõli, peavad olema suletud lastekindla turvasulguriga, juhtub siiski õnnetusi, sest pakendid ei ole kas korralikult suletud või on vedelik valatud suurest originaalpakendist väiksemasse, lastekindla turvasulgurita pakendisse.

| (3) | Riikide ametiasutuste esitatud andmetest lähtuvalt on selgunud, et lõhnata ja värvuseta lambiõli ja grilli süütevedelik, mis on märgistatud riskilausega R65, on allaneelatuna ohtlikud inimeste, eriti väikelaste tervisele, põhjustades hingamishäireid ja hingamisteede kahjustusi. |
| --- | --- |

(3)

Riikide ametiasutuste esitatud andmetest lähtuvalt on selgunud, et lõhnata ja värvuseta lambiõli ja grilli süütevedelik, mis on märgistatud riskilausega R65, on allaneelatuna ohtlikud inimeste, eriti väikelaste tervisele, põhjustades hingamishäireid ja hingamisteede kahjustusi.

| (4) | Seepärast on vaja tõhustada dekoratiivlampides kasutatava õli suhtes kehtivaid norme ning tagada, et aine või segu, mida müüakse kui grilli süütevedelikku ja mis on määratud turustamiseks üldsusele, oleks asjakohaselt märgistatud. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on vaja tõhustada dekoratiivlampides kasutatava õli suhtes kehtivaid norme ning tagada, et aine või segu, mida müüakse kui grilli süütevedelikku ja mis on määratud turustamiseks üldsusele, oleks asjakohaselt märgistatud.

| (5) | Selleks et vähendada aine juhuslikku allaneelamist väikelastel, on vaja kehtestada pakendamise nõuded, et muuta lambiõli ja grilli süütevedelik lastele vähem atraktiivseks või uudishimu tekitavaks, ning vältida kõnealuste ainete joogiga segamini ajamist. Vähendada tuleks ka pakendi mahtu, et vähendada õnnetusi, mis on tingitud vedeliku valamisest originaalpakendist väiksemasse, lastekindla turvasulgurita või asjakohase märgistuseta pakendisse. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et vähendada aine juhuslikku allaneelamist väikelastel, on vaja kehtestada pakendamise nõuded, et muuta lambiõli ja grilli süütevedelik lastele vähem atraktiivseks või uudishimu tekitavaks, ning vältida kõnealuste ainete joogiga segamini ajamist. Vähendada tuleks ka pakendi mahtu, et vähendada õnnetusi, mis on tingitud vedeliku valamisest originaalpakendist väiksemasse, lastekindla turvasulgurita või asjakohase märgistuseta pakendisse.

| (6) | 2002. aasta septembris võeti vastu Euroopa standard turvaliste dekoratiivlampide konstruktsiooni kohta, et vähendada väikeste laste juurdepääsuvõimalusi dekoratiivlampides kasutatavale õlile (EN 14059). Vastavus standardile eeldab vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivile 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta. (4) Tarbijate kaitset tuleb tugevdada, nõudes vastavust kõnealusele standardile. |
| --- | --- |

(6)

2002. aasta septembris võeti vastu Euroopa standard turvaliste dekoratiivlampide konstruktsiooni kohta, et vähendada väikeste laste juurdepääsuvõimalusi dekoratiivlampides kasutatavale õlile (EN 14059). Vastavus standardile eeldab vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. detsembri 2001. aasta direktiivile 2001/95/EÜ üldise tooteohutuse kohta. (4) Tarbijate kaitset tuleb tugevdada, nõudes vastavust kõnealusele standardile.

| (7) | Käesolevas otsuses sätestatud turustus- ja kasutuspiirangute puhul on arvesse võetud olemasolevaid teadmisi ohutumate alternatiivide kohta. Liikmesriigid peaksid komisjonile korrapäraselt teatama alternatiivide väljatöötamisest, et hõlbustada otsuse läbivaatamist Euroopa Kemikaalimeti poolt. Lähtuvalt laste ohutuse kaitseks kavandatavate meetmete tõhususest, peaks kemikaaliamet hindama, kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid ning keelata grilli süütevedeliku ja dekoratiivlampide põletusaine kasutamine. Sel eesmärgil võtab kemikaaliamet arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) (5) XV lisas sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

(7)

Käesolevas otsuses sätestatud turustus- ja kasutuspiirangute puhul on arvesse võetud olemasolevaid teadmisi ohutumate alternatiivide kohta. Liikmesriigid peaksid komisjonile korrapäraselt teatama alternatiivide väljatöötamisest, et hõlbustada otsuse läbivaatamist Euroopa Kemikaalimeti poolt. Lähtuvalt laste ohutuse kaitseks kavandatavate meetmete tõhususest, peaks kemikaaliamet hindama, kas on vaja võtta täiendavaid meetmeid ning keelata grilli süütevedeliku ja dekoratiivlampide põletusaine kasutamine. Sel eesmärgil võtab kemikaaliamet arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH)) (5) XV lisas sätestatud nõudeid.

| (8) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiviga 2008/112/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ ja 1999/13/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist, (6) pannakse ühenduse turule viidavate ohtlike ainete tootjatele pärast 1. detsembrit 2010 teatavad kohustused. Selleks et lihtsustada käesoleva otsusega ette nähtud täiendavate märgistamise ja pakendamise nõuete rakendamist, tuleks lambiõli ja grilli süütevedeliku ühenduse turule viimisel kohaldada sama kuupäeva. Lisaks tuleks kasutada direktiiviga 2008/112/EÜ nõutavat uut riskilauset (H304). |
| --- | --- |

(8)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiviga 2008/112/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 76/768/EMÜ, 88/378/EMÜ ja 1999/13/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2000/53/EÜ, 2002/96/EÜ ja 2004/42/EÜ, et kohandada neid määrusega (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist, (6) pannakse ühenduse turule viidavate ohtlike ainete tootjatele pärast 1. detsembrit 2010 teatavad kohustused. Selleks et lihtsustada käesoleva otsusega ette nähtud täiendavate märgistamise ja pakendamise nõuete rakendamist, tuleks lambiõli ja grilli süütevedeliku ühenduse turule viimisel kohaldada sama kuupäeva. Lisaks tuleks kasutada direktiiviga 2008/112/EÜ nõutavat uut riskilauset (H304).

| (9) | Määrusega (EÜ) nr 1907/2006 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse direktiiv 76/769/EMÜ alates 1. juunist 2009. Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa asendatakse nimetatud määruse XVII lisaga. Direktiivi 76/769/EMÜ alusel vastu võetud piirangute muutmine tuleks seepärast kanda määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisasse. |
| --- | --- |

(9)

Määrusega (EÜ) nr 1907/2006 tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse direktiiv 76/769/EMÜ alates 1. juunist 2009. Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa asendatakse nimetatud määruse XVII lisaga. Direktiivi 76/769/EMÜ alusel vastu võetud piirangute muutmine tuleks seepärast kanda määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisasse.

| (10) | Seepärast tuleks direktiivi 76/769/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(10)

Seepärast tuleks direktiivi 76/769/EMÜ vastavalt muuta.

| (11) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ohtlike ainete ja valmististe tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevaid direktiive tehnika arenguga kohandava komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(11)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ohtlike ainete ja valmististe tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevaid direktiive tehnika arenguga kohandava komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. mai 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201.

1

(2)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

2

(3)  EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1.

3

(4)  EÜT L 11, 15.1.2002, lk 4.

4

(5)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1. Parandatud väljaandes ELT L 136, 29.5.2007, lk 3.

5

(6)  ELT L 345, 23.12.2008, lk 68.

6

---

LISA

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa punkt 3 asendatakse järgmisega:

| „3. | Vedelad ained või segud, mida käsitatakse ohtlikena vastavalt nõukogu direktiivile 67/548/EMÜ (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 1999/45/EÜ. (2) |
| --- | --- |

„3.

Vedelad ained või segud, mida käsitatakse ohtlikena vastavalt nõukogu direktiivile 67/548/EMÜ (1) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 1999/45/EÜ. (2)

| 1. | Ei tohi kasutada:






  — | dekoratiivesemetes, mis on ette nähtud valgus-või värviefektide andmiseks eri faaside abil, näiteks dekoratiivlampides ja-tuhatoosides, |
| --- | --- | --- |

1.

Ei tohi kasutada:

—

dekoratiivesemetes, mis on ette nähtud valgus-või värviefektide andmiseks eri faaside abil, näiteks dekoratiivlampides ja-tuhatoosides,

| — | triki- ja pilatoodetes, |
| --- | --- |

—

triki- ja pilatoodetes,

| — | ühe või mitme osalejaga mängudes ega üheski selleks otstarbeks tarvitatavas tootes, isegi mitte nende kaunistamiseks. |
| --- | --- |

—

ühe või mitme osalejaga mängudes ega üheski selleks otstarbeks tarvitatavas tootes, isegi mitte nende kaunistamiseks.

| 2. | Tooteid, mis ei vasta punktile 1, ei tohi turule viia. |
| --- | --- |

2.

Tooteid, mis ei vasta punktile 1, ei tohi turule viia.

| 3. | Ei tohi turule viia, kui need sisaldavad värvainet – välja arvatud juhul, kui seda nõutakse maksustamisega seotud põhjustel – või lõhnaainet või mõlemat, kui






  — | neid saab kasutada põletusainena üldsusele tarnitavates dekoratiivsetes õlilampides ning kui |
| --- | --- | --- |

3.

Ei tohi turule viia, kui need sisaldavad värvainet – välja arvatud juhul, kui seda nõutakse maksustamisega seotud põhjustel – või lõhnaainet või mõlemat, kui

—

neid saab kasutada põletusainena üldsusele tarnitavates dekoratiivsetes õlilampides ning kui

| — | need on ohtlikud sissehingamisel ja märgistatud riskilausega R65 või H304. |
| --- | --- |

—

need on ohtlikud sissehingamisel ja märgistatud riskilausega R65 või H304.

| 4. | Üldsusele tarnitavaid dekoratiivseid õlilampe tohib turule viia vaid juhul, kui need vastavad Euroopa Standardikomitee (CEN) vastu võetud Euroopa standardile dekoratiivsete õlilampide kohta (EN 14059) |
| --- | --- |

4.

Üldsusele tarnitavaid dekoratiivseid õlilampe tohib turule viia vaid juhul, kui need vastavad Euroopa Standardikomitee (CEN) vastu võetud Euroopa standardile dekoratiivsete õlilampide kohta (EN 14059)

| 5. | Ilma et see piiraks ühenduse muude normide rakendamist, milles käsitletakse ohtlike ainete klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist, peavad tarnijad tagama, et enne turuleviimist on täidetud järgmised nõuded:






  a) | üldsusele tarnimiseks ettenähtud lambiõli riskilausega R65 või H304 peab kandma järgmist loetavat ja kustutamatut märget:
  „Selle vedelikuga täidetud lampe tuleb hoida lastele kättesaamatus kohas.”; alates 1. detsembrist 2010„Ka väike kogus lambiõli – isegi näiteks tahi imemine – võib põhjustada eluohtliku kopsukahjustuse.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Ilma et see piiraks ühenduse muude normide rakendamist, milles käsitletakse ohtlike ainete klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist, peavad tarnijad tagama, et enne turuleviimist on täidetud järgmised nõuded:

a)

üldsusele tarnimiseks ettenähtud lambiõli riskilausega R65 või H304 peab kandma järgmist loetavat ja kustutamatut märget:

„Selle vedelikuga täidetud lampe tuleb hoida lastele kättesaamatus kohas.”; alates 1. detsembrist 2010„Ka väike kogus lambiõli – isegi näiteks tahi imemine – võib põhjustada eluohtliku kopsukahjustuse.”;

| b) | üldsusele tarnimiseks ettenähtud grilli süütevedelik riskilausega R65 või H304 peab alates 1. detsembrist 2010 kandma järgmist loetavat ja kustutamatut märget: „Ka väike kogus grilli süütevedelikku võib põhjustada eluohtliku kopsukahjustuse.”; |
| --- | --- |

b)

üldsusele tarnimiseks ettenähtud grilli süütevedelik riskilausega R65 või H304 peab alates 1. detsembrist 2010 kandma järgmist loetavat ja kustutamatut märget: „Ka väike kogus grilli süütevedelikku võib põhjustada eluohtliku kopsukahjustuse.”;

| c) | üldsusele tarnimiseks ettenähtud lambiõli ja grilli süütevedelik riskilausega R65 või H304 peab alates 1. detsembrist 2010 olema pakendatud musta läbipaistmatusse pakendisse mahuga mitte üle ühe liitri. |
| --- | --- |

c)

üldsusele tarnimiseks ettenähtud lambiõli ja grilli süütevedelik riskilausega R65 või H304 peab alates 1. detsembrist 2010 olema pakendatud musta läbipaistmatusse pakendisse mahuga mitte üle ühe liitri.

| 6. | Hiljemalt 1. juunil 2014 taotleb komisjon Euroopa Kemikaaliametilt toimiku koostamist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) (REACHi määruse) artikliga 69 eesmärgiga keelata vajadusel lambiõli ja grilli süütevedeliku (riskilausega R65 või H304) tarnimine üldsusele. |
| --- | --- |

6.

Hiljemalt 1. juunil 2014 taotleb komisjon Euroopa Kemikaaliametilt toimiku koostamist kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (3) (REACHi määruse) artikliga 69 eesmärgiga keelata vajadusel lambiõli ja grilli süütevedeliku (riskilausega R65 või H304) tarnimine üldsusele.

| 7. | Füüsilised või juriidilised isikud, kes viivad esimest korda turule lambiõli ja grilli süütevedelikku riskilausega R65 või H304, peavad esitama 1. detsembriks 2011 ja seejärel igal aastal liikmesriigi pädevale ametiasutusele andmed lambiõli ja grilli süütevedeliku (riskilausega R65 või H304) alternatiivsete ainete kohta. Liikmesriik edastab need andmed komisjonile. |
| --- | --- |

7.

Füüsilised või juriidilised isikud, kes viivad esimest korda turule lambiõli ja grilli süütevedelikku riskilausega R65 või H304, peavad esitama 1. detsembriks 2011 ja seejärel igal aastal liikmesriigi pädevale ametiasutusele andmed lambiõli ja grilli süütevedeliku (riskilausega R65 või H304) alternatiivsete ainete kohta. Liikmesriik edastab need andmed komisjonile.

---

(1)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

1

(2)  EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1.

2

(3)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1. Parandatud väljaandes ELT L 136, 29.5.2007, lk 3.”

3

---

| 4.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/11

---

KOMISJONI OTSUS,

28. mai 2009,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ tinaorgaaniliste ühendite turustamise ja kasutamise piirangute osas eesmärgiga kohandada direktiivi I lisa tehnika arenguga

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 4084 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/425/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega, (1) eriti selle artiklit 2a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kolme asendajaga tinaorgaanilisi ühendeid kasutati varem laialdaselt laevade saastumisvastastes värvides. Kuid ilmnes, et sellised värvid on veeorganismidele ohtlikud endokriinseid häireid põhjustava toime tõttu. Seetõttu piirati tinaorgaaniliste ühendite kasutamist saastumisvastastes värvides direktiiviga 76/769/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 782/2003 tinaorgaaniliste ühendite keelamise kohta laevadel. (2) Lisaks sellele ei ole kolme asendajaga tinaorgaanilisi ühendeid enam lubatud kasutada biotsiididena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivile 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist. (3) Seevastu võib ühendusse endiselt tuua tooteid, mis on selliste biotsiididega töödeldud. |
| --- | --- |

(1)

Kolme asendajaga tinaorgaanilisi ühendeid kasutati varem laialdaselt laevade saastumisvastastes värvides. Kuid ilmnes, et sellised värvid on veeorganismidele ohtlikud endokriinseid häireid põhjustava toime tõttu. Seetõttu piirati tinaorgaaniliste ühendite kasutamist saastumisvastastes värvides direktiiviga 76/769/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 782/2003 tinaorgaaniliste ühendite keelamise kohta laevadel. (2) Lisaks sellele ei ole kolme asendajaga tinaorgaanilisi ühendeid enam lubatud kasutada biotsiididena vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivile 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist. (3) Seevastu võib ühendusse endiselt tuua tooteid, mis on selliste biotsiididega töödeldud.

| (2) | Kahe asendajaga tinaorgaanilisi ühendeid, sealhulgas dibutüültinaühendeid (DBT-ühendid) ja dioktüültinaühendeid (DOT-ühendid), kasutatakse laialdaselt tarbijale ettenähtud toodetes, milles neil on kas stabilisaatori või katalüsaatori funktsioon. |
| --- | --- |

(2)

Kahe asendajaga tinaorgaanilisi ühendeid, sealhulgas dibutüültinaühendeid (DBT-ühendid) ja dioktüültinaühendeid (DOT-ühendid), kasutatakse laialdaselt tarbijale ettenähtud toodetes, milles neil on kas stabilisaatori või katalüsaatori funktsioon.

| (3) | On selgunud, et tinaorgaaniliste ühendite kasutamine tarbijale ettenähtud toodetes on ohtlik inimeste, eelkõige laste tervisele. Mitmesugustest tarbijale ettenähtud toodetest põhjustatud eririskid laste ja täiskasvanute tervisele on kindlaks tehtud riskianalüüsis, (4) mida kinnitab tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee oma 30. novembri 2006. aasta arvamuses. (5) |
| --- | --- |

(3)

On selgunud, et tinaorgaaniliste ühendite kasutamine tarbijale ettenähtud toodetes on ohtlik inimeste, eelkõige laste tervisele. Mitmesugustest tarbijale ettenähtud toodetest põhjustatud eririskid laste ja täiskasvanute tervisele on kindlaks tehtud riskianalüüsis, (4) mida kinnitab tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee oma 30. novembri 2006. aasta arvamuses. (5)

| (4) | Kuigi nii kahe kui ka kolme asendajaga tinaorgaanilistel ühenditel on ühtviisi kahjulik mõju tervisele, nimelt kumuleeruva iseloomuga immunotoksiline toime harknäärme kaudu, on kolme asendajaga ühendite (nagu näiteks TBT- ja TPT-ühendite) toime tugevam kui kahe asendajaga ühenditel (DOT- ja DBT-ühendid). Lisaks sellele võivad kolme asendajaga tinaorgaanilised ühendid, mis eralduvad kas tarbijale või kutsealaseks tegevuseks ettenähtud toodetest, avaldada kahjulikku toimet keskkonnale, eelkõige veeorganismidele. Seetõttu tuleks kehtestada kolme asendajaga tinaorgaanilisi ühendeid sisaldavate toodete suhtes rangemad piirangud. |
| --- | --- |

(4)

