# Den Europæiske Unions L 114/2009

| | ISSN 1725-2520
  doi:10.3000/17252520.L_2009.114.dan |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | L 114 |
| | |
| Dansk udgave | Retsforskrifter | 52. årgang7. maj 2009 |

ISSN 1725-2520

doi:10.3000/17252520.L_2009.114.dan

Den Europæiske Unions

Tidende

L 114

Dansk udgave

Retsforskrifter

52. årgang7. maj 2009

---

| Indhold | | I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk | Side |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FORORDNINGER |
| | | Kommissionens forordning (EF) nr. 369/2009 af 6. maj 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager | 1 |
| | * | Kommissionens forordning (EF) nr. 370/2009 af 6. maj 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 795/2004 om gennemførelsesbestemmelser til enkeltbetalingsordningen i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 | 3 |
| | | DIREKTIVER |
| | * | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/3/EF af 11. marts 2009 om ændring af Rådets direktiv 80/181/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om måleenheder (
  1
  ) | 10 |

Indhold

I   Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

Side

FORORDNINGER

Kommissionens forordning (EF) nr. 369/2009 af 6. maj 2009 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

1

*

Kommissionens forordning (EF) nr. 370/2009 af 6. maj 2009 om ændring af forordning (EF) nr. 795/2004 om gennemførelsesbestemmelser til enkeltbetalingsordningen i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003

3

DIREKTIVER

*

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/3/EF af 11. marts 2009 om ændring af Rådets direktiv 80/181/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om måleenheder (
  1
  )

1

10

| | | IV   Øvrige retsakter |
| --- | --- | --- |
| | | DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE |
| | | EFTA-Tilsynsmyndigheden |
| | * | EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 368/06/KOL af 29. november 2006 om salg af den islandske stats aktier i Sementsverksmiðjan hf. (Island) | 14 |

IV   Øvrige retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

*

EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 368/06/KOL af 29. november 2006 om salg af den islandske stats aktier i Sementsverksmiðjan hf. (Island)

14

| | | Berigtigelser |
| --- | --- | --- |
| | * | Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 555/2008 af 27. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 om den fælles markedsordning for vin for så vidt angår støtteprogrammer, samhandel med tredjelande, produktionskapacitet og kontrol i vinsektoren (EUT L 170 af 30.6.2008) | 23 |

Berigtigelser

*

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 555/2008 af 27. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 om den fælles markedsordning for vin for så vidt angår støtteprogrammer, samhandel med tredjelande, produktionskapacitet og kontrol i vinsektoren (EUT L 170 af 30.6.2008)

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.
  Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk. |
| --- | --- |

DA

De akter, hvis titel er trykt med magre typer, er løbende retsakter inden for rammerne af landbrugspolitikken og har normalt en begrænset gyldighedsperiode.

Titlen på alle øvrige akter er trykt med fede typer efter en asterisk.

---

I Retsakter vedtaget i henhold til traktaterne om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab/Euratom, hvis offentliggørelse er obligatorisk

FORORDNINGER

| 7.5.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/1

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 369/2009

af 6. maj 2009

om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),

under henvisning til Kommissionens forordning (EF) nr. 1580/2007 af 21. december 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 2200/96, (EF) nr. 2201/96 og (EF) nr. 1182/2007 vedrørende frugt og grøntsager (2), og

ud fra følgende betragtning:

Ved forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes der, på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguay-runden, kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XV til nævnte forordning —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De faste importværdier som omhandlet i artikel 138 i forordning (EF) nr. 1580/2007 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 7. maj 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. maj 2009.