Kuigi nii kahe kui ka kolme asendajaga tinaorgaanilistel ühenditel on ühtviisi kahjulik mõju tervisele, nimelt kumuleeruva iseloomuga immunotoksiline toime harknäärme kaudu, on kolme asendajaga ühendite (nagu näiteks TBT- ja TPT-ühendite) toime tugevam kui kahe asendajaga ühenditel (DOT- ja DBT-ühendid). Lisaks sellele võivad kolme asendajaga tinaorgaanilised ühendid, mis eralduvad kas tarbijale või kutsealaseks tegevuseks ettenähtud toodetest, avaldada kahjulikku toimet keskkonnale, eelkõige veeorganismidele. Seetõttu tuleks kehtestada kolme asendajaga tinaorgaanilisi ühendeid sisaldavate toodete suhtes rangemad piirangud.

| (5) | Teatavad dibutüültinaühendid (dibutüültinadikloriid, CASi nr 683–18-1 ja dibutüültinavesinikboraat, CASi nr 75113-37–0) klassifitseeritakse varsti nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (6) raames reproduktiivtoksilisteks aineteks (2. kategooria) ning selliste ainete ja neid aineid sisaldavate segude müük tarbijatele on seejärel keelatud. (7) Rangemad piirangud tuleks seetõttu kehtestada toodetele, mis sisaldavad DBT-ühendeid, nii et kasutamist lubataks täiendavaks ajavahemikuks üksnes sel juhul, kui muid sobivaid lahendusi ei ole, nagu näiteks katalüsaatoritena hermeetikutes RTV-1 ja RTV-2, värvides ja katteainetes või PVC stabilisaatoritena teatavates toodetes (näiteks kattekihiga kangastes, PVCst profiilides), et võimaldada töötada välja muud sobivad lahendused või kui asjaomaste toodete kohta on olemas täpsemad õigusaktid. |
| --- | --- |

(5)

Teatavad dibutüültinaühendid (dibutüültinadikloriid, CASi nr 683–18-1 ja dibutüültinavesinikboraat, CASi nr 75113-37–0) klassifitseeritakse varsti nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (6) raames reproduktiivtoksilisteks aineteks (2. kategooria) ning selliste ainete ja neid aineid sisaldavate segude müük tarbijatele on seejärel keelatud. (7) Rangemad piirangud tuleks seetõttu kehtestada toodetele, mis sisaldavad DBT-ühendeid, nii et kasutamist lubataks täiendavaks ajavahemikuks üksnes sel juhul, kui muid sobivaid lahendusi ei ole, nagu näiteks katalüsaatoritena hermeetikutes RTV-1 ja RTV-2, värvides ja katteainetes või PVC stabilisaatoritena teatavates toodetes (näiteks kattekihiga kangastes, PVCst profiilides), et võimaldada töötada välja muud sobivad lahendused või kui asjaomaste toodete kohta on olemas täpsemad õigusaktid.

| (6) | Kõige suurem on kokkupuude DOT-ühenditega teatavate eriotstarbeliste tarbijale ettenähtud toodete puhul, nagu näiteks trükimustrilised tekstiiltooted, kindad, jalatsid, seina- ja põrandakatted, naiste hügieenitooted, mähkmed ja kahekomponendilised silikoonvormid. |
| --- | --- |

(6)

Kõige suurem on kokkupuude DOT-ühenditega teatavate eriotstarbeliste tarbijale ettenähtud toodete puhul, nagu näiteks trükimustrilised tekstiiltooted, kindad, jalatsid, seina- ja põrandakatted, naiste hügieenitooted, mähkmed ja kahekomponendilised silikoonvormid.

| (7) | Hoolimata sellest, et enamike kasutusalade jaoks, mida tuleks piirata, on alternatiivlahendused olemas, on teatavatel DOT- ja DBT-ühendeid sisaldavate toodete tootjatel vaja piirangutega kohanemiseks aega, mistõttu tuleks selliste toodete jaoks ette näha asjakohane üleminekuaeg. |
| --- | --- |

(7)

Hoolimata sellest, et enamike kasutusalade jaoks, mida tuleks piirata, on alternatiivlahendused olemas, on teatavatel DOT- ja DBT-ühendeid sisaldavate toodete tootjatel vaja piirangutega kohanemiseks aega, mistõttu tuleks selliste toodete jaoks ette näha asjakohane üleminekuaeg.

| (8) | Seepärast tuleks direktiivi 76/769/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks direktiivi 76/769/EMÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesoleva otsusega ei piirata ühenduse õigusaktide kohaldamist, millega on töötajate kaitseks kehtestatud miinimumnõuded, mis sisalduvad nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivis 89/391/EMÜ (8) töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta ning sellel põhinevates üksikdirektiivides, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (kodifitseeritud versioon) (9) ja nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivis 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ (10) artikli 16 lõike 1 tähenduses). |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ei piirata ühenduse õigusaktide kohaldamist, millega on töötajate kaitseks kehtestatud miinimumnõuded, mis sisalduvad nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivis 89/391/EMÜ (8) töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta ning sellel põhinevates üksikdirektiivides, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivis 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) (kodifitseeritud versioon) (9) ja nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivis 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ (10) artikli 16 lõike 1 tähenduses).

| (10) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ohtlike ainete ja valmististe tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevaid direktiive tehnika arenguga kohandava komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas ohtlike ainete ja valmististe tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevaid direktiive tehnika arenguga kohandava komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 28. mai 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

(1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201.

1

(2)  ELT L 115, 9.5.2003, lk 1.

2

(3)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

3

(4)  Risk assessment studies on targeted consumer applications of certain organotin compounds (Teatavate tinaorgaaniliste ühendite sihtotstarbeliste tarbijarakenduste riskianalüüside uuringud). 2005. aasta septembris valminud RPA uurimus. http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm

4

(5)  Vt http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/scher_opinions_en.htm

5

(6)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

6

(7)  Vastavalt direktiivi 76/769/EMÜ kirjetele 29, 30 ja 31.

7

(8)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

8

(9)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50. Parandatud väljaandes ELT L 229, 29.6.2004, lk 23.

9

(10)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

10

---

LISA

Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa kirjesse 21 „Tinaorgaanilised ühendid” lisatakse järgmised lõiked:

| | „4.   Kolme asendajaga tinaorgaanilised ühendid






  a) | Kolme asendajaga tinaorgaanilisi ühendeid, nagu tributüültinaühendid (TBT-ühendid) ja trifenüültinaühendid (TPT-ühendid), ei tohi pärast 1. juulit 2010 kasutada toodetes, kui tina sisaldus tootes või selle osas on suurem kui 0,1 massiprotsenti. |
| --- | --- | --- |

„4.   Kolme asendajaga tinaorgaanilised ühendid

a)

Kolme asendajaga tinaorgaanilisi ühendeid, nagu tributüültinaühendid (TBT-ühendid) ja trifenüültinaühendid (TPT-ühendid), ei tohi pärast 1. juulit 2010 kasutada toodetes, kui tina sisaldus tootes või selle osas on suurem kui 0,1 massiprotsenti.

| b) | Tooteid, mis ei vasta lõike 4 punkti a nõuetele, ei tohi pärast 1. juulit 2010 turule viia, välja arvatud sellised tooted, mis on ühenduses enne nimetatud kuupäeva juba kasutusel. |
| --- | --- |

b)

Tooteid, mis ei vasta lõike 4 punkti a nõuetele, ei tohi pärast 1. juulit 2010 turule viia, välja arvatud sellised tooted, mis on ühenduses enne nimetatud kuupäeva juba kasutusel.

5.   Dibutüültinaühendid (DBT-ühendid)

| a) | Dibutüültinaühendeid ei tohi pärast 1. jaanuari 2012 kasutada üldsusele turustatavates segudes ja toodetes, kui tina sisaldus tootes või selle osas on suurem kui 0,1 massiprotsenti. |
| --- | --- |

a)

Dibutüültinaühendeid ei tohi pärast 1. jaanuari 2012 kasutada üldsusele turustatavates segudes ja toodetes, kui tina sisaldus tootes või selle osas on suurem kui 0,1 massiprotsenti.

| b) | Tooteid ja segusid, mis ei vasta lõike 5 punkti a nõuetele, ei tohi pärast 1. jaanuari 2012 turule viia, välja arvatud sellised tooted, mis on ühenduses enne nimetatud kuupäeva juba kasutusel. |
| --- | --- |

b)

Tooteid ja segusid, mis ei vasta lõike 5 punkti a nõuetele, ei tohi pärast 1. jaanuari 2012 turule viia, välja arvatud sellised tooted, mis on ühenduses enne nimetatud kuupäeva juba kasutusel.

| c) | Erandina ei kohaldata lõike 5 punkte a ja b kuni 1. jaanuarini 2015 järgmiste üldsusele turustatavate toodete ja segude suhtes:






  — | ühe- ja kahekomponendilised toatemperatuuril kasutatavad vulkaniseerimishermeetikud (hermeetikud RTV-1 ja RTV-2) ja liimained, |
| --- | --- | --- |

c)

Erandina ei kohaldata lõike 5 punkte a ja b kuni 1. jaanuarini 2015 järgmiste üldsusele turustatavate toodete ja segude suhtes:

—

ühe- ja kahekomponendilised toatemperatuuril kasutatavad vulkaniseerimishermeetikud (hermeetikud RTV-1 ja RTV-2) ja liimained,

| — | dibutüültinaühendeid katalüsaatorina sisaldavad värvid ja katteained, mis on toodetele kantud, |
| --- | --- |

—

dibutüültinaühendeid katalüsaatorina sisaldavad värvid ja katteained, mis on toodetele kantud,

| — | pehmest polüvinüülkloriidist (PVC) profiilid ja pehmest polüvinüülkloriidist kõva polüvinüülkloriidiga koekstrudeeritud profiilid, |
| --- | --- |

—

pehmest polüvinüülkloriidist (PVC) profiilid ja pehmest polüvinüülkloriidist kõva polüvinüülkloriidiga koekstrudeeritud profiilid,

| — | dibutüültinaühendeid stabilisaatorina sisaldava PVCga kaetud kangad, mis on ette nähtud kasutamiseks välistingimustes, |
| --- | --- |

—

dibutüültinaühendeid stabilisaatorina sisaldava PVCga kaetud kangad, mis on ette nähtud kasutamiseks välistingimustes,

| — | väljas paiknevad vihmaveetorud, rennid, liitmikud, katuse- ja fassaadikattematerjalid. |
| --- | --- |

—

väljas paiknevad vihmaveetorud, rennid, liitmikud, katuse- ja fassaadikattematerjalid.

| d) | Erandina ei kohaldata lõike 5 punkte a ja b selliste materjalide ja esemete suhtes, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1935/2004 (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta) (1). |
| --- | --- |

d)

Erandina ei kohaldata lõike 5 punkte a ja b selliste materjalide ja esemete suhtes, mida reguleeritakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 1935/2004 (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta) (1).

6.   Dioktüültinaühendid (DOT-ühendid)

| a) | Dioktüültinaühendeid ei tohi pärast 1. jaanuari 2012 kasutada järgmistes üldsusele kasutamiseks või tarnimiseks ettenähtud toodetes, kui tina sisaldus tootes või selle osas on suurem kui 0,1 massiprotsenti:






  — | nahaga kokkupuutumiseks ettenähtud tekstiiltooted, |
| --- | --- | --- |

a)

Dioktüültinaühendeid ei tohi pärast 1. jaanuari 2012 kasutada järgmistes üldsusele kasutamiseks või tarnimiseks ettenähtud toodetes, kui tina sisaldus tootes või selle osas on suurem kui 0,1 massiprotsenti:

—

nahaga kokkupuutumiseks ettenähtud tekstiiltooted,

| — | kindad, |
| --- | --- |

—

kindad,

| — | nahaga kokkupuutumiseks ettenähtud jalatsid või jalatsite osad, |
| --- | --- |

—

nahaga kokkupuutumiseks ettenähtud jalatsid või jalatsite osad,

| — | seina- ja põrandakattematerjalid, |
| --- | --- |

—

seina- ja põrandakattematerjalid,

| — | lapsehooldusvahendid, |
| --- | --- |

—

lapsehooldusvahendid,

| — | naiste hügieenitooted, |
| --- | --- |

—

naiste hügieenitooted,

| — | mähkmed, |
| --- | --- |

—

mähkmed,

| — | kahekomponendilised vormikomplektid vulkaniseerimiseks toatemperatuuril (RTV-2 vormikomplektid). |
| --- | --- |

—

kahekomponendilised vormikomplektid vulkaniseerimiseks toatemperatuuril (RTV-2 vormikomplektid).

| b) | Tooteid, mis ei vasta lõike 6 punkti a nõuetele, ei tohi pärast 1. jaanuari 2012 turule viia, välja arvatud sellised tooted, mis on ühenduses enne nimetatud kuupäeva juba kasutusel. |
| --- | --- |

b)

Tooteid, mis ei vasta lõike 6 punkti a nõuetele, ei tohi pärast 1. jaanuari 2012 turule viia, välja arvatud sellised tooted, mis on ühenduses enne nimetatud kuupäeva juba kasutusel.

---

(1)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.”

1

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU VI JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 4.6.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 138/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 138/14

---

NÕUKOGU OTSUS 2009/426/JSK,

16. detsember 2008,

millega tugevdatakse Eurojusti ja muudetakse otsust 2002/187/JSK, millega moodustatakse Eurojust, et tugevdada võitlust raskete kuritegude vastu

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 31 lõiget 2 ja artikli 34 lõike 2 punkti c,

võttes arvesse Belgia Kuningriigi, Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Hispaania Kuningriigi, Prantsusmaa Vabariigi, Itaalia Vabariigi, Luksemburgi Suurhertsogiriigi, Madalmaade Kuningriigi, Austria Vabariigi, Poola Vabariigi, Portugali Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatust,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Eurojust moodustati nõukogu otsusega 2002/187/JSK (2) kui juriidilisest isikust Euroopa Liidu asutus, et ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate õigusasutuste vahelist koordineerimist ja koostööd. |
| --- | --- |

(1)

Eurojust moodustati nõukogu otsusega 2002/187/JSK (2) kui juriidilisest isikust Euroopa Liidu asutus, et ergutada ja parandada liikmesriikide pädevate õigusasutuste vahelist koordineerimist ja koostööd.

| (2) | Eurojusti omandatud kogemuste hindamise põhjal on vaja täiendavalt tõhustada Eurojusti töö tulemuslikkust, võttes arvesse nimetatud kogemusi. |
| --- | --- |

(2)

Eurojusti omandatud kogemuste hindamise põhjal on vaja täiendavalt tõhustada Eurojusti töö tulemuslikkust, võttes arvesse nimetatud kogemusi.

| (3) | Saabunud on aeg, et tagada Eurojusti operatiivsemaks muutumine ning ühtlustada liikmesriikide nimetatud liikmete staatus. |
| --- | --- |

(3)

Saabunud on aeg, et tagada Eurojusti operatiivsemaks muutumine ning ühtlustada liikmesriikide nimetatud liikmete staatus.

| (4) | Eesmärgiga tagada liikmesriikide jätkuv ja tõhus panus Eurojusti eesmärkide saavutamisse, peaks liikmesriikide liikmetel olema Eurojusti kontoris igapäevane töökoht. |
| --- | --- |

(4)

Eesmärgiga tagada liikmesriikide jätkuv ja tõhus panus Eurojusti eesmärkide saavutamisse, peaks liikmesriikide liikmetel olema Eurojusti kontoris igapäevane töökoht.

| (5) | Vaja on määrata kindlaks ühistel alustel põhinevad volitused, mis peaksid olema igal liikmesriigi liikmel kui pädeval siseriiklikul asutusel, kes tegutseb kooskõlas siseriikliku õigusega. Mõned volitused tuleks anda liikmesriigi liikmetele kiireloomulisteks juhtudeks, kui liikmesriigi liikmel pole võimalik õigel ajal pädevat siseriiklikku asutust kindlaks teha või selle asutusega kontakti võtta. Eeldatakse, et neid volitusi ei ole vaja kasutada, kui on võimalik siseriiklikku pädevat asutust kindlaks teha ja sellega kontakti võtta. |
| --- | --- |

(5)

Vaja on määrata kindlaks ühistel alustel põhinevad volitused, mis peaksid olema igal liikmesriigi liikmel kui pädeval siseriiklikul asutusel, kes tegutseb kooskõlas siseriikliku õigusega. Mõned volitused tuleks anda liikmesriigi liikmetele kiireloomulisteks juhtudeks, kui liikmesriigi liikmel pole võimalik õigel ajal pädevat siseriiklikku asutust kindlaks teha või selle asutusega kontakti võtta. Eeldatakse, et neid volitusi ei ole vaja kasutada, kui on võimalik siseriiklikku pädevat asutust kindlaks teha ja sellega kontakti võtta.

| (6) | Käesolev otsus ei mõjuta liikmesriikide siseriikliku õigussüsteemi korraldust ega haldusmenetlusi liikmesriigi liikme nimetamiseks ja Eurojusti riiklike büroode sisemise töökorra kehtestamist. |
| --- | --- |

(6)

Käesolev otsus ei mõjuta liikmesriikide siseriikliku õigussüsteemi korraldust ega haldusmenetlusi liikmesriigi liikme nimetamiseks ja Eurojusti riiklike büroode sisemise töökorra kehtestamist.

| (7) | Eurojusti raames on vaja luua erakorraline koordinatsiooniüksus, et muuta Eurojust ööpäev läbi kättesaadavaks ning võimaldada tal sekkuda kiireloomulistel juhtudel. Iga liikmesriigi kohustus peaks olema tagada, et esindajad saavad tegutseda ööpäevaringselt seitse päeva nädalas. |
| --- | --- |

(7)

Eurojusti raames on vaja luua erakorraline koordinatsiooniüksus, et muuta Eurojust ööpäev läbi kättesaadavaks ning võimaldada tal sekkuda kiireloomulistel juhtudel. Iga liikmesriigi kohustus peaks olema tagada, et esindajad saavad tegutseda ööpäevaringselt seitse päeva nädalas.

| (8) | Liikmesriigid peaksid tagama, et pädevad siseriiklikud asutused reageerivad põhjendamatu viivituseta käesoleva otsuse raames esitatud taotlustele isegi juhtudel, kui pädevad siseriiklikud asutused keelduvad liikmesriigi liikme taotluse täitmisest. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid peaksid tagama, et pädevad siseriiklikud asutused reageerivad põhjendamatu viivituseta käesoleva otsuse raames esitatud taotlustele isegi juhtudel, kui pädevad siseriiklikud asutused keelduvad liikmesriigi liikme taotluse täitmisest.

| (9) | Kolleegiumi rolli peaks tugevdama juhtudel, kus on tekkinud kohtualluvuse konflikt ning korduval keeldumisel õigusalase koostöö taotluste täitmisest või raskuste puhul seoses õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste täitmisega, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmisega. |
| --- | --- |

(9)

Kolleegiumi rolli peaks tugevdama juhtudel, kus on tekkinud kohtualluvuse konflikt ning korduval keeldumisel õigusalase koostöö taotluste täitmisest või raskuste puhul seoses õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste täitmisega, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmisega.

| (10) | Liikmesriikides tuleks luua Eurojusti riiklikud koordineerimissüsteemid, et koordineerida tööd, mida teevad Eurojusti siseriiklikud kontaktisikud, Eurojusti siseriiklik kontaktisik terrorismiküsimustes, Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriiklik kontaktisik ning kuni kolm muud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutust ning ühiste uurimisrühmade, sõjakuritegude, kriminaaltulu jälitamise ja korruptsiooni alaste võrgustike esindajad. |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriikides tuleks luua Eurojusti riiklikud koordineerimissüsteemid, et koordineerida tööd, mida teevad Eurojusti siseriiklikud kontaktisikud, Eurojusti siseriiklik kontaktisik terrorismiküsimustes, Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriiklik kontaktisik ning kuni kolm muud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutust ning ühiste uurimisrühmade, sõjakuritegude, kriminaaltulu jälitamise ja korruptsiooni alaste võrgustike esindajad.

| (11) | Eurojusti siseriiklik koordineerimissüsteem peaks tagama, et kohtuasjade haldamise süsteem saab tõhusal ja usaldusväärsel viisil asjaomase liikmesriigiga seotud teavet. Eurojusti siseriiklik koordineerimissüsteem ei peaks siiski vastutama teabe tegeliku edastamise eest Eurojustile. Liikmesriigid peaksid otsustama, milline on parim Eurojustile teabe edastamiseks kasutatav kanal. |
| --- | --- |

(11)

Eurojusti siseriiklik koordineerimissüsteem peaks tagama, et kohtuasjade haldamise süsteem saab tõhusal ja usaldusväärsel viisil asjaomase liikmesriigiga seotud teavet. Eurojusti siseriiklik koordineerimissüsteem ei peaks siiski vastutama teabe tegeliku edastamise eest Eurojustile. Liikmesriigid peaksid otsustama, milline on parim Eurojustile teabe edastamiseks kasutatav kanal.

| (12) | Eesmärgiga võimaldada Eurojusti siseriiklikul koordineerimissüsteemil täita oma ülesandeid, tuleks tagada ühendus kohtuasjade haldamise süsteemiga. Ühendus kohtuasjade haldamise süsteemiga luuakse, võttes nõuetekohaselt arvesse siseriiklikke IT-süsteeme. Riikliku tasandi juurdepääs kohtuasjade haldamise süsteemile lähtub keskset rolli täitvast liikmesriigi liikmest, kes vastutab ajutiste tööfailide avamise ja haldamise eest. |
| --- | --- |

(12)

Eesmärgiga võimaldada Eurojusti siseriiklikul koordineerimissüsteemil täita oma ülesandeid, tuleks tagada ühendus kohtuasjade haldamise süsteemiga. Ühendus kohtuasjade haldamise süsteemiga luuakse, võttes nõuetekohaselt arvesse siseriiklikke IT-süsteeme. Riikliku tasandi juurdepääs kohtuasjade haldamise süsteemile lähtub keskset rolli täitvast liikmesriigi liikmest, kes vastutab ajutiste tööfailide avamise ja haldamise eest.

| (13) | Nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) (3) kohaldatakse liikmesriikide ja Eurojusti vahel edastatud isikuandmete töötlemise suhtes liikmesriikides. Raamotsus 2008/977/JSK ei mõjuta otsuse 2002/187/JSK asjakohaseid andmekaitsealaseid sätteid, mis sisaldavad isikuandmete kaitset käsitlevaid erisätteid, millega reguleeritakse neid küsimusi üksikasjalikumalt, pidades silmas Eurojusti eriomast laadi, ülesandeid ja pädevust. |
| --- | --- |

(13)

Nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) (3) kohaldatakse liikmesriikide ja Eurojusti vahel edastatud isikuandmete töötlemise suhtes liikmesriikides. Raamotsus 2008/977/JSK ei mõjuta otsuse 2002/187/JSK asjakohaseid andmekaitsealaseid sätteid, mis sisaldavad isikuandmete kaitset käsitlevaid erisätteid, millega reguleeritakse neid küsimusi üksikasjalikumalt, pidades silmas Eurojusti eriomast laadi, ülesandeid ja pädevust.

| (14) | Eurojustil peaks olema lubatud töödelda teatavaid isikuandmeid isikute puhul, keda asjaomaste liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel kahtlustatakse Europoli pädevusse kuuluva kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellise kuriteo eest süüdi mõistetud. Loend isikuandmetest, mida Eurojustil on lubatud töödelda, peaks hõlmama telefoninumbreid, elektronpostiaadresse, sõidukite registreerimisandmeid, mittekodeeritavast osast saadud DNA-profiile, fotosid ja sõrmejälgi. Loend peaks hõlmama kõneliikluse ja asukoha andmeid ning nendega seotud andmeid, mis on vajalikud üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste abonendi või kasutaja kindlakstegemiseks, välja arvatud andmed, mis paljastavad suhtluse sisu. Eesmärk ei ole, et Eurojust hakkab teostama DNA-profiilide või sõrmejälgede automaatset võrdlevat analüüsi. |
| --- | --- |

(14)

Eurojustil peaks olema lubatud töödelda teatavaid isikuandmeid isikute puhul, keda asjaomaste liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel kahtlustatakse Europoli pädevusse kuuluva kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellise kuriteo eest süüdi mõistetud. Loend isikuandmetest, mida Eurojustil on lubatud töödelda, peaks hõlmama telefoninumbreid, elektronpostiaadresse, sõidukite registreerimisandmeid, mittekodeeritavast osast saadud DNA-profiile, fotosid ja sõrmejälgi. Loend peaks hõlmama kõneliikluse ja asukoha andmeid ning nendega seotud andmeid, mis on vajalikud üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste abonendi või kasutaja kindlakstegemiseks, välja arvatud andmed, mis paljastavad suhtluse sisu. Eesmärk ei ole, et Eurojust hakkab teostama DNA-profiilide või sõrmejälgede automaatset võrdlevat analüüsi.

| (15) | Eurojustile tuleks anda võimalus pikendada oma eesmärkide saavutamise huvides isikuandmete säilitamise tähtaegu. Selliseid otsused tuleks vastu võtta pärast konkreetsete vajaduste hoolikat kaalumist. Kõigi isikuandmete töötlemise tähtaegade pikendamiste otsused juhtudel, kui süüdistuse esitamine on kõigis asjaomastes liikmesriikides takistatud, tuleks vastu võtta üksnes siis, kui käesoleva otsuse alusel on konkreetne vajadus abi andmiseks. |
| --- | --- |

(15)

Eurojustile tuleks anda võimalus pikendada oma eesmärkide saavutamise huvides isikuandmete säilitamise tähtaegu. Selliseid otsused tuleks vastu võtta pärast konkreetsete vajaduste hoolikat kaalumist. Kõigi isikuandmete töötlemise tähtaegade pikendamiste otsused juhtudel, kui süüdistuse esitamine on kõigis asjaomastes liikmesriikides takistatud, tuleks vastu võtta üksnes siis, kui käesoleva otsuse alusel on konkreetne vajadus abi andmiseks.

| (16) | Ühise järelevalveasutuse eeskirjad peaksid hõlbustama selle tööd. |
| --- | --- |

(16)

Ühise järelevalveasutuse eeskirjad peaksid hõlbustama selle tööd.

| (17) | Eesmärgiga suurendada Eurojusti töö tulemuslikkust tuleks parandada teabe edastamist Eurojustile, kehtestades siseriiklikele asutustele selged ja piiratud kohustused. |
| --- | --- |

(17)

Eesmärgiga suurendada Eurojusti töö tulemuslikkust tuleks parandada teabe edastamist Eurojustile, kehtestades siseriiklikele asutustele selged ja piiratud kohustused.

| (18) | Eurojust peaks viima ellu nõukogu seatud prioriteete, eelkõige neid, mis on kehtestatud organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnangu aruande põhjal, vastavalt Haagi programmile. (4) |
| --- | --- |

(18)

Eurojust peaks viima ellu nõukogu seatud prioriteete, eelkõige neid, mis on kehtestatud organiseeritud kuritegevuse ohtude hinnangu aruande põhjal, vastavalt Haagi programmile. (4)

| (19) | Eurojust peab säilitama konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel põhinevad privilegeeritud suhted Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga. Käesolev otsus peaks aitama selgitada Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku vastavaid rolle ja nende vastastikuseid suhteid, säilitades samas Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku eripära. |
| --- | --- |

(19)

Eurojust peab säilitama konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel põhinevad privilegeeritud suhted Euroopa õigusalase koostöö võrgustikuga. Käesolev otsus peaks aitama selgitada Eurojusti ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku vastavaid rolle ja nende vastastikuseid suhteid, säilitades samas Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku eripära.

| (20) | Ühtki käesoleva otsuse sätet ei tohiks tõlgendada nii, et see mõjutaks käesolevas otsuses märgitud sekretariaatide sõltumatust, kui nad täidavad oma ülesandeid Eurojusti töötajatena kooskõlas Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68. (5) |
| --- | --- |

(20)

Ühtki käesoleva otsuse sätet ei tohiks tõlgendada nii, et see mõjutaks käesolevas otsuses märgitud sekretariaatide sõltumatust, kui nad täidavad oma ülesandeid Eurojusti töötajatena kooskõlas Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjadega, mis on kehtestatud nõukogu määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68. (5)

| (21) | Samuti tuleb tugevdada Eurojusti suutlikkust teha koostööd välispartneritega, nagu näiteks kolmandate riikide, Euroopa Politseiameti (Europol), Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF), Nõukogu vaatluskeskuse ja Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuriga (Frontex). |
| --- | --- |

(21)

Samuti tuleb tugevdada Eurojusti suutlikkust teha koostööd välispartneritega, nagu näiteks kolmandate riikide, Euroopa Politseiameti (Europol), Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF), Nõukogu vaatluskeskuse ja Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuriga (Frontex).

| (22) | Tuleks sätestada, et Eurojustil on võimalik lähetada sidekohtunikke kolmandatesse riikidesse, et saavutada eesmärke, mis on sarnased nõukogu 22. aprilli 1996. aasta ühismeetme 96/277/JSK (mis käsitleb sidekohtunike vahetuse süsteemi Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise õigusalase koostöö tõhustamiseks) (6) alusel liikmesriikide poolt lähetatud sidekohtunikele seatud eesmärkidega. |
| --- | --- |

(22)

Tuleks sätestada, et Eurojustil on võimalik lähetada sidekohtunikke kolmandatesse riikidesse, et saavutada eesmärke, mis on sarnased nõukogu 22. aprilli 1996. aasta ühismeetme 96/277/JSK (mis käsitleb sidekohtunike vahetuse süsteemi Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise õigusalase koostöö tõhustamiseks) (6) alusel liikmesriikide poolt lähetatud sidekohtunikele seatud eesmärkidega.

| (23) | Käesolev otsus võimaldab võtta arvesse ametlike dokumentide üldise kättesaadavuse põhimõtet, |
| --- | --- |

(23)

Käesolev otsus võimaldab võtta arvesse ametlike dokumentide üldise kättesaadavuse põhimõtet,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsusesse 2002/187/JSK tehtavad muudatused

Otsust 2002/187/JSK muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 2
  Eurojusti koosseis
  1.   Eurojusti kuulub igast liikmesriigist üks liige, kes on nimetatud vastavalt selle riigi õigussüsteemile ja kes on kas prokurör, kohtunik või võrdväärse pädevusega politseiametnik.
  2.   Liikmesriigid tagavad artikli 3 kohaste Eurojusti eesmärkide saavutamiseks pideva ja tõhusa toetuse. Sel eesmärgil:






  a) | liikmesriigi liikme igapäevane töökoht peab olema Eurojusti kontoris; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikkel 2 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 2

Eurojusti koosseis

1.   Eurojusti kuulub igast liikmesriigist üks liige, kes on nimetatud vastavalt selle riigi õigussüsteemile ja kes on kas prokurör, kohtunik või võrdväärse pädevusega politseiametnik.

2.   Liikmesriigid tagavad artikli 3 kohaste Eurojusti eesmärkide saavutamiseks pideva ja tõhusa toetuse. Sel eesmärgil:

a)

liikmesriigi liikme igapäevane töökoht peab olema Eurojusti kontoris;

| b) | iga liikmesriigi liiget abistab üks asetäitja ning üks assistent. Asetäitja ja assistendi igapäevane töökoht võib olla Eurojustis. Vajaduse korral ja kokkuleppel kolleegiumiga võib liikmesriigi liiget abistada rohkem kui üks asetäitja või assistent, kelle igapäevane töökoht on Eurojustis. |
| --- | --- |

b)

iga liikmesriigi liiget abistab üks asetäitja ning üks assistent. Asetäitja ja assistendi igapäevane töökoht võib olla Eurojustis. Vajaduse korral ja kokkuleppel kolleegiumiga võib liikmesriigi liiget abistada rohkem kui üks asetäitja või assistent, kelle igapäevane töökoht on Eurojustis.

3.   Liikmesriigi liikmel peab olema seisund, mis tagab talle käesolevas otsuses osutatud volitused, et tal oleks võimalik oma ülesannet täita.

4.   Liikmesriigi liikme, asetäitja ja assistendi suhtes kohaldatakse seoses nende staatusega nende liikmesriigi siseriiklikku õigust.

5.   Asetäitja peab vastama lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele ja olema valmis tegutsema liikmesriigi liikme nimel või teda asendama. Assistent võib samuti tegutseda liikmesriigi liikme nimel või teda asendada, kui ta vastab lõikes 1 sätestatud kriteeriumitele.

6.   Eurojust seotakse ka Eurojusti siseriikliku koordineerimissüsteemiga vastavalt artiklile 12.

7.   Eurojustil on võimalik lähetada sidekohtunikke kolmandatesse riikidesse kooskõlas käesoleva otsusega.

8.   Eurojustil on kooskõlas käesoleva otsusega sekretariaat, mida juhatab haldusdirektor.”

| 2. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punktis b asendatakse sõnad „rahvusvaheliste vastastikuste õigusabitaotluste ning väljaandmistaotluste täitmist” sõnadega „õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste täitmist, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmist”; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punktis b asendatakse sõnad „rahvusvaheliste vastastikuste õigusabitaotluste ning väljaandmistaotluste täitmist” sõnadega „õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste täitmist, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmist”;

| b) | lõikes 2 asendatakse sõnad „artikli 27 lõikele 3” sõnadega „artikli 26a lõikele 2”. |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse sõnad „artikli 27 lõikele 3” sõnadega „artikli 26a lõikele 2”.

| 3. | Artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | seda liiki kuriteod ja süüteod, mis on alati Europoli pädevuses;”; (7) |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

seda liiki kuriteod ja süüteod, mis on alati Europoli pädevuses;”; (7)

| b) | punkt b jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

punkt b jäetakse välja;

| c) | punktis c asendatakse sõnad „punktides a ja b” sõnadega „punktis a”. |
| --- | --- |

c)

punktis c asendatakse sõnad „punktides a ja b” sõnadega „punktis a”.

| 4. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 5a
  Erakorraline koordinatsiooniüksus
  1.   Selleks, et täita oma ülesandeid kiireloomulistel juhtudel, moodustab Eurojust erakorralise koordinatsiooniüksuse, mis on alati võimeline vastu võtma ja töötlema Eurojustile esitatud taotlusi. Erakorralise koordinatsiooniüksusega saab kontakti võtta ööpäevaringselt kõigil nädalapäevadel, kasutades selleks ühtset erakorralise koordinatsiooniüksuse kontaktpunkti Eurojustis.
  2.   Erakorralisse koordinatsiooniüksusse kuulub igast liikmesriigist üks esindaja, kes võib olla kas liikmesriigi liige, tema asetäitja või assistent, kellel on õigus liikmesriigi liiget asendada. Esindaja peab olema võimeline tegutsema ööpäevaringselt ja kõigil nädalapäevadel.
  3.   Kui kiireloomulistel juhtudel tuleb ühes või enamas liikmesriigis täita õigusalase koostöö taotlus või selle suhtes tehtud otsus, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide kohta tehtud taotlus või otsus, võib taotlev või väljaandev asutus edastada selle erakorralisele koordinatsiooniüksusele. Erakorraline koordinatsiooniüksus edastab selle viivitamata taotluse päritoluliikmesriigi esindajale, ja kui edastav või väljaandev asutus seda selgesõnaliselt nõuab, siis ka nende liikmesriikide esindajatele erakorralises koordinatsiooniüksuses, kelle territooriumil taotlus tuleks täita. Need esindajad tegutsevad viivitamata taotluse täitmiseks oma liikmesriigis, kasutades selleks ülesandeid ja volitusi, mis on neile kättesaadavad ja mis on nimetatud artiklites 6 ja 9a kuni 9f.” |
| --- | --- |

4.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 5a

Erakorraline koordinatsiooniüksus

1.   Selleks, et täita oma ülesandeid kiireloomulistel juhtudel, moodustab Eurojust erakorralise koordinatsiooniüksuse, mis on alati võimeline vastu võtma ja töötlema Eurojustile esitatud taotlusi. Erakorralise koordinatsiooniüksusega saab kontakti võtta ööpäevaringselt kõigil nädalapäevadel, kasutades selleks ühtset erakorralise koordinatsiooniüksuse kontaktpunkti Eurojustis.

2.   Erakorralisse koordinatsiooniüksusse kuulub igast liikmesriigist üks esindaja, kes võib olla kas liikmesriigi liige, tema asetäitja või assistent, kellel on õigus liikmesriigi liiget asendada. Esindaja peab olema võimeline tegutsema ööpäevaringselt ja kõigil nädalapäevadel.

3.   Kui kiireloomulistel juhtudel tuleb ühes või enamas liikmesriigis täita õigusalase koostöö taotlus või selle suhtes tehtud otsus, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide kohta tehtud taotlus või otsus, võib taotlev või väljaandev asutus edastada selle erakorralisele koordinatsiooniüksusele. Erakorraline koordinatsiooniüksus edastab selle viivitamata taotluse päritoluliikmesriigi esindajale, ja kui edastav või väljaandev asutus seda selgesõnaliselt nõuab, siis ka nende liikmesriikide esindajatele erakorralises koordinatsiooniüksuses, kelle territooriumil taotlus tuleks täita. Need esindajad tegutsevad viivitamata taotluse täitmiseks oma liikmesriigis, kasutades selleks ülesandeid ja volitusi, mis on neile kättesaadavad ja mis on nimetatud artiklites 6 ja 9a kuni 9f.”

| 5. | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | olemasolevast lõigust saab lõige 1; |
| --- | --- | --- |

5.

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

olemasolevast lõigust saab lõige 1;

| b) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | võib koos omapoolse põhjendusega paluda asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel:






  i) | konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või süüdistuse koostamise alustamist; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

võib koos omapoolse põhjendusega paluda asjaomase liikmesriigi pädeval asutusel:

i)

konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või süüdistuse koostamise alustamist;

| ii) | nõustumist, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või süüdistuse alustamisel; |
| --- | --- |

ii)

nõustumist, et üks neist võib olla paremas olukorras konkreetsete asjaolude suhtes uurimise või süüdistuse alustamisel;

| iii) | koordineerimist asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel; |
| --- | --- |

iii)

koordineerimist asjaomaste liikmesriikide pädevate asutuste vahel;

| iv) | ühise uurimisrühma loomist kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega; |
| --- | --- |

iv)

ühise uurimisrühma loomist kooskõlas asjaomaste koostöövahenditega;

| v) | mis tahes teabe esitamist, mis on vajalik selle ülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

v)

mis tahes teabe esitamist, mis on vajalik selle ülesannete täitmiseks;

| vi) | teostada uurimise eritoiminguid; |
| --- | --- |

vi)

teostada uurimise eritoiminguid;

| vii) | võtta mis tahes muid meetmeid, mis on uurimise ja süüdistuse seisukohalt õigustatud;”; |
| --- | --- |

vii)

võtta mis tahes muid meetmeid, mis on uurimise ja süüdistuse seisukohalt õigustatud;”;

| c) | lõike 1 punkt g jäetakse välja; |
| --- | --- |

c)

lõike 1 punkt g jäetakse välja;

| d) | lisatakse järgmine lõige:
  „2.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad siseriiklikud asutused reageerivad põhjendamatu viivitamiseta käesoleva artikli alusel tehtud taotlustele.” |
| --- | --- |

d)

lisatakse järgmine lõige:

„2.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad siseriiklikud asutused reageerivad põhjendamatu viivitamiseta käesoleva artikli alusel tehtud taotlustele.”

| 6. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | olemasolevast lõigust saab lõige 1; |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

olemasolevast lõigust saab lõige 1;

| b) | lisatakse järgmised lõiked:
  „2.   Juhul kui kaks või enam liikmesriigi liiget on eriarvamusel küsimuses, kuidas lahendada kohtualluvuse konflikti, mis esineb artikli 6 ja eelkõige artikli 6 lõike 1 punkti c kohase uurimise või kohtumenetluse korral, palutakse kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada asjaomaste pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel. Kolleegiumi arvamus edastatakse kohe asjaomastele liikmesriikidele. See lõige ei piira lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaldamist.
  3.   Olenemata Euroopa Liidu poolt seoses õigusalase koostööga vastu võetud mis tahes õigusaktide sätetest võib pädev asutus teatada Eurojustile korduvatest keeldumistest või raskustest seoses õigusalase koostöö taotluste täitmise ja nende suhtes otsuste tegemisega (sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmisega) ning paluda kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel või asjaomaste liikmesriigi liikmete kaasabil. Kolleegiumi arvamus edastatakse kohe asjaomastele liikmesriikidele.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõiked:

„2.   Juhul kui kaks või enam liikmesriigi liiget on eriarvamusel küsimuses, kuidas lahendada kohtualluvuse konflikti, mis esineb artikli 6 ja eelkõige artikli 6 lõike 1 punkti c kohase uurimise või kohtumenetluse korral, palutakse kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada asjaomaste pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel. Kolleegiumi arvamus edastatakse kohe asjaomastele liikmesriikidele. See lõige ei piira lõike 1 punkti a alapunkti ii kohaldamist.

3.   Olenemata Euroopa Liidu poolt seoses õigusalase koostööga vastu võetud mis tahes õigusaktide sätetest võib pädev asutus teatada Eurojustile korduvatest keeldumistest või raskustest seoses õigusalase koostöö taotluste täitmise ja nende suhtes otsuste tegemisega (sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmisega) ning paluda kolleegiumil esitada kirjalik ja mittesiduv arvamus juhtumi kohta, kui küsimust ei suudeta lahendada pädevate siseriiklike asutuste vastastikusel kokkuleppel või asjaomaste liikmesriigi liikmete kaasabil. Kolleegiumi arvamus edastatakse kohe asjaomastele liikmesriikidele.”

| 7. | Artiklid 8 ja 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  Taotluste järelmeetmed ja Eurojusti arvamused
  Kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused otsustavad mitte täita artikli 6 lõike 1 punktis a või artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud taotlust või mitte järgida artikli 7 lõigetes 2 ja 3 osutatud kirjalikku arvamust, teatavad nad põhjendamatu viivitamiseta Eurojustile oma otsusest koos põhjendustega. Juhul kui taotluse mittetäitmist ei ole võimalik põhjendada kuna selle tegemine kahjustaks riigi julgeoleku olulisi huvisid või seaks ohtu üksikisikute turvalisuse, võivad liikmesriikide pädevad asutused osutada operatiivpõhjustele.
  Artikkel 9
  Liikmesriikide liikmed
  1.   Liikmesriigi liikme ametiaja pikkuseks on vähemalt neli aastat. Päritoluliikmesriik võib ametiaega pikendada. Liikmesriigi liiget ei kõrvaldata ametist enne ametiaja lõppu, ilma et sellest teavitatakse eelnevalt nõukogu, kellele esitatakse ka asjaomased põhjendused. Juhul kui liikmesriigi liige on Eurojusti president või asepresident, on tema ametiaja pikkus vähemalt selline, et ta saab täita presidendi või asepresidendi ametikohast tulenevaid ülesandeid lõpuni.
  2.   Kogu teabevahetus Eurojusti ja liikmesriikide vahel toimub liikmesriikide liikmete kaudu.
  3.   Eurojusti eesmärkide saavutamiseks on liikmesriigi liikmel vähemalt samaväärse tasemega juurdepääs teabele, mis sisaldub tema liikmesriigi järgmist tüüpi registrites (või peab tal vähemalt olema võimalik nendest teavet saada), nagu tal oleks siis, kui ta oleks vastavalt kas prokurör, kohtunik või politseiametnik riiklikul tasandil:






  a) | karistusregistrid; |
| --- | --- | --- |

7.

Artiklid 8 ja 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Taotluste järelmeetmed ja Eurojusti arvamused

Kui asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused otsustavad mitte täita artikli 6 lõike 1 punktis a või artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud taotlust või mitte järgida artikli 7 lõigetes 2 ja 3 osutatud kirjalikku arvamust, teatavad nad põhjendamatu viivitamiseta Eurojustile oma otsusest koos põhjendustega. Juhul kui taotluse mittetäitmist ei ole võimalik põhjendada kuna selle tegemine kahjustaks riigi julgeoleku olulisi huvisid või seaks ohtu üksikisikute turvalisuse, võivad liikmesriikide pädevad asutused osutada operatiivpõhjustele.

Artikkel 9

Liikmesriikide liikmed

1.   Liikmesriigi liikme ametiaja pikkuseks on vähemalt neli aastat. Päritoluliikmesriik võib ametiaega pikendada. Liikmesriigi liiget ei kõrvaldata ametist enne ametiaja lõppu, ilma et sellest teavitatakse eelnevalt nõukogu, kellele esitatakse ka asjaomased põhjendused. Juhul kui liikmesriigi liige on Eurojusti president või asepresident, on tema ametiaja pikkus vähemalt selline, et ta saab täita presidendi või asepresidendi ametikohast tulenevaid ülesandeid lõpuni.

2.   Kogu teabevahetus Eurojusti ja liikmesriikide vahel toimub liikmesriikide liikmete kaudu.

3.   Eurojusti eesmärkide saavutamiseks on liikmesriigi liikmel vähemalt samaväärse tasemega juurdepääs teabele, mis sisaldub tema liikmesriigi järgmist tüüpi registrites (või peab tal vähemalt olema võimalik nendest teavet saada), nagu tal oleks siis, kui ta oleks vastavalt kas prokurör, kohtunik või politseiametnik riiklikul tasandil:

a)

karistusregistrid;

| b) | vahistatud isikute registrid; |
| --- | --- |

b)

vahistatud isikute registrid;

| c) | uurimisregistrid; |
| --- | --- |

c)

uurimisregistrid;

| d) | DNA registrid; |
| --- | --- |

d)

DNA registrid;

| e) | oma päritoluliikmesriigi muud registrid, mis sisaldavad teavet, mida ta peab vajalikuks oma ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

e)

oma päritoluliikmesriigi muud registrid, mis sisaldavad teavet, mida ta peab vajalikuks oma ülesannete täitmiseks.

4.   Liikmesriigi liige võib oma liikmesriigi pädevate asutustega kontakteeruda otse.”

| 8. | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 9a
  Liikmesriigi liikmele siseriiklikul tasandil antud volitused
  1.   Kui liikmesriigi liige kasutab artiklites 9b, 9c ja 9d nimetatud volitusi, siis teeb ta seda kui pädev siseriiklik asutus, kes tegutseb kooskõlas siseriikliku õigusega ja vastavalt käesolevas artiklis ja artiklites 9b kuni 9e sätestatud tingimustele. Oma ülesannete täitmisel teeb liikmesriigi liige vajaduse korral teatavaks, et ta tegutseb vastavalt talle käesoleva artikli ja artiklite 9b, 9c ja 9d alusel antud volitustele.
  2.   Iga liikmesriik määratleb oma liikme volituste sisu ja ulatuse seoses kõnealuse riigiga seotud õigusalase koostööga. Iga liikmesriik annab oma liikmele siiski vähemalt need volitused, mida on kirjeldatud artiklis 9b, ning kooskõlas artikliga 9e volitused, mida on kirjeldatud artiklites 9c ja 9d ja mis on talle kättesaadavad vastavalt asjaoludele kas kohtunikuna, prokurörina või politseiametnikuna riiklikul tasandil.
  3.   Oma liikme nimetamisel ja mis tahes muul vajalikul ajal teatab liikmesriik Eurojustile ja nõukogu peasekretariaadile oma otsusest seoses lõike 2 rakendamisega, et peasekretariaat saaks teavitada teisi liikmesriike. Teised liikmesriigid kohustuvad nõustuma antud volitustega ja neid tunnustama sel määral, kui need vastavad rahvusvahelistele kohustustele.
  4.   Iga liikmesriik määratleb ka liikme tegutsemisõiguse seoses välismaiste õigusorganitega vastavalt oma rahvusvahelistele kohustustele.
  Artikkel 9b
  Tavalised volitused
  1.   Siseriiklike asutustena tegutsevatel liikmesriigi liikmetel on õigus saada, edastada, jälgida ja anda lisateavet ning soodustada selle edastamist seoses õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide kohta tehtud taotluste ja otsuste täitmisega. Kui kasutatakse käesolevas lõikes osutatud volitusi, teavitatakse sellest kiiresti pädevat siseriiklikku asutust.
  2.   Õigusalase koostöö taotluse osalise või ebapiisava täitmise korral on pädevate siseriiklike asutustena tegutsevatel liikmesriigi liikmetel õigus paluda oma liikmesriigi pädeval asutusel võtta täiendavaid meetmeid taotluse täielikuks täitmiseks.
  Artikkel 9c
  Volitused, mida kasutatakse kokkuleppel pädeva siseriikliku asutusega
  1.   Liikmesriigi liikmed, tegutsedes pädevate siseriiklike asutustena ja kokkuleppel siseriikliku pädeva asutusega või viimase taotlusel ja üksikjuhtumite kaupa, võivad kasutada järgmisi volitusi:






  a) | õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste (sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide kohta esitatud taotluste ja otsuste) väljaandmine ja täiendamine; |
| --- | --- | --- |

8.

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 9a

Liikmesriigi liikmele siseriiklikul tasandil antud volitused

1.   Kui liikmesriigi liige kasutab artiklites 9b, 9c ja 9d nimetatud volitusi, siis teeb ta seda kui pädev siseriiklik asutus, kes tegutseb kooskõlas siseriikliku õigusega ja vastavalt käesolevas artiklis ja artiklites 9b kuni 9e sätestatud tingimustele. Oma ülesannete täitmisel teeb liikmesriigi liige vajaduse korral teatavaks, et ta tegutseb vastavalt talle käesoleva artikli ja artiklite 9b, 9c ja 9d alusel antud volitustele.

2.   Iga liikmesriik määratleb oma liikme volituste sisu ja ulatuse seoses kõnealuse riigiga seotud õigusalase koostööga. Iga liikmesriik annab oma liikmele siiski vähemalt need volitused, mida on kirjeldatud artiklis 9b, ning kooskõlas artikliga 9e volitused, mida on kirjeldatud artiklites 9c ja 9d ja mis on talle kättesaadavad vastavalt asjaoludele kas kohtunikuna, prokurörina või politseiametnikuna riiklikul tasandil.

3.   Oma liikme nimetamisel ja mis tahes muul vajalikul ajal teatab liikmesriik Eurojustile ja nõukogu peasekretariaadile oma otsusest seoses lõike 2 rakendamisega, et peasekretariaat saaks teavitada teisi liikmesriike. Teised liikmesriigid kohustuvad nõustuma antud volitustega ja neid tunnustama sel määral, kui need vastavad rahvusvahelistele kohustustele.

4.   Iga liikmesriik määratleb ka liikme tegutsemisõiguse seoses välismaiste õigusorganitega vastavalt oma rahvusvahelistele kohustustele.

Artikkel 9b

Tavalised volitused

1.   Siseriiklike asutustena tegutsevatel liikmesriigi liikmetel on õigus saada, edastada, jälgida ja anda lisateavet ning soodustada selle edastamist seoses õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide kohta tehtud taotluste ja otsuste täitmisega. Kui kasutatakse käesolevas lõikes osutatud volitusi, teavitatakse sellest kiiresti pädevat siseriiklikku asutust.

2.   Õigusalase koostöö taotluse osalise või ebapiisava täitmise korral on pädevate siseriiklike asutustena tegutsevatel liikmesriigi liikmetel õigus paluda oma liikmesriigi pädeval asutusel võtta täiendavaid meetmeid taotluse täielikuks täitmiseks.

Artikkel 9c

Volitused, mida kasutatakse kokkuleppel pädeva siseriikliku asutusega

1.   Liikmesriigi liikmed, tegutsedes pädevate siseriiklike asutustena ja kokkuleppel siseriikliku pädeva asutusega või viimase taotlusel ja üksikjuhtumite kaupa, võivad kasutada järgmisi volitusi:

a)

õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste (sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide kohta esitatud taotluste ja otsuste) väljaandmine ja täiendamine;

| b) | õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste (sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide kohta esitatud taotluste ja otsuste) täitmine oma liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- |

b)

õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste (sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide kohta esitatud taotluste ja otsuste) täitmine oma liikmesriigi territooriumil;

| c) | Eurojusti poolt konkreetse uurimisega seotud pädevate asutuste abistamiseks korraldatud koordineerimiskoosolekul (kus konkreetse uurimisega seotud pädevad asutused on osalema kutsutud) vajalikuks peetud uurimismeetmete võtmiseks korralduse andmine oma liikmesriigis; |
| --- | --- |

c)

Eurojusti poolt konkreetse uurimisega seotud pädevate asutuste abistamiseks korraldatud koordineerimiskoosolekul (kus konkreetse uurimisega seotud pädevad asutused on osalema kutsutud) vajalikuks peetud uurimismeetmete võtmiseks korralduse andmine oma liikmesriigis;

| d) | kontrollialuste saadetiste lubamine ja koordineerimine oma liikmesriigis. |
| --- | --- |

d)

kontrollialuste saadetiste lubamine ja koordineerimine oma liikmesriigis.

2.   Käesolevas artiklis nimetatud volitusi teostab üldjuhul pädev siseriiklik asutus.

Artikkel 9d

Volitused, mida kasutatakse kiireloomulistel juhtudel

Tegutsedes pädevate siseriiklike asutustena, kiireloomulistel juhtudel ja juhul, kui neil ei ole õigel ajal võimalik pädevat siseriiklikku asustust kindlaks teha või sellega kontakti võtta, on liikmesriigi liikmetel õigus:

| a) | lubada ja koordineerida kontrollialuseid saadetisi oma liikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

lubada ja koordineerida kontrollialuseid saadetisi oma liikmesriigis;

| b) | täita oma liikmesriigi territooriumil õigusalase koostöö taotlusi ja nende suhtes tehtud otsuseid (sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide kohta tehtud taotlusi ja otsuseid). |
| --- | --- |

b)

täita oma liikmesriigi territooriumil õigusalase koostöö taotlusi ja nende suhtes tehtud otsuseid (sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide kohta tehtud taotlusi ja otsuseid).

Niipea kui pädev siseriiklik asutus on kindlaks tehtud või sellega kontakti võetud, teavitatakse seda käesolevas artiklis nimetatud volituste kasutamisest.

Artikkel 9e

Taotlused, mida esitavad liikmesriigi liikmed, kelle liikmesriigis ei ole võimalik volitusi kasutada

1.   Pädeva siseriikliku asutusena tegutseval liikmesriigi liikmel on vähemalt pädevus esitada ettepanek artiklites 9c ja 9d nimetatud volituste täitmiseks pädevale asutusele, kui talle kõnealuste volituste andmine on vastuolus:

| a) | põhiseaduslike normidega
  või |
| --- | --- |

a)

põhiseaduslike normidega

või

| b) | kriminaalõigussüsteemi aluspõhimõtetega seoses:






  i) | volituste jaotusega politsei, prokuröride ja kohtunike vahel; |
| --- | --- | --- |

b)

kriminaalõigussüsteemi aluspõhimõtetega seoses:

i)

volituste jaotusega politsei, prokuröride ja kohtunike vahel;

| ii) | funktsionaalse tööjaotusega prokuratuuriasutuste vahel
  või |
| --- | --- |

ii)

funktsionaalse tööjaotusega prokuratuuriasutuste vahel

või

| iii) | asjaomase liikmesriigi föderaalse struktuuriga. |
| --- | --- |

iii)

asjaomase liikmesriigi föderaalse struktuuriga.

2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 viidatud juhtudel käsitleb siseriiklik pädev asutus põhjendamatute viivitusteta liikmesriigi liikme esitatud taotlust.

Artikkel 9f

Liikmesriigi liikme osalemine ühistes uurimisrühmades

Liikmesriigi liikmetel on õigus seoses nende oma liikmesriigiga osaleda ühistes uurimisrühmades, sealhulgas nende moodustamises, kooskõlas Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse õigusabi konventsiooni artikliga 13 või nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsusega 2002/465/JSK ühiste uurimisrühmade kohta. (8) Liikmesriigid võivad siiski liikmesriigi liikme osalemise tingimuseks seada siseriikliku pädeva asutuse nõusoleku. Liikmesriigi liikmed, nende asetäitjad või assistendid kutsutakse osalema igas ühises uurimisrühmas, mis on seotud nende liikmesriigiga ja mille jaoks on kohaldatavate finantsinstrumentide alusel ette nähtud ühendusepoolne rahastamine. Iga liikmesriik määrab kindlaks, kas liikmesriigi liige osaleb ühises uurimisrühmas siseriikliku pädeva asutusena või Eurojusti nimel.

| 9. | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „2.   Nõukogu kiidab kolleegiumi ettepanekule tuginedes kvalifitseeritud häälteenamusega heaks Eurojusti töökorra. Kolleegium võtab oma ettepaneku vastu kahekolmandikulise häälteenamusega pärast konsulteerimist ühise järelevalveasutusega, mis on moodustatud artikli 23 kohaselt seoses isikuandmete töötlemist käsitlevate sätetega.”; |
| --- | --- | --- |

9.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„2.   Nõukogu kiidab kolleegiumi ettepanekule tuginedes kvalifitseeritud häälteenamusega heaks Eurojusti töökorra. Kolleegium võtab oma ettepaneku vastu kahekolmandikulise häälteenamusega pärast konsulteerimist ühise järelevalveasutusega, mis on moodustatud artikli 23 kohaselt seoses isikuandmete töötlemist käsitlevate sätetega.”;

| b) | lõikes 3 asendatakse sõnad „kooskõlas artikli 7 punktiga a” sõnadega „kooskõlas artikli 7 lõike 1 punktiga a ning lõigetega 2 ja 3”. |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 asendatakse sõnad „kooskõlas artikli 7 punktiga a” sõnadega „kooskõlas artikli 7 lõike 1 punktiga a ning lõigetega 2 ja 3”.

| 10. | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Eurojusti siseriiklik koordineerimissüsteem
  1.   Iga liikmesriik nimetab Eurojusti siseriikliku kontaktisiku või siseriiklikud kontaktisikud.
  2.   Iga liikmesriik asutab enne 4. juunit 2011 Eurojusti siseriikliku koordineerimissüsteemi, et tagada järgmiste isikute tegevuse koordineerimine:






  a) | Eurojusti siseriiklikud kontaktisikud; |
| --- | --- | --- |

10.

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Eurojusti siseriiklik koordineerimissüsteem

1.   Iga liikmesriik nimetab Eurojusti siseriikliku kontaktisiku või siseriiklikud kontaktisikud.

2.   Iga liikmesriik asutab enne 4. juunit 2011 Eurojusti siseriikliku koordineerimissüsteemi, et tagada järgmiste isikute tegevuse koordineerimine:

a)

Eurojusti siseriiklikud kontaktisikud;

| b) | Eurojusti siseriiklik kontaktisik terrorismiküsimustes; |
| --- | --- |

b)

Eurojusti siseriiklik kontaktisik terrorismiküsimustes;

| c) | Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriiklik kontaktisik ning kuni kolm muud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutust; |
| --- | --- |

c)

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku siseriiklik kontaktisik ning kuni kolm muud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutust;

| d) | ühiste uurimisrühmade võrgustiku ning nõukogu 13. juuni 2002. aasta otsusega 2002/494/JSK, millega luuakse kontaktpunktide Euroopa võrk seoses genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest vastutavate isikutega, (9) nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsusega 2007/845/JSK (mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas) (10) ja nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsusega 2008/852/JSK (korruptsioonivastase kontaktpunktide võrgustiku kohta) (11) moodustatud võrgustike siseriiklikud liikmed või kontaktasutused. |
| --- | --- |

d)

ühiste uurimisrühmade võrgustiku ning nõukogu 13. juuni 2002. aasta otsusega 2002/494/JSK, millega luuakse kontaktpunktide Euroopa võrk seoses genotsiidi, inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest vastutavate isikutega, (9) nõukogu 6. detsembri 2007. aasta otsusega 2007/845/JSK (mis käsitleb kriminaaltulu jälitamise talituste vahelist koostööd kuritegelikul teel saadud tulu või kuritegevusega seotud muu vara jälitamise ja tuvastamise valdkonnas) (10) ja nõukogu 24. oktoobri 2008. aasta otsusega 2008/852/JSK (korruptsioonivastase kontaktpunktide võrgustiku kohta) (11) moodustatud võrgustike siseriiklikud liikmed või kontaktasutused.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud isikud säilitavad neile siseriikliku õigusega omistatud ametikoha ja staatuse.

4.   Eurojusti siseriiklikud kontaktisikud vastutavad Eurojusti siseriikliku koordineerimissüsteemi toimimise eest. Juhul kui ametisse on nimetatud mitu Eurojusti siseriiklikku kontaktisikut, vastutab üks neist Eurojusti siseriikliku koordineerimissüsteemi toimimise eest.

5.   Eurojusti siseriiklik koordineerimissüsteem lihtsustab liikmesriikides Eurojusti ülesannete täitmist, eelkõige:

| a) | tagab, et artiklis 16 osutatud kohtuasjade haldamise süsteem saab tõhusal ja usaldusväärsel viisil asjaomase liikmesriigiga seotud teavet; |
| --- | --- |

a)

tagab, et artiklis 16 osutatud kohtuasjade haldamise süsteem saab tõhusal ja usaldusväärsel viisil asjaomase liikmesriigiga seotud teavet;

| b) | aitab kindlaks teha, kas kohtuasja peaks käsitlema Eurojusti või Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kaasabil; |
| --- | --- |

b)

aitab kindlaks teha, kas kohtuasja peaks käsitlema Eurojusti või Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kaasabil;

| c) | aitab liikmesriigi liikmel teha kindlaks asjaomaseid asutusi õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste täitmiseks (sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide kohta esitatud taotluste ja otsuste täitmiseks); |
| --- | --- |

c)

aitab liikmesriigi liikmel teha kindlaks asjaomaseid asutusi õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste täitmiseks (sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide kohta esitatud taotluste ja otsuste täitmiseks);

| d) | hoiab tihedaid sidemeid Europoli siseriikliku üksusega. |
| --- | --- |

d)

hoiab tihedaid sidemeid Europoli siseriikliku üksusega.

6.   Lõikes 5 osutatud eesmärkide täitmiseks võib lõikes 1 ja lõike 2 punktides a, b ja c osutatud isikud ning lõike 2 punktis d osutatud isikud ühendada kohtuasjade haldamise süsteemiga vastavalt käesolevale artiklile, artiklitele 16, 16a, 16b ja 18 ning täiendavatele eeskirjadele, mis tuleb määratleda Eurojusti töökorras. Ühendust kohtuasjade haldamise süsteemiga rahastatakse Euroopa Liidu üldeelarvest.

7.   Käesolevas artiklis sätestatut ei käsitata selliselt, et see mõjutab pädevate õigusasutuste vahelisi otsesidemeid, mis on sätestatud õigusalast koostööd käsitlevates õigusaktides, nagu näiteks Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse õigusabi andmise 29. mai 2000. aasta konventsiooni artiklis 6. Suhted liikmesriigi liikme ja siseriiklike kontaktisikute vahel ei välista otsesuhteid liikmesriigi liikme ja tema liikmesriigi pädevate asutuste vahel.

| 11. | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Teabevahetus liikmesriikidega ja liikmesriikide liikmete vahel
  1.   Liikmesriikide pädevad asutused vahetavad Eurojustiga mis tahes teavet, mis on vajalik selle ülesannete täitmiseks vastavalt artiklitele 4 ja 5 kooskõlas käesolevas otsuses esitatud andmekaitse eeskirjadega. See hõlmab vähemalt lõigetes 5, 6 ja 7 osutatud teavet.
  2.   Teabe edastamist Eurojustile käsitatakse Eurojusti abi taotlusena asjaomase juhtumi puhul, ning üksnes juhul kui pädev asutus on nii täpsustanud.
  3.   Eurojusti liikmesriikide liikmetel on volitused vahetada omavahel või nende liikmesriigi pädevate asutustega eelnevat luba küsimata mis tahes teavet, mis on vajalik Eurojusti ülesannete täitmiseks. Eelkõige teavitatakse viivitamata neid liikmesriikide liikmeid juhtumist, mis neid puudutab.
  4.   Käesolev artikkel ei mõjuta teisi kohustusi seoses teabe edastamisega Eurojustile, sealhulgas seoses nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsusega 2005/671/JSK (terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta). (12)

  5.   Liikmesriigid tagavad, et liikmesriigi liikmeid teavitatakse ühise uurimisrühma moodustamisest, olenemata sellest, kas see moodustatakse Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse õigusabi andmise konventsiooni artikli 13 või raamotsuse 2002/465/JSK alusel, ning kõnealuste rühmade töö tulemustest.
  6.   Liikmesriigid tagavad, et nende liikmesriigi liiget teavitatakse alusetult viivitamata igast kohtuasjast, millega on otseselt seotud vähemalt kolm liikmesriiki ja millega seoses on vähemalt kahele liikmesriigile edastatud õigusalase koostöö taotlus või selles asjas tehtud otsus, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotlused ja otsused, ning






  a) | asjaomane süütegu on abi taotlevas riigis või otsuse teinud riigis karistatav vabaduskaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt viis või kuus aastat ja mille võtmiseks teeb otsuse asjaomane liikmesriik; asjaomased süüteod on esitatud järgmises loetelus:






  i) | inimkaubandus; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Teabevahetus liikmesriikidega ja liikmesriikide liikmete vahel

1.   Liikmesriikide pädevad asutused vahetavad Eurojustiga mis tahes teavet, mis on vajalik selle ülesannete täitmiseks vastavalt artiklitele 4 ja 5 kooskõlas käesolevas otsuses esitatud andmekaitse eeskirjadega. See hõlmab vähemalt lõigetes 5, 6 ja 7 osutatud teavet.

2.   Teabe edastamist Eurojustile käsitatakse Eurojusti abi taotlusena asjaomase juhtumi puhul, ning üksnes juhul kui pädev asutus on nii täpsustanud.

3.   Eurojusti liikmesriikide liikmetel on volitused vahetada omavahel või nende liikmesriigi pädevate asutustega eelnevat luba küsimata mis tahes teavet, mis on vajalik Eurojusti ülesannete täitmiseks. Eelkõige teavitatakse viivitamata neid liikmesriikide liikmeid juhtumist, mis neid puudutab.

4.   Käesolev artikkel ei mõjuta teisi kohustusi seoses teabe edastamisega Eurojustile, sealhulgas seoses nõukogu 20. septembri 2005. aasta otsusega 2005/671/JSK (terroriaktidega seotud teabevahetuse ja koostöö kohta). (12)

5.   Liikmesriigid tagavad, et liikmesriigi liikmeid teavitatakse ühise uurimisrühma moodustamisest, olenemata sellest, kas see moodustatakse Euroopa Liidu liikmesriikide vahelise kriminaalasjades vastastikuse õigusabi andmise konventsiooni artikli 13 või raamotsuse 2002/465/JSK alusel, ning kõnealuste rühmade töö tulemustest.

6.   Liikmesriigid tagavad, et nende liikmesriigi liiget teavitatakse alusetult viivitamata igast kohtuasjast, millega on otseselt seotud vähemalt kolm liikmesriiki ja millega seoses on vähemalt kahele liikmesriigile edastatud õigusalase koostöö taotlus või selles asjas tehtud otsus, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotlused ja otsused, ning

a)

asjaomane süütegu on abi taotlevas riigis või otsuse teinud riigis karistatav vabaduskaotusliku karistuse või vabadust piirava julgeolekumeetmega, mille maksimaalne pikkus on vähemalt viis või kuus aastat ja mille võtmiseks teeb otsuse asjaomane liikmesriik; asjaomased süüteod on esitatud järgmises loetelus:

i)

inimkaubandus;

| ii) | laste seksuaalne ekspluateerimine ja lapsporno; |
| --- | --- |

ii)

laste seksuaalne ekspluateerimine ja lapsporno;

| iii) | narkokaubandus; |
| --- | --- |

iii)

narkokaubandus;

| iv) | tulirelvade ja nende osade ning laskemoonaga ebaseaduslik kauplemine; |
| --- | --- |

iv)

tulirelvade ja nende osade ning laskemoonaga ebaseaduslik kauplemine;

| v) | korruptsioon; |
| --- | --- |

v)

korruptsioon;

| vi) | pettus, mis kahjustab Euroopa ühenduste finantshuve; |
| --- | --- |

vi)

pettus, mis kahjustab Euroopa ühenduste finantshuve;

| vii) | eurode võltsimine; |
| --- | --- |

vii)

eurode võltsimine;

| viii) | rahapesu; |
| --- | --- |

viii)

rahapesu;

| ix) | infosüsteemide vastu suunatud ründed |
| --- | --- |

ix)

infosüsteemide vastu suunatud ründed

või

| b) | on faktilisi tõendeid, et kuritegelikud organisatsioonid on juhtumiga seotud,
  või |
| --- | --- |

b)

on faktilisi tõendeid, et kuritegelikud organisatsioonid on juhtumiga seotud,

või

| c) | on tõendeid, et juhtumil võivad olla tõsine piiriülene mõõde või tagajärjed Euroopa Liidu tasandil või et ta võib mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud. |
| --- | --- |

c)

on tõendeid, et juhtumil võivad olla tõsine piiriülene mõõde või tagajärjed Euroopa Liidu tasandil või et ta võib mõjutada neid liikmesriike, kes ei ole otseselt seotud.

7.   Liikmesriigid tagavad, et nende liige saab teavet:

| a) | juhtumite kohta, kus on tekkinud või võib tekkida kohtualluvuse konflikt; |
| --- | --- |

a)

juhtumite kohta, kus on tekkinud või võib tekkida kohtualluvuse konflikt;

| b) | kõigist kontrollialustest saadetistest, mis hõlmavad vähemalt kolme riiki, millest vähemalt kaks on liikmesriigid; |
| --- | --- |

b)

kõigist kontrollialustest saadetistest, mis hõlmavad vähemalt kolme riiki, millest vähemalt kaks on liikmesriigid;

| c) | õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmisel ilmnenud korduvatest raskustest ja esitatud keeldumistest. |
| --- | --- |

c)

õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste, sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste täitmisel ilmnenud korduvatest raskustest ja esitatud keeldumistest.

8.   Siseriiklikud asutused ei ole konkreetsel juhtumil kohustatud andma teavet, kui see tooks kaasa:

| a) | riigi julgeoleku oluliste huvide kahjustamise või |
| --- | --- |

a)

riigi julgeoleku oluliste huvide kahjustamise või

| b) | ohu üksikisikute turvalisusele. |
| --- | --- |

b)

ohu üksikisikute turvalisusele.

9.   Käesolev artikkel ei mõjuta tingimusi, mis on sätestatud liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelistes kahepoolsetes või mitmepoolsetes lepingutes või kokkulepetes, sealhulgas kolmandate riikide sätestatud tingimusi juba edastatud teabe kasutamise suhtes.

10.   Eurojustile lõigete 5, 6 ja 7 kohaselt edastatud teave sisaldab kättesaadavuse korral vähemalt neid teabe liike, mis on esitatud lisas sätestatud loetelus.

11.   Käesolevas artiklis osutatud teave edastatakse Eurojustile korrastatult.

12.   4. juuniks 2014 (12) koostab komisjon Eurojustilt saadud teabe põhjal aruande käesoleva artikli rakendamise kohta ning lisab ettepanekud, mida ta sobivaks peab, sealhulgas võttes arvesse lõigete 5, 6 ja 7 ning lisa muutmise kaalumist.

| 12. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 13a
  Eurojusti poolt pädevatele siseriiklikele asutustele edastatav teave
  1.   Eurojust edastab pädevatele siseriiklikele asutustele teavet ja tagasisidet teabe töötlemise tulemuste kohta, sealhulgas seoste kohta kohtuasjadega, mis on juba säilitatud kohtuasjade haldamise süsteemis.
  2.   Lisaks, kui pädev siseriiklik asutus esitab Eurojustile taotluse enda teavitamise kohta, edastab Eurojust teabe kõnealuse asutuse poolt ette nähtud aja jooksul.” |
| --- | --- |

12.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 13a

Eurojusti poolt pädevatele siseriiklikele asutustele edastatav teave

1.   Eurojust edastab pädevatele siseriiklikele asutustele teavet ja tagasisidet teabe töötlemise tulemuste kohta, sealhulgas seoste kohta kohtuasjadega, mis on juba säilitatud kohtuasjade haldamise süsteemis.

2.   Lisaks, kui pädev siseriiklik asutus esitab Eurojustile taotluse enda teavitamise kohta, edastab Eurojust teabe kõnealuse asutuse poolt ette nähtud aja jooksul.”

| 13. | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 3 asendatakse sõnad „vastavalt artiklitele 13 ja 26” sõnadega „vastavalt artiklitele 13, 26 ja 26a”; |
| --- | --- | --- |

13.

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 3 asendatakse sõnad „vastavalt artiklitele 13 ja 26” sõnadega „vastavalt artiklitele 13, 26 ja 26a”;

| b) | lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 4 jäetakse välja.

| 14. | Artikli 15 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad „kelle suhtes asjaomaste liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel viiakse läbi uurimist või kes on antud kohtu alla artiklis 4 määratletud ühe või mitme kuriteo või süüteoliigiga” sõnadega „keda asjaomaste liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel kahtlustatakse Eurojusti pädevusse kuuluva kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellise kuriteo eest süüdi mõistetud”; |
| --- | --- | --- |

14.

Artikli 15 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatavas lauses asendatakse sõnad „kelle suhtes asjaomaste liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel viiakse läbi uurimist või kes on antud kohtu alla artiklis 4 määratletud ühe või mitme kuriteo või süüteoliigiga” sõnadega „keda asjaomaste liikmesriikide siseriikliku õiguse alusel kahtlustatakse Eurojusti pädevusse kuuluva kuriteo toimepanemises või selles osalemises või kes on sellise kuriteo eest süüdi mõistetud”;

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  „l) | telefoninumbrid, e-posti aadressid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist) (13) artikli 2 lõike 2 punktis a nimetatud andmed; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„l)

telefoninumbrid, e-posti aadressid, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist) (13) artikli 2 lõike 2 punktis a nimetatud andmed;

| m) | sõidukite registreerimisandmed; |
| --- | --- |

m)

sõidukite registreerimisandmed;

| n) | mittekodeeritavast osast saadud DNA-profiilid, fotod ja sõrmejäljed. |
| --- | --- |

n)

mittekodeeritavast osast saadud DNA-profiilid, fotod ja sõrmejäljed.

| 15. | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 16
  Kohtuasjade haldamise süsteem, indeks ja ajutised tööfailid
  1.   Käesoleva otsuse kohaselt loob Eurojust kohtuasjade haldamise süsteemi, mis koosneb ajutistest tööfailidest ning indeksist, mis sisaldab isikuandmeid ja andmeid, mis ei ole isikuandmed.
  2.   Kohtuasjade haldamise süsteemi eesmärk on:






  a) | toetada Eurojusti abil läbi viidavate uurimiste ja koostatavate süüdistuste juhtimist ja kooskõlastamist, eelkõige teabe võrdlemise ja sidumise teel; |
| --- | --- | --- |

15.

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Kohtuasjade haldamise süsteem, indeks ja ajutised tööfailid

1.   Käesoleva otsuse kohaselt loob Eurojust kohtuasjade haldamise süsteemi, mis koosneb ajutistest tööfailidest ning indeksist, mis sisaldab isikuandmeid ja andmeid, mis ei ole isikuandmed.

2.   Kohtuasjade haldamise süsteemi eesmärk on:

a)

toetada Eurojusti abil läbi viidavate uurimiste ja koostatavate süüdistuste juhtimist ja kooskõlastamist, eelkõige teabe võrdlemise ja sidumise teel;

| b) | hõlbustada juurdepääsu käimasoleva uurimisega ja süüdistusega seotud teabele; |
| --- | --- |

b)

hõlbustada juurdepääsu käimasoleva uurimisega ja süüdistusega seotud teabele;

| c) | hõlbustada õiguspärasuse ja käesoleva otsuse isikuandmete töötlemist puudutavate sätete täitmise järelevalvet. |
| --- | --- |

c)

hõlbustada õiguspärasuse ja käesoleva otsuse isikuandmete töötlemist puudutavate sätete täitmise järelevalvet.

3.   Kohtuasjade haldamise süsteemi võib ühendada nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsuse 2008/976/JSK (Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohta) (14) artiklis 9 osutatud turvatud sidevõrguga, tingimusel, et see on kooskõlas käesolevas otsuses sisalduvate andmekaitsealaste eeskirjadega.

4.   Indeks sisaldab viiteid ajutistele tööfailidele, mida töödeldakse Eurojusti raames ning võib sisaldada üksnes selliseid isikuandmeid, millele on osutatud artikli 15 lõike 1 punktides a–i ning punktides k ja m ning artikli 15 lõikes 2.

5.   Oma ülesannete täitmisel vastavalt käesolevale otsusele võivad Eurojusti liikmesriikide liikmed töödelda üksikute juhtumite andmeid ajutises tööfailis. Nad võimaldavad andmekaitseametnikule juurdepääsu töökataloogile. Asjaomane liikmesriigi liige teatab andmekaitseametnikule iga uue tööfaili loomisest, mis sisaldab isikuandmeid.

6.   Kohtuasjaga seonduvate isikuandmete töötlemiseks võib Eurojust luua kohtuasjade haldamise süsteemist erineva automatiseeritud andmefaili.

| 16. | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 16a
  Ajutiste tööfailide ja indeksi toimimine
  1.   Asjaomane liikmesriigi liige loob ajutise tööfaili iga kohtuasja puhul, mille kohta talle teavet edastatakse ning niivõrd kui see edastamine on kooskõlas käesoleva otsuse või artikli 13 lõikes 4 osutatud õigusaktidega. Liikmesriigi liige vastutab enda loodud ajutise tööfaili haldamise eest.
  2.   Liikmesriigi liige, kes on loonud ajutise tööfaili, otsustab iga üksikjuhtumi põhjal, kas fail on piiratud juurdepääsuga või annab sellele failile või selle osadele juurdepääsuõiguse teistele liikmesriigi liikmetele või Eurojusti volitatud töötajatele, kui see on vajalik Eurojusti ülesannete täitmiseks.
  3.   Liikmesriigi liige, kes on loonud ajutise tööfaili, otsustab samuti, millised selle ajutise tööfailiga soetud andmed tuleb lisada indeksisse.
  Artikkel 16b
  Juurdepääs kohtuasjade haldamise süsteemile riiklikul tasandil
  1.   Artikli 12 lõikes 2 osutatud isikutel, kuivõrd nad on vastavalt artikli 12 lõikele 6 seotud kohtuasjade haldamise süsteemiga, võib juurdepääs olla üksnes






  a) | indeksile, välja arvatud kui liikmesriiki liige, kes on otsustanud lisada indeksisse andmeid, on juurdepääsu selgesõnaliselt keelanud; |
| --- | --- | --- |

16.

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 16a

Ajutiste tööfailide ja indeksi toimimine

1.   Asjaomane liikmesriigi liige loob ajutise tööfaili iga kohtuasja puhul, mille kohta talle teavet edastatakse ning niivõrd kui see edastamine on kooskõlas käesoleva otsuse või artikli 13 lõikes 4 osutatud õigusaktidega. Liikmesriigi liige vastutab enda loodud ajutise tööfaili haldamise eest.

2.   Liikmesriigi liige, kes on loonud ajutise tööfaili, otsustab iga üksikjuhtumi põhjal, kas fail on piiratud juurdepääsuga või annab sellele failile või selle osadele juurdepääsuõiguse teistele liikmesriigi liikmetele või Eurojusti volitatud töötajatele, kui see on vajalik Eurojusti ülesannete täitmiseks.

3.   Liikmesriigi liige, kes on loonud ajutise tööfaili, otsustab samuti, millised selle ajutise tööfailiga soetud andmed tuleb lisada indeksisse.

Artikkel 16b

Juurdepääs kohtuasjade haldamise süsteemile riiklikul tasandil

1.   Artikli 12 lõikes 2 osutatud isikutel, kuivõrd nad on vastavalt artikli 12 lõikele 6 seotud kohtuasjade haldamise süsteemiga, võib juurdepääs olla üksnes

a)

indeksile, välja arvatud kui liikmesriiki liige, kes on otsustanud lisada indeksisse andmeid, on juurdepääsu selgesõnaliselt keelanud;

| b) | ajutistele tööfailidele, mille on loonud või mida haldab liikmesriigi liige selles liikmesriigis; |
| --- | --- |

b)

ajutistele tööfailidele, mille on loonud või mida haldab liikmesriigi liige selles liikmesriigis;

| c) | ajutistele tööfailidele, mille on loonud või mida haldavad teiste liikmesriikide liikmesriigi liikmed ja millele on liikmesriigi liikmel selles liikmesriigis juurdepääs, välja arvatud kui ajutise tööfaili loonud või seda haldav liikmesriigi liige on juurdepääsu selgesõnaliselt keelanud. |
| --- | --- |

c)

ajutistele tööfailidele, mille on loonud või mida haldavad teiste liikmesriikide liikmesriigi liikmed ja millele on liikmesriigi liikmel selles liikmesriigis juurdepääs, välja arvatud kui ajutise tööfaili loonud või seda haldav liikmesriigi liige on juurdepääsu selgesõnaliselt keelanud.

2.   Liikmesriigi liige otsustab lõikes 1 sätestatud piiranguid järgides, milline on tema liikmesriigis juurdepääsu ulatus ajutistele tööfailidele isikutel, keda on nimetatud artikli 12 lõikes 2, kuivõrd nad on seotud kohtuasjade haldamise süsteemiga vastavalt artikli 12 lõikele 6.

3.   Iga liikmesriik otsustab pärast konsulteerimist oma liikmesriigi liikmega, milline on tema liikmesriigis juurdepääsu ulatus indeksile isikutel, keda on nimetatud artikli 12 lõikes 2, kuivõrd nad on seotud kohtuasjade haldamise süsteemiga vastavalt artikli 12 lõikele 6. Liikmesriik teatab Eurojustile ja nõukogu peasekretariaadile oma otsusest seoses käesoleva lõike rakendamisega, et peasekretariaat saaks teavitada teisi liikmesriike.

Isikud, keda on nimetatud artikli 12 lõikes 2, kuivõrd nad on seotud kohtuasjade haldamise süsteemiga vastavalt artikli 12 lõikele 6, omavad vähemalt juurdepääsu indeksile niivõrd kui see on vajalik, et omada juurdepääsu ajutistele tööfailidele, millele neil on antud juurdepääsuõigus vastavalt käesoleva artikli lõikele 2.

4.   Eurojust annab nõukogule ja komisjonile 4. juuniks 2013 aru lõike 3 rakendamisest. Iga liikmesriik kaalub selle aruande alusel võimalust vaadata läbi lõikega 3 antud juurdepääsu ulatus.”

| 17. | Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1 asendatakse sõnad „ei võta ta kelleltki juhiseid” sõnadega „toimib ta sõltumatult”; |
| --- | --- | --- |

17.

Artiklit 17 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1 asendatakse sõnad „ei võta ta kelleltki juhiseid” sõnadega „toimib ta sõltumatult”;

| b) | lõikes 3 asendatakse sõna „ametnikul” sõnaga „andmekaitseametnikul” ning lõikes 4 sõna „ametnik” sõnaga „andmekaitseametnik”. |
| --- | --- |

b)

lõikes 3 asendatakse sõna „ametnikul” sõnaga „andmekaitseametnikul” ning lõikes 4 sõna „ametnik” sõnaga „andmekaitseametnik”.

| 18. | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 18
  Juurdepääsuluba isikuandmetele
  Eurojusti poolt töödeldavatele isikuandmetele on Eurojusti eesmärkide saavutamiseks ning artiklites 16, 16a ja 16b sätestatud piires juurdepääs ainult liikmesriigi liikmetel, artikli 2 lõikes 2 nimetatud liikmesriigi liikme asetäitjatel ja assistentidel, artikli 12 lõikes 2 osutatud isikutel kuivõrd nad on vastavalt artikli 12 lõikele 6 seotud kohtuasjade haldamise süsteemiga, ning Eurojusti volitatud töötajatel.” |
| --- | --- |

18.

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18

Juurdepääsuluba isikuandmetele

Eurojusti poolt töödeldavatele isikuandmetele on Eurojusti eesmärkide saavutamiseks ning artiklites 16, 16a ja 16b sätestatud piires juurdepääs ainult liikmesriigi liikmetel, artikli 2 lõikes 2 nimetatud liikmesriigi liikme asetäitjatel ja assistentidel, artikli 12 lõikes 2 osutatud isikutel kuivõrd nad on vastavalt artikli 12 lõikele 6 seotud kohtuasjade haldamise süsteemiga, ning Eurojusti volitatud töötajatel.”

| 19. | Artikli 19 lõike 4 punktis b jäetakse välja sõnad „mida Eurojust abistab”. |
| --- | --- |

19.

Artikli 19 lõike 4 punktis b jäetakse välja sõnad „mida Eurojust abistab”.

| 20. | Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2:






  i) | sissejuhatavas lauses lisatakse sõnade „kauem kui” järele fraas „esimese kuupäevani järgnevatest”; |
| --- | --- | --- | --- |

20.

Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2:

i)

sissejuhatavas lauses lisatakse sõnade „kauem kui” järele fraas „esimese kuupäevani järgnevatest”;

| ii) | lisatakse järgmine punkt:






  „aa) | kuupäevani, millal isik õigeks mõisteti ning millal otsus lõplikult jõustus;”; |
| --- | --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine punkt:

„aa)

kuupäevani, millal isik õigeks mõisteti ning millal otsus lõplikult jõustus;”;

| iii) | punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | kolm aastat pärast kuupäeva, millal lõplikult jõustus viimase uurimise ja süüdistusega seotud liikmesriigi kohtuotsus;”; |
| --- | --- | --- |

iii)

punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

kolm aastat pärast kuupäeva, millal lõplikult jõustus viimase uurimise ja süüdistusega seotud liikmesriigi kohtuotsus;”;

| iv) | punktis c lisatakse sõna „kooskõlastada” järele sõnad „välja arvatud kui esineb kohustus edastada seda teavet Eurojustile vastavalt artikli 13 lõigetele 6 ja 7 või vastavalt artikli 13 lõikes 4 osutatud õigusaktidele”; |
| --- | --- |

iv)

punktis c lisatakse sõna „kooskõlastada” järele sõnad „välja arvatud kui esineb kohustus edastada seda teavet Eurojustile vastavalt artikli 13 lõigetele 6 ja 7 või vastavalt artikli 13 lõikes 4 osutatud õigusaktidele”;

| v) | lisatakse järgmine punkt:






  „d) | kolm aastat pärast kuupäeva, millal andmed edastati vastavalt artikli 13 lõigetele 6 ja 7 või vastavalt artikli 13 lõikes 4 osutatud õigusaktidele.”; |
| --- | --- | --- |

v)

lisatakse järgmine punkt:

„d)

kolm aastat pärast kuupäeva, millal andmed edastati vastavalt artikli 13 lõigetele 6 ja 7 või vastavalt artikli 13 lõikes 4 osutatud õigusaktidele.”;

| b) | lõiget 3 muudetakse järgmiselt:






  i) | sõnad „lõikes 2” asendatakse sõnadega „lõike 2 punktides a, b, c ja d”; |
| --- | --- | --- |

b)

lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

i)

sõnad „lõikes 2” asendatakse sõnadega „lõike 2 punktides a, b, c ja d”;

| ii) | punkti b lisatakse järgmine lause:
  „Kui süüdistuse esitamine on kõigis asjaomastes liikmesriikides aegunud, nagu on osutatud lõike 2 punktis a, võib andmeid säilitada üksnes juhul, kui see on vajalik, et Eurojust saaks anda abi vastavalt käesolevale otsusele.”. |
| --- | --- |

ii)

punkti b lisatakse järgmine lause:

„Kui süüdistuse esitamine on kõigis asjaomastes liikmesriikides aegunud, nagu on osutatud lõike 2 punktis a, võib andmeid säilitada üksnes juhul, kui see on vajalik, et Eurojust saaks anda abi vastavalt käesolevale otsusele.”.

| 21. | Artiklit 23 muudetakse järgmiselt.






  a) | Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimeses lõigus asendatakse sõnad „artiklites 14–22” sõnadega „artiklites 14–22 ning artiklites 26, 26a ja 27”; |
| --- | --- | --- | --- |

21.

Artiklit 23 muudetakse järgmiselt.

a)

Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimeses lõigus asendatakse sõnad „artiklites 14–22” sõnadega „artiklites 14–22 ning artiklites 26, 26a ja 27”;

| ii) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Ühine järelevalveasutus tuleb kokku vähemalt kord poolaastas. Asutus tuleb kokku ka kolme kuu jooksul pärast kaebuse esitamist, millele on osutatud artikli 19 lõikes 8 või kolme kuu jooksul pärast kuupäeva, mil kohtuasi esitati talle kooskõlas artikli 20 lõikega 2. Esimees võib ühise järelevalveasutuse kokku kutsuda, kui vähemalt kaks liikmesriiki seda taotlevad.”; |
| --- | --- |

ii)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Ühine järelevalveasutus tuleb kokku vähemalt kord poolaastas. Asutus tuleb kokku ka kolme kuu jooksul pärast kaebuse esitamist, millele on osutatud artikli 19 lõikes 8 või kolme kuu jooksul pärast kuupäeva, mil kohtuasi esitati talle kooskõlas artikli 20 lõikega 2. Esimees võib ühise järelevalveasutuse kokku kutsuda, kui vähemalt kaks liikmesriiki seda taotlevad.”;

| iii) | kolmandas lõigus asendatakse sõnad „kaheksateist kuud” sõnadega „kolm aastat”. |
| --- | --- |

iii)

kolmandas lõigus asendatakse sõnad „kaheksateist kuud” sõnadega „kolm aastat”.

| b) | Lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Liikmesriigi nimetatud kohtunikust saab kohtu alaline liige pärast seda, kui ta osutub valituks lõike 1 alusel liikmesriikide poolt nimetatud isikute üldkoosolekul, ning tema kui alalise liikme volituste kestus on kolm aastat. Igal aastal valitakse salajase hääletuse teel ühise järelevalveasutuse üks alaline liige. Ühise järelevalveasutuse eesistujaks on liige, kes täidab oma volitusi kolmandat aastat. Alalisi liikmeid võib tagasi valida. Liikmesriikide nimetatud isikud, kes soovivad valituks osutuda, esitavad oma kandidatuuri kirjalikult ühise järelevalveasutuse sekretariaadile kümme päeva enne selle koosoleku toimumist, millel valimised läbi viiakse.” |
| --- | --- |

b)

Lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Liikmesriigi nimetatud kohtunikust saab kohtu alaline liige pärast seda, kui ta osutub valituks lõike 1 alusel liikmesriikide poolt nimetatud isikute üldkoosolekul, ning tema kui alalise liikme volituste kestus on kolm aastat. Igal aastal valitakse salajase hääletuse teel ühise järelevalveasutuse üks alaline liige. Ühise järelevalveasutuse eesistujaks on liige, kes täidab oma volitusi kolmandat aastat. Alalisi liikmeid võib tagasi valida. Liikmesriikide nimetatud isikud, kes soovivad valituks osutuda, esitavad oma kandidatuuri kirjalikult ühise järelevalveasutuse sekretariaadile kümme päeva enne selle koosoleku toimumist, millel valimised läbi viiakse.”

| c) | Lisatakse järgmine lõige:
  „4a.   Ühine järelevalveasutus võtab oma töökorras vastu meetmed, mis on vajalikud lõigete 3 ja 4 rakendamiseks.” |
| --- | --- |

c)

Lisatakse järgmine lõige:

„4a.   Ühine järelevalveasutus võtab oma töökorras vastu meetmed, mis on vajalikud lõigete 3 ja 4 rakendamiseks.”

| d) | Lõikesse 10 lisatakse järgmine lause:
  „Ühise järelevalveasutuse sekretariaat saab kasutada otsusega 2000/641/JSK (15) asutatud sekretariaadi teadmisi. |
| --- | --- |

d)

Lõikesse 10 lisatakse järgmine lause:

„Ühise järelevalveasutuse sekretariaat saab kasutada otsusega 2000/641/JSK (15) asutatud sekretariaadi teadmisi.

| 22. | Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 4 kohaldamist, on artikli 2 lõikes 2 osutatud liikmesriikide liikmed ning nende asetäitjad ja assistendid, Eurojusti töötajad ja korrespondendid ning andmekaitseametnik seotud ametisaladuse hoidmise kohustusega.”; |
| --- | --- | --- |

22.

Artiklit 25 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ilma et see piiraks artikli 2 lõike 4 kohaldamist, on artikli 2 lõikes 2 osutatud liikmesriikide liikmed ning nende asetäitjad ja assistendid, Eurojusti töötajad ja korrespondendid ning andmekaitseametnik seotud ametisaladuse hoidmise kohustusega.”;

| b) | lõikes 4 asendatakse sõnad „artikli 9 lõike 1” sõnadega „artikli 2 lõike 4”. |
| --- | --- |

b)

lõikes 4 asendatakse sõnad „artikli 9 lõike 1” sõnadega „artikli 2 lõike 4”.

| 23. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 25a
  Koostöö Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ja Euroopa Liidu teiste võrgustikega, mis on asutatud õigusalase koostöö tegemiseks kriminaalasjades
  1.   Eurojust ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustik säilitavad omavahelised erisuhted, mis põhinevad konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel, eelkõige liikmesriigi liikme, sama liikmesriigi Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste ning Eurojusti liikmesriigi korrespondentide ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktisikute vahel. Tõhusa koostöö tagamiseks tuleb võtta järgmised meetmed:






  a) | liikmesriikide liikmed teavitavad iga üksikjuhtumi puhul Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutusi kõikidest kohtuasjadest, mille puhul nad peavad asjakohasemaks, et asja menetleks võrgustik; |
| --- | --- | --- |

23.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 25a

Koostöö Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ja Euroopa Liidu teiste võrgustikega, mis on asutatud õigusalase koostöö tegemiseks kriminaalasjades

1.   Eurojust ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustik säilitavad omavahelised erisuhted, mis põhinevad konsulteerimisel ja vastastikusel täiendavusel, eelkõige liikmesriigi liikme, sama liikmesriigi Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutuste ning Eurojusti liikmesriigi korrespondentide ja Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktisikute vahel. Tõhusa koostöö tagamiseks tuleb võtta järgmised meetmed:

a)

liikmesriikide liikmed teavitavad iga üksikjuhtumi puhul Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kontaktasutusi kõikidest kohtuasjadest, mille puhul nad peavad asjakohasemaks, et asja menetleks võrgustik;

| b) | Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaat on osa Eurojusti töötajatest. Sekretariaat toimib eraldiseisva üksusena. Sekretariaat võib kasutada Eurojusti haldusressursse, mis on vajalikud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ülesannete täitmiseks, sealhulgas võrgustiku üldkoosolekute kulude katmiseks. Kui üldkoosolekud toimuvad nõukogu ruumides Brüsselis, võivad kulud hõlmata üksnes reisi- ja tõlkekulusid. Kui üldkoosolekud toimuvad nõukogu eesistujariigina tegutsevas liikmesriigis, võivad kulud hõlmata üksnes osa koosoleku üldkuludest; |
| --- | --- |

b)

Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku sekretariaat on osa Eurojusti töötajatest. Sekretariaat toimib eraldiseisva üksusena. Sekretariaat võib kasutada Eurojusti haldusressursse, mis on vajalikud Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku ülesannete täitmiseks, sealhulgas võrgustiku üldkoosolekute kulude katmiseks. Kui üldkoosolekud toimuvad nõukogu ruumides Brüsselis, võivad kulud hõlmata üksnes reisi- ja tõlkekulusid. Kui üldkoosolekud toimuvad nõukogu eesistujariigina tegutsevas liikmesriigis, võivad kulud hõlmata üksnes osa koosoleku üldkuludest;

| c) | Euroopa kohtute võrgu kontaktisikuid võib kutsuda Eurojusti koosolekutele, arvestades iga üksikjuhtumit eraldi. |
| --- | --- |

c)

Euroopa kohtute võrgu kontaktisikuid võib kutsuda Eurojusti koosolekutele, arvestades iga üksikjuhtumit eraldi.

2.   Ilma et see piiraks artikli 4 lõike 1 kohaldamist, on ühiste uurimisrühmade võrgustiku ning otsusega 2002/494/JSK moodustatud võrgustike sekretariaadid osaks Eurojusti töötajatest. Kõnealused sekretariaadid toimivad eraldiseisvate üksustena. Kõnealused sekretariaadid võivad kasutada Eurojusti haldusressursse, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks. Eurojust tagab sekretariaatide vahelise koordineerimise.

Käesolevat lõiget kohaldatakse iga uue võrgustiku sekretariaadi suhtes, mis on moodustatud nõukogu otsusega, kui antud otsuses sätestatakse, et Eurojust peab tagama sekretariaaditeenused.

3.   Otsusega 2008/852/JSK moodustatud võrgustik võib taotleda Eurojustilt sekretariaaditeenuse osutamist. Kui selline taotlus on esitatud, kohaldatakse lõiget 2.”

| 24. | Artikkel 26 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 26
  Suhted ühenduse või ELi seonduvate institutsioonide, asutuste ja ametitega
  1.   Niivõrd, kuivõrd see on asjakohane Eurojusti ülesannete täitmiseks, võib ta luua ja säilitada koostöösuhteid Euroopa ühenduste asutamislepingu või Euroopa Liidu lepinguga või nende alusel moodustatud institutsioonide, asutuste ja ametitega. Eurojust loob ja säilitab koostöösuhted vähemalt järgmiste institutsioonide, asutuste ja ametitega:






  a) | Europol; |
| --- | --- | --- |

24.

Artikkel 26 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 26

Suhted ühenduse või ELi seonduvate institutsioonide, asutuste ja ametitega

1.   Niivõrd, kuivõrd see on asjakohane Eurojusti ülesannete täitmiseks, võib ta luua ja säilitada koostöösuhteid Euroopa ühenduste asutamislepingu või Euroopa Liidu lepinguga või nende alusel moodustatud institutsioonide, asutuste ja ametitega. Eurojust loob ja säilitab koostöösuhted vähemalt järgmiste institutsioonide, asutuste ja ametitega:

a)

Europol;

| b) | OLAF; |
| --- | --- |

b)

OLAF;

| c) | Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex); |
| --- | --- |

c)

Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuur (Frontex);

| d) | nõukogu, eelkõige selle vaatluskeskus. |
| --- | --- |

d)

nõukogu, eelkõige selle vaatluskeskus.

Samuti loob ja säilitab Eurojust koostöösuhted Euroopa õigusalase koostöö koolitusvõrgustikuga.

2.   Eurojust võib sõlmida lepinguid või sisse seada töökorra lõikes 1 osutatud üksustega. Sellised lepingud või selliselt sisseseatav töökord võivad eelkõige olla seotud teabe, sealhulgas isikuandmete vahetamise ning kontaktametnike Eurojusti lähetamisega. Sellise lepingu võib sõlmida või töökorra sisse seada üksnes pärast seda, kui Eurojust on konsulteerinud ühise järelevalveasutusega andmekaitsesätete osas ning pärast heakskiidu saamist nõukogult, kes teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamuse alusel. Eurojust teatab nõukogule mis tahes kavatsustest selliseid läbirääkimisi alustada ning nõukogu võib teha mis tahes järeldusi, mida ta peab vajalikuks.

3.   Enne lõikes 2 osutatud lepingu või töökorra jõustumist võib Eurojust lõikes 1 osutatud üksustelt teavet, sealhulgas isikuandmeid, otse saada ja seda kasutada niivõrd, kui see on vajalik tema ülesannete õiguspäraseks täitmiseks, ning teavet, sealhulgas isikuandmeid, otse kõnealustele üksustele edastada niivõrd, kui see on vajalik andmete saaja ülesannete õiguspäraseks täitmiseks ning kui see on kooskõlas käesolevas otsuses sätestatud andmekaitsealaste eeskirjadega.

4.   Euroopa Pettustevastane Amet võib aidata kaasa Eurojusti uurimise ja süüdistuse esitamise menetluste kooskõlastamistööle seoses Euroopa ühenduste finantshuvide kaitsega kas Eurojusti algatusel või Euroopa Pettustevastase Ameti taotlusel, kui asjaomased pädevad asutused osalemisele vastu ei ole.

5.   Teabe vastuvõtmiseks ja edastamiseks Eurojusti ja Euroopa Pettustevastase Ameti vahel ning ilma see piiraks artikli 9 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et Eurojusti liikmesriikide liikmeid peetaks liikmesriikide pädevateks asutusteks ainult määruse (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu 25. mai 1999. aasta määruse (Euratom) nr 1074/1999 (Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdluste kohta) (16) tähenduses. Teabevahetus Euroopa Pettustevastase Ameti ja liikmesriikide liikmete vahel ei piira teavet, mida tuleb anda teistele pädevatele asutustele nende määruste alusel.

| 25. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 26a
  Suhted kolmandate riikide ja organisatsioonidega
  1.   Niivõrd, kui see on asjakohane Eurojusti ülesannete täitmiseks, võib ta luua ja säilitada koostöösuhteid järgmiste üksustega:






  a) | kolmandad riigid; |
| --- | --- | --- |

25.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 26a

Suhted kolmandate riikide ja organisatsioonidega

1.   Niivõrd, kui see on asjakohane Eurojusti ülesannete täitmiseks, võib ta luua ja säilitada koostöösuhteid järgmiste üksustega:

a)

kolmandad riigid;

| b) | organisatsioonid, nagu:






  i) | avalik-õiguslikud rahvusvahelised organisatsioonid ja neile alluvad asutused; |
| --- | --- | --- |

b)

organisatsioonid, nagu:

i)

avalik-õiguslikud rahvusvahelised organisatsioonid ja neile alluvad asutused;

| ii) | muud avalik-õiguslikud asutused, mis tuginevad kahe või enama riigi vahelisele kokkuleppele ning |
| --- | --- |

ii)

muud avalik-õiguslikud asutused, mis tuginevad kahe või enama riigi vahelisele kokkuleppele ning

| iii) | Rahvusvaheline Kriminaalpolitsei Organisatsioon (Interpol). |
| --- | --- |

iii)

Rahvusvaheline Kriminaalpolitsei Organisatsioon (Interpol).

2.   Eurojust võib sõlmida lepinguid lõikes 1 osutatud üksustega. Sellised lepingud võivad eelkõige olla seotud teabe, sealhulgas isikuandmete vahetamise ning kontaktametnike või sidekohtunike Eurojusti lähetamisega. Sellise lepingu võib sõlmida üksnes pärast seda, kui Eurojust on konsulteerinud ühise järelevalveasutusega andmekaitsesätete osas ning pärast heakskiidu saamist nõukogult, kes teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamuse alusel. Eurojust teatab nõukogule mis tahes kavatsustest selliseid läbirääkimisi alustada ning nõukogu võib teha mis tahes järeldusi, mida ta peab vajalikuks.

3.   Lõikes 2 osutatud lepinguid, mis sisaldavad isikuandmete vahetamise alaseid sätteid, võib sõlmida üksnes kui asjaomase üksuse suhtes kohaldatakse Euroopa Nõukogu 28. jaanuari 1981. aasta konventsiooni või kui läbiviidud hindamise tulemused kinnitavad, et kõnealuses üksuses on tagatud piisav andmekaitse tase.

4.   Lõikes 2 osutatud lepingud sisaldavad sätteid nende rakendamise järelevalve, sealhulgas andmekaitsealaste eeskirjade rakendamise järelevalve kohta.

5.   Enne lõikes 2 osutatud lepingute jõustumist võib Eurojust teavet, sealhulgas isikuandmeid, otse saada niivõrd, kui see on vajalik tema ülesannete õiguspäraseks täitmiseks.

6.   Enne lõikes 2 osutatud lepingute jõustumist võib Eurojust artikli 27 lõikes 1 sätestatud tingimustel teavet, välja arvatud isikuandmeid, otse edastada kõnealustele üksustele niivõrd, kui see on vajalik andmete saaja ülesannete õiguspäraseks täitmiseks.

7.   Artikli 27 lõikes 1 sätestatud tingimustel võib Eurojust lõikes 1 osutatud üksustele isikuandmeid edastada, kui:

| a) | üksikjuhtudel vajalik Eurojusti pädevusse kuuluvate kuritegude vältimiseks või tõkestamiseks ning |
| --- | --- |

a)

üksikjuhtudel vajalik Eurojusti pädevusse kuuluvate kuritegude vältimiseks või tõkestamiseks ning

| b) | Eurojust on asjaomase üksusega sõlminud lõikes 2 osutatud lepingu, mis on jõustunud ning millega lubatakse kõnealuseid andmeid edastada. |
| --- | --- |

b)

Eurojust on asjaomase üksusega sõlminud lõikes 2 osutatud lepingu, mis on jõustunud ning millega lubatakse kõnealuseid andmeid edastada.

8.   Kui lõikes 1 osutatud üksused hiljem ei täida või tõenäoliselt ei täida lõikes 3 osutatud tingimusi, teatab Eurojust sellest kohe ühisele järelevalveasutusele ja asjaomastele liikmesriikidele. Ühine järelevalveasutus võib edasist isikuandmete vahetamist asjaomaste üksustega takistada seni, kuni ta veendub, et kasutusele on võetud piisavad meetmed.

9.   Kuid isegi siis, kui lõikes 7 osutatud tingimused ei ole täidetud, võib oma riigi volituste raames ja oma riigi õigusaktide sätetega kooskõlas pädeva siseriikliku asutusena tegutsev liikmesriigi liige erandina ning vaid üksikisikut või riigi julgeolekut ähvardava tõsise ja vahetu hädaohu vastu kiireloomuliste meetmete võtmise eesmärgil vahetada teavet, mis sisaldab isikuandmeid. Liikmesriigi liige vastutab edastamise seaduslikkuse eest. Liikmesriigi liige peab andmeedastuse ja selle põhjuste kohta registrit. Andmete edastamine on lubatud ainult juhul, kui saaja võtab endale kohustuse, et andmeid kasutatakse ainult sel eesmärgil, milleks need edastati.”

| 26. | Artikkel 27 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 27
  Andmete edastamine
  1.   Enne kui Eurojust vahetab mis tahes teavet artiklis 26a osutatud üksustega, annab selle liikmesriigi liige, kes teabe esitas, teabe edastamisele oma nõusoleku. Vajaduse korral konsulteerib liikmesriigi liige liikmesriikide pädevate asutustega.
  2.   Eurojust vastutab andmete edastamise seaduslikkuse eest. Eurojust peab artiklite 26 ja 26a alusel toimunud andmeedastuse ja selle põhjuste kohta registrit. Andmeid edastatakse vaid siis, kui saaja võtab endale kohustuse, et andmeid kasutatakse ainult sel eesmärgil, milleks need edastati.” |
| --- | --- |

26.

Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 27

Andmete edastamine

1.   Enne kui Eurojust vahetab mis tahes teavet artiklis 26a osutatud üksustega, annab selle liikmesriigi liige, kes teabe esitas, teabe edastamisele oma nõusoleku. Vajaduse korral konsulteerib liikmesriigi liige liikmesriikide pädevate asutustega.

2.   Eurojust vastutab andmete edastamise seaduslikkuse eest. Eurojust peab artiklite 26 ja 26a alusel toimunud andmeedastuse ja selle põhjuste kohta registrit. Andmeid edastatakse vaid siis, kui saaja võtab endale kohustuse, et andmeid kasutatakse ainult sel eesmärgil, milleks need edastati.”

| 27. | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 27a
  Kolmandatesse riikidesse lähetatud sidekohtunikud
  1.   Juhul kui Eurojust osutab kolmandatele riikidele käesoleva otsuse kohast abi, võib Eurojusti kolleegium nende riikidega tehtava õigusalase koostöö lihtsustamise eesmärgil lähetada kolmandasse riiki sidekohtunikud, tingimusel et kõnealuse kolmanda riigiga on saavutatud artiklis 26a osutatud kokkulepe. Enne kolmanda riigiga läbirääkimiste alustamist annab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega oma vastava heakskiidu. Eurojust teatab nõukogule mis tahes kavatsustest selliseid läbirääkimisi alustada ning nõukogu võib teha mis tahes järeldusi, mida ta peab vajalikuks.
  2.   Lõikes 1 osutatud sidekohtunikul peab olema Eurojustiga töötamise kogemus ning piisavad teadmised õigusalasest koostööst ja Eurojusti toimimisest. Eurojusti nimel sidekohtuniku lähetamise eeltingimuseks on kohtuniku ning tema päritoluliikmesriigi eelnev nõusolek.
  3.   Juhul kui Eurojusti lähetatud sidekohtunik valitakse liikmesriikide liikmete, asetäitjate või assistentide seast:






  i) | asendab liikmesriik ta uue liikmesriigi liikme, asendusliikme või assistendiga; |
| --- | --- | --- |

27.

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 27a

Kolmandatesse riikidesse lähetatud sidekohtunikud

1.   Juhul kui Eurojust osutab kolmandatele riikidele käesoleva otsuse kohast abi, võib Eurojusti kolleegium nende riikidega tehtava õigusalase koostöö lihtsustamise eesmärgil lähetada kolmandasse riiki sidekohtunikud, tingimusel et kõnealuse kolmanda riigiga on saavutatud artiklis 26a osutatud kokkulepe. Enne kolmanda riigiga läbirääkimiste alustamist annab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega oma vastava heakskiidu. Eurojust teatab nõukogule mis tahes kavatsustest selliseid läbirääkimisi alustada ning nõukogu võib teha mis tahes järeldusi, mida ta peab vajalikuks.

2.   Lõikes 1 osutatud sidekohtunikul peab olema Eurojustiga töötamise kogemus ning piisavad teadmised õigusalasest koostööst ja Eurojusti toimimisest. Eurojusti nimel sidekohtuniku lähetamise eeltingimuseks on kohtuniku ning tema päritoluliikmesriigi eelnev nõusolek.

3.   Juhul kui Eurojusti lähetatud sidekohtunik valitakse liikmesriikide liikmete, asetäitjate või assistentide seast:

i)

asendab liikmesriik ta uue liikmesriigi liikme, asendusliikme või assistendiga;

| ii) | jõuab lõpule tema õigus kasutada volitusi, mis on talle antud vastavalt artiklitele 9a kuni 9e. |
| --- | --- |

ii)

jõuab lõpule tema õigus kasutada volitusi, mis on talle antud vastavalt artiklitele 9a kuni 9e.

4.   Ilma et see piiraks määruse (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (17) millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad, artikli 110 kohaldamist, koostab Eurojusti kolleegium komisjoniga konsulteerides sidekohtunike lähetamise eeskirjad ning võtab vastu vajaliku rakendamiskorra.

5.   Eurojusti lähetatud sidekohtunike tegevuste üle teostab järelevalvet ühine järelevalveasutus. Sidekohtunikud esitavad aruande Eurojusti kolleegiumile, mis esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruandes teabe sidekohtunike tegevusest. Sidekohtunikud teavitavad liikmesriikide liikmeid ja siseriiklikke pädevaid ametiasutusi kõigist kohtuasjadest, mis puudutavad nende päritoluliikmesriiki.

6.   Liikmesriikide pädevad asutused ja lõikes 1 osutatud sidekohtunikud võivad omavahel otse suhelda. Sellisel juhul teavitab sidekohtunik asjaomast liikmesriigi liiget sellisest suhtlusest.

7.   Lõikes 1 osutatud sidekohtunikud on ühendatud kohtuasjade haldamise süsteemiga.

Artikkel 27b

Kolmandatele riikidele ja kolmandate riikide esitatud õigusalase koostöö taotlused

1.   Eurojust võib asjaomaste liikmesriikide nõusolekul koordineerida kolmanda riigi esitatud õigusalase koostöö taotluste täitmist, kui kõnealused taotlused on sama uurimise osad ning vajavad täitmist vähemalt kahes liikmesriigis. Pädev siseriiklik asutus võib käesolevas lõikes osutatud taotlusi esitada Eurojustile.

2.   Kiireloomulistel juhtudel ning kooskõlas artikliga 5a võib hädaolukordade koordineerimisüksus vastu võtta ja menetleda käesoleva artikli lõikes 1 osutatud taotlusi, mille on esitanud Eurojustiga koostöölepingu sõlminud kolmas riik.

3.   Ilma, et see piiraks artikli 3 lõike 2 kohaldamist ning juhul kui esitada tuleks õigusalase koostöö taotlused, mis on sama uurimise osad ning vajavad täitmist kolmandas riigis, võib Eurojust samuti asjaomaste liikmesriikide nõusolekul lihtsustada õigusalast koostööd asjaomase kolmanda riigiga.

4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud taotlusi võib Eurojusti kaudu edastada, kui see on kooskõlas kõnealuse kolmanda riigi ning Euroopa Liidu või asjaomaste liikmesriikide vaheliste suhete osas kohaldatavate õigusaktidega.

Artikkel 27c

Muu vastutus kui vastutus omavolilise või ebaõige andmetöötluse eest

1.   Eurojusti lepingulist vastutust reguleerib kõnealuse lepingu suhtes kohaldav õigus.

2.   Lepinguvälise vastutuse korral on Eurojust kohustatud sõltumatult artiklis 24 nimetatud vastutusest heastama kogu kahju, mille on põhjustanud tema kolleegiumi või töötajate viga oma kohustuste täitmisel, kuivõrd kahju põhjustamise võib nende süüks arvata, mis ei välista liikmesriikide õigusaktide kohaste muude kahjuhüvitamisnõuete esitamist.

3.   Lõiget 2 kohaldatakse ka kahju suhtes, mille on põhjustanud liikmesriigi liikme, tema asetäitja või assistendi viga oma kohustuste täitmisel. Kui ta siiski tegutseb talle artiklite 9a kuni 9e alusel antud volituste alusel, hüvitab tema päritoluliikmesriik Eurojustile summad, mida Eurojust on kõnealuse kahju hüvitamiseks maksnud.

4.   Kahju kandnud isikul on õigus nõuda, et Eurojust loobuks kõigist meetmetest või lõpetaks nende võtmise.

5.   Liikmesriikide kohtud, kes on pädevad menetlema käesolevas artiklis nimetatud Eurojusti vastutusega seotud vaidlusi, määratakse kindlaks, viidates nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades. (18)

| 28. | Artikli 28 lõike 2 teise lausesse lisatakse sõna „kinnitamiseks” järele fraas „kvalifitseeritud häälteenamusega”. |
| --- | --- |

28.

Artikli 28 lõike 2 teise lausesse lisatakse sõna „kinnitamiseks” järele fraas „kvalifitseeritud häälteenamusega”.

| 29. | Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 1:






  i) | sõna „ühehäälselt” asendatakse sõnadega „kahekolmandikulise häälteenamusega”; |
| --- | --- | --- | --- |

29.

Artiklit 29 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 1:

i)

sõna „ühehäälselt” asendatakse sõnadega „kahekolmandikulise häälteenamusega”;

| ii) | lõike lõppu lisatakse järgmine lause:
  „Komisjonil on õigus osaleda valikuprotsessis ning valimiskomisjoni töös.”; |
| --- | --- |

ii)

lõike lõppu lisatakse järgmine lause:

„Komisjonil on õigus osaleda valikuprotsessis ning valimiskomisjoni töös.”;

| b) | lõikes 2 asendatakse teine lause järgmisega:
  „Seda võib ühe korra konkurssi välja kuulutamata pikendada, kui kolleegium seda kolmeneljandikulise häälteenamusega otsustab ning määrab haldusdirektori ametisse sama häälteenamusega.”; |
| --- | --- |

b)

lõikes 2 asendatakse teine lause järgmisega:

„Seda võib ühe korra konkurssi välja kuulutamata pikendada, kui kolleegium seda kolmeneljandikulise häälteenamusega otsustab ning määrab haldusdirektori ametisse sama häälteenamusega.”;

| c) | lõikesse 5 lisatakse järgmine lause:
  „Sel eesmärgil vastutab ta tõhusa järelevalve- ja hindamismenetluse loomise ja rakendamise eest, mida ta teeb koostöös kolleegiumiga, ning mis seondub Eurojusti eesmärkide saavutamiseks vajalike ülesannete täitmisega. Haldusdirektor annab kolleegiumile järelevalve tulemuste kohta korrapäraselt aru.” |
| --- | --- |

c)

lõikesse 5 lisatakse järgmine lause:

„Sel eesmärgil vastutab ta tõhusa järelevalve- ja hindamismenetluse loomise ja rakendamise eest, mida ta teeb koostöös kolleegiumiga, ning mis seondub Eurojusti eesmärkide saavutamiseks vajalike ülesannete täitmisega. Haldusdirektor annab kolleegiumile järelevalve tulemuste kohta korrapäraselt aru.”

| 30. | Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2:






  i) | neljanda lause lõppu lisatakse „kes võivad samuti abistada liikmesriigi liiget”; |
| --- | --- | --- | --- |

30.

Artiklit 30 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2:

i)

neljanda lause lõppu lisatakse „kes võivad samuti abistada liikmesriigi liiget”;

| ii) | viimane lause asendatakse järgmisega:
  „Kolleegium võtab lähetatud riiklike ekspertide jaoks vastu vajaliku rakenduskorra.”; |
| --- | --- |

ii)

viimane lause asendatakse järgmisega:

„Kolleegium võtab lähetatud riiklike ekspertide jaoks vastu vajaliku rakenduskorra.”;

| b) | lõike 3 lõppu lisatakse sõnad „ilma et see piiraks artikli 25a lõike 1 punkti c ja lõike 2 kohaldamist”. |
| --- | --- |

b)

lõike 3 lõppu lisatakse sõnad „ilma et see piiraks artikli 25a lõike 1 punkti c ja lõike 2 kohaldamist”.

| 31. | Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:






  a) | pealkiri asendatakse järgmisega: |
| --- | --- | --- |

31.

Artiklit 32 muudetakse järgmiselt:

a)

pealkiri asendatakse järgmisega:

| b) | lisatakse järgmine lõige:
  „3.   Komisjon või nõukogu võivad paluda Eurojustil esitada arvamus kõigi õigusaktide eelnõude suhtes, mida koostatakse ELi lepingu VI jaotise alusel.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõige:

„3.   Komisjon või nõukogu võivad paluda Eurojustil esitada arvamus kõigi õigusaktide eelnõude suhtes, mida koostatakse ELi lepingu VI jaotise alusel.”

| 32. | Artikkel 33 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 33
  Rahastamine
  1.   Artikli 2 lõikes 2 osutatud liikmesriikide liikmete, nende asetäitjate ja assistentide palgad ja rahalised tasud katab nende päritoluliikmesriik.
  2.   Kui liikmesriikide liikmed, nende asetäitjad ja assistendid tegutsevad Eurojusti ülesannete raames, käsitatakse nende tegevustega seonduvaid asjakohaseid kulutusi Eurojusti tegevuskuludena ELi lepingu artikli 41 lõike 3 tähenduses.” |
| --- | --- |

32.

Artikkel 33 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 33

Rahastamine

1.   Artikli 2 lõikes 2 osutatud liikmesriikide liikmete, nende asetäitjate ja assistentide palgad ja rahalised tasud katab nende päritoluliikmesriik.

2.   Kui liikmesriikide liikmed, nende asetäitjad ja assistendid tegutsevad Eurojusti ülesannete raames, käsitatakse nende tegevustega seonduvaid asjakohaseid kulutusi Eurojusti tegevuskuludena ELi lepingu artikli 41 lõike 3 tähenduses.”

| 33. | Artikli 35 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | sõnad „31. märtsiks” asendatakse sõnadega „10. veebruariks”; |
| --- | --- | --- |

33.

Artikli 35 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

sõnad „31. märtsiks” asendatakse sõnadega „10. veebruariks”;

| b) | lisatakse järgmine lause:
  „Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku ja artikli 25a lõikes 2 osutatud võrgustikke teavitatakse nende sekretariaatide tegevusega seotud eelarve osadest ning seda tehakse õigeaegselt ja enne kalkulatsiooni edastamist komisjonile.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lause:

„Euroopa õigusalase koostöö võrgustikku ja artikli 25a lõikes 2 osutatud võrgustikke teavitatakse nende sekretariaatide tegevusega seotud eelarve osadest ning seda tehakse õigeaegselt ja enne kalkulatsiooni edastamist komisjonile.”

| 34. | Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „2.   Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab Eurojusti peaarvepidaja komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega.”; |
| --- | --- | --- |

34.

Artiklit 36 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„2.   Hiljemalt igale eelarveaastale järgneva aasta 31. märtsiks edastab Eurojusti peaarvepidaja komisjoni peaarvepidajale ja kontrollikojale esialgse raamatupidamisaruande koos kõnealuse eelarveaasta eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruandega.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Eurojust saadab järgmise aasta 31. märtsiks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Eurojust saadab järgmise aasta 31. märtsiks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis käsitleb eelarveaasta eelarvehaldust ja finantsjuhtimist.”;

| c) | lõikes 10 asendatakse sõnad „30. aprilli” sõnadega „15. maid”. |
| --- | --- |

c)

lõikes 10 asendatakse sõnad „30. aprilli” sõnadega „15. maid”.

| 35. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 39a
  Euroopa Liidu salastatud teave
  ELi salastatud teabe käsitlemisel kohaldab Eurojust nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (19) kehtestatud julgeolekupõhimõtteid ja miinimumstandardeid. |
| --- | --- |

35.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 39a

Euroopa Liidu salastatud teave

ELi salastatud teabe käsitlemisel kohaldab Eurojust nõukogu 19. märtsi 2001. aasta otsusega 2001/264/EÜ (millega võetakse vastu nõukogu julgeolekueeskirjad) (19) kehtestatud julgeolekupõhimõtteid ja miinimumstandardeid.

| 36. | Artikkel 41 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 41
  Aruandlus
  1.   Liikmesriigid teatavad Eurojustile ja nõukogu peasekretariaadile liikmesriigi liikmete ning nende asetäitjate ja assistentide nimetamisest ning artikli 12 lõigetes 1 ja 2 osutatud isikute nimetamisest ja kõikidest muudatustest seoses kõnealuste nimetamistega. Peasekretariaat peab kõnealuste isikute ajakohastatud loendit ning muudab nende nimed ja kontaktandmed kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.
  2.   Liikmesriigi liikme lõplik ametisse nimetamine ei jõustu enne päeva, mil nõukogu peasekretariaat saab lõikes 1 ja artikli 9a lõikes 3 osutatud ametliku teate.” |
| --- | --- |

36.

Artikkel 41 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 41

Aruandlus

1.   Liikmesriigid teatavad Eurojustile ja nõukogu peasekretariaadile liikmesriigi liikmete ning nende asetäitjate ja assistentide nimetamisest ning artikli 12 lõigetes 1 ja 2 osutatud isikute nimetamisest ja kõikidest muudatustest seoses kõnealuste nimetamistega. Peasekretariaat peab kõnealuste isikute ajakohastatud loendit ning muudab nende nimed ja kontaktandmed kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile.

2.   Liikmesriigi liikme lõplik ametisse nimetamine ei jõustu enne päeva, mil nõukogu peasekretariaat saab lõikes 1 ja artikli 9a lõikes 3 osutatud ametliku teate.”

| 37. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 41a
  Hindamine
  1.   Enne 4. juunit 2014 ja pärast seda iga viie aasta järel tellib kolleegium sõltumatu välishindamise käesoleva otsuse rakendamise ning Eurojusti tegevuse kohta.
  2.   Iga hindamise käigus hinnatakse käesoleva otsuse mõju, Eurojusti tegevust seoses käesolevas otsuses osutatud eesmärkide täitmisega ning Eurojusti tulemuslikkust ja tõhusust. Kolleegium kehtestab komisjoniga konsulteerides erivolitused.
  3.   Hindamisaruanne sisaldab hindamistulemusi ja soovitusi. Kõnealune aruanne edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning avalikustatakse.” |
| --- | --- |

37.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 41a

Hindamine

1.   Enne 4. juunit 2014 ja pärast seda iga viie aasta järel tellib kolleegium sõltumatu välishindamise käesoleva otsuse rakendamise ning Eurojusti tegevuse kohta.

2.   Iga hindamise käigus hinnatakse käesoleva otsuse mõju, Eurojusti tegevust seoses käesolevas otsuses osutatud eesmärkide täitmisega ning Eurojusti tulemuslikkust ja tõhusust. Kolleegium kehtestab komisjoniga konsulteerides erivolitused.

3.   Hindamisaruanne sisaldab hindamistulemusi ja soovitusi. Kõnealune aruanne edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning avalikustatakse.”

| 38. | Lisatakse lisa, mille tekst esitatakse käesoleva otsuse lisas. |
| --- | --- |

38.

Lisatakse lisa, mille tekst esitatakse käesoleva otsuse lisas.

Artikkel 2

Ülevõtmine

1.   Vajaduse korral viivad liikmesriigid oma siseriiklikud õigusaktid vastavusse käesoleva otsusega esimesel võimalusel ja igal juhul mitte hiljem kui 4. juunit 2011.

2.   Komisjon kontrollib korrapäraselt muudetud otsuse 2002/187/JSK rakendamist liikmesriikide poolt ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellekohase aruande, lisades vajaduse korral vajalikud ettepanekud õigusalase koostöö ja Eurojusti toimimise parandamiseks. See kehtib eelkõige seoses Eurojusti suutlikkusega toetada liikmesriike terrorismivastases võitluses.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Brüssel, 16. detsember 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  2. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 63, 6.3.2002, lk 1.

2

(3)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

3

(4)  ELT C 53, 3.3.2005, lk 1.

4

(5)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

5

(6)  EÜT L 105, 27.4.1996, lk 1.

6

(7)  Käesoleva otsuse vastuvõtmise ajal on Europoli pädevus sätestatud 26. juuli 1995. aasta Euroopa Politseiameti konventsiooni (Europoli konventsioon) (EÜT C 316, 27.11.1995, lk 2), nagu seda on muudetud 2003. aasta protokolliga (ELT C 2, 6.1.2004, lk 1), artikli 2 lõikes 1 ja konventsiooni lisas. Kui Euroopa Politseiameti asutamist käsitlev nõukogu otsus jõustub, sätestatakse Eurojusti pädevus siiski nimetatud otsuse artikli 4 lõikes 1 ja otsuse lisas.

7

(8)  EÜT L 162, 20.6.2002, lk 1.”

8

(9)  EÜT L 167, 26.6.2002, lk 1.

9

(10)  ELT L 332, 18.12.2007, lk 103.

10

(11)  ELT L 301, 12.11.2008, lk 38.”

11

(12)  ELT L 253, 29.9.2005, lk 22.”

12

(13)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 54.”

13

(14)  ELT L 348, 24.12.2008, lk 130.”

14

(15)  Nõukogu 17. oktoobri 2000. aasta otsus, millega asutatakse Euroopa Politseiameti loomise konventsiooni (Europoli konventsiooni), infotehnoloogia tollialase kasutamise konventsiooni ja ühispiiridel kontrolli järkjärgulist kaotamist käsitleva Schengeni lepingu rakenduskonventsiooniga (Schengeni konventsiooniga) loodud andmekaitse ühiste järelevalveorganite sekretariaat (EÜT L 271, 24.10.2000, lk 1).”

15

(16)  EÜT L 136, 31.5.1999, lk 8.”

16

(17)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

17

(18)  EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.”

18

(19)  EÜT L 101, 11.4.2001, lk 1.”

19

---

LISA

„LISA

Artikli 13 lõikes 10 osutatud loetelu sellise teabe liikidest, mis edastatakse kättesaadavuse korral Eurojustile artikli 13 lõigete 5, 6 ja 7 kohaselt

| 1. | Artikli 13 lõikes 5 osutatud juhtudel:






  a) | osalevad liikmesriigid; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 13 lõikes 5 osutatud juhtudel:

a)

osalevad liikmesriigid;

| b) | asjaomased süüteoliigid; |
| --- | --- |

b)

asjaomased süüteoliigid;

| c) | rühma moodustamise kokkuleppe kuupäev; |
| --- | --- |

c)

rühma moodustamise kokkuleppe kuupäev;

| d) | rühma kavandatav kestus, sealhulgas selle kestuse muutmine; |
| --- | --- |

d)

rühma kavandatav kestus, sealhulgas selle kestuse muutmine;

| e) | iga osaleva liikmesriigi rühma juhi kontaktandmed; |
| --- | --- |

e)

iga osaleva liikmesriigi rühma juhi kontaktandmed;

| f) | ühise uurimisrühma töö tulemuste lühikokkuvõte. |
| --- | --- |

f)

ühise uurimisrühma töö tulemuste lühikokkuvõte.

| 2. | Artikli 13 lõikes 6 osutatud juhtudel:






  a) | uuritava või kriminaalmenetluse objektiks oleva isiku, rühmituse või üksuse identifitseerimisandmed; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 13 lõikes 6 osutatud juhtudel:

a)

uuritava või kriminaalmenetluse objektiks oleva isiku, rühmituse või üksuse identifitseerimisandmed;

| b) | asjaomased liikmesriigid; |
| --- | --- |

b)

asjaomased liikmesriigid;

| c) | asjaomane süütegu ja selle asjaolud; |
| --- | --- |

c)

asjaomane süütegu ja selle asjaolud;

| d) | andmed esitatud õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste (sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste) kohta, sealhulgas:






  i) | taotluse kuupäev; |
| --- | --- | --- |

d)

andmed esitatud õigusalase koostöö taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste (sealhulgas vastastikuse tunnustamise põhimõtet rakendavate õigusaktide osas esitatud taotluste ja otsuste) kohta, sealhulgas:

i)

taotluse kuupäev;

| ii) | taotluse esitanud või otsuse teinud asutus; |
| --- | --- |

ii)

taotluse esitanud või otsuse teinud asutus;

| iii) | taotluse saanud või taotlust täitev asutus; |
| --- | --- |

iii)

taotluse saanud või taotlust täitev asutus;

| iv) | taotluse liik (taotletavad meetmed); |
| --- | --- |

iv)

taotluse liik (taotletavad meetmed);

| v) | kas taotlus on täidetud või mitte ja mittetäitmise põhjused. |
| --- | --- |

v)

kas taotlus on täidetud või mitte ja mittetäitmise põhjused.

| 3. | Artikli 13 lõike 7 punktis a osutatud juhtudel:






  a) | asjaomased liikmesriigid ja pädevad asutused; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 13 lõike 7 punktis a osutatud juhtudel:

a)

asjaomased liikmesriigid ja pädevad asutused;

| b) | uuritava või kriminaalmenetluse objektiks oleva isiku, rühmituse või üksuse identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

b)

uuritava või kriminaalmenetluse objektiks oleva isiku, rühmituse või üksuse identifitseerimisandmed;

| c) | asjaomane süütegu ja selle asjaolud. |
| --- | --- |

c)

asjaomane süütegu ja selle asjaolud.

| 4. | Artikli 13 lõike 7 punktis b osutatud juhtudel:






  a) | asjaomased liikmesriigid ja pädevad asutused; |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 13 lõike 7 punktis b osutatud juhtudel:

a)

asjaomased liikmesriigid ja pädevad asutused;

| b) | uuritava või kriminaalmenetluse objektiks oleva isiku, rühmituse või üksuse identifitseerimisandmed; |
| --- | --- |

b)

uuritava või kriminaalmenetluse objektiks oleva isiku, rühmituse või üksuse identifitseerimisandmed;

| c) | edastamise viis; |
| --- | --- |

c)

edastamise viis;

| d) | süüteo liik, millega seoses kontrollialust saadetist teostatakse. |
| --- | --- |

d)

süüteo liik, millega seoses kontrollialust saadetist teostatakse.

| 5. | Artikli 13 lõike 7 punktis c osutatud juhtudel:






  a) | taotluse esitanud või otsuse teinud riik; |
| --- | --- | --- |

5.

Artikli 13 lõike 7 punktis c osutatud juhtudel:

a)

taotluse esitanud või otsuse teinud riik;

| b) | taotluse saanud või täidesaatev riik; |
| --- | --- |

b)

taotluse saanud või täidesaatev riik;

| c) | raskuste kirjeldus.” |
| --- | --- |

c)

raskuste kirjeldus.”

---