På Kommissionens vegne

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

---

(1)  EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350 af 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAG

Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kode | Tredjelandskode (1) | Fast importværdi |
| 0702 00 00 | MA | 71,9 |
| TN | 115,0 |
| TR | 141,3 |
| ZZ | 109,4 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 32,7 |
| TR | 135,3 |
| ZZ | 107,8 |
| 0709 90 70 | TR | 118,7 |
| ZZ | 118,7 |
| 0805 10 20 | EG | 41,2 |
| IL | 60,3 |
| MA | 46,8 |
| TN | 49,5 |
| TR | 98,3 |
| US | 55,4 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 50 10 | TR | 41,7 |
| ZA | 69,9 |
| ZZ | 55,8 |
| 0808 10 80 | AR | 77,4 |
| BR | 71,5 |
| CA | 114,7 |
| CL | 79,5 |
| CN | 94,5 |
| NZ | 102,5 |
| US | 121,6 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 90,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kode

Tredjelandskode (1)

Fast importværdi

0702 00 00

MA

71,9

TN

115,0

TR

141,3

ZZ

109,4

0707 00 05

JO

155,5

MA

32,7

TR

135,3

ZZ

107,8

0709 90 70

TR

118,7

ZZ

118,7

0805 10 20

EG

41,2

IL

60,3

MA

46,8

TN

49,5

TR

98,3

US

55,4

ZZ

58,6

0805 50 10

TR

41,7

ZA

69,9

ZZ

55,8

0808 10 80

AR

77,4

BR

71,5

CA

114,7

CL

79,5

CN

94,5

NZ

102,5

US

121,6

UY

71,7

ZA

81,2

ZZ

90,5

---

(1)  Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.

---

| 7.5.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/3

---

KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 370/2009

af 6. maj 2009

om ændring af forordning (EF) nr. 795/2004 om gennemførelsesbestemmelser til enkeltbetalingsordningen i Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 af 19. januar 2009 om fælles regler for den fælles landbrugspolitiks ordninger for direkte støtte til landbrugere og om fastlæggelse af visse støtteordninger for landbrugere, om ændring af forordning (EF) nr. 1290/2005, (EF) nr. 247/2006, (EF) nr. 378/2007 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1782/2003 (1), særlig artikel 34, stk. 2, andet afsnit, og artikel 142, litra c), d) og g), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ved forordning (EF) nr. 73/2009 er der fastsat nye bestemmelser om enkeltbetalingsordningen, som anvendes fra den 1. januar 2009. Gennemførelsesbestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 795/2004 (2) bør derfor tilpasses. |
| --- | --- |

(1)

Ved forordning (EF) nr. 73/2009 er der fastsat nye bestemmelser om enkeltbetalingsordningen, som anvendes fra den 1. januar 2009. Gennemførelsesbestemmelserne i Kommissionens forordning (EF) nr. 795/2004 (2) bør derfor tilpasses.

| (2) | Definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 795/2004 bør afspejle den udvidede støtteberettigelse for arealer under enkeltbetalingsordningen. |
| --- | --- |

(2)

Definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 795/2004 bør afspejle den udvidede støtteberettigelse for arealer under enkeltbetalingsordningen.

| (3) | Bestemmelserne om støtteberettigelse i artikel 3b i forordning (EF) nr. 795/2004 er forældede og bør derfor udgå. Artikel 34, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 73/2009 omfatter dog brugen af støtteberettigede hektarer til andre aktiviteter end landbrugsaktiviteter. Der bør opstilles rammekriterier for alle medlemsstater. |
| --- | --- |

(3)

Bestemmelserne om støtteberettigelse i artikel 3b i forordning (EF) nr. 795/2004 er forældede og bør derfor udgå. Artikel 34, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 73/2009 omfatter dog brugen af støtteberettigede hektarer til andre aktiviteter end landbrugsaktiviteter. Der bør opstilles rammekriterier for alle medlemsstater.

| (4) | Forordning (EF) nr. 73/2009 har ophævet udtagningsforpligtelsen og afskaffet nogle af lofterne for betalingsrettigheder fra den nationale reserve, hvorfor de pågældende bestemmelser er blevet overflødige. |
| --- | --- |

(4)

Forordning (EF) nr. 73/2009 har ophævet udtagningsforpligtelsen og afskaffet nogle af lofterne for betalingsrettigheder fra den nationale reserve, hvorfor de pågældende bestemmelser er blevet overflødige.

| (5) | Artikel 7 i forordning (EF) nr. 795/2004 bør tydeliggøres, hvad angår henvisningerne til Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (3) og (EF) nr. 73/2009. |
| --- | --- |

(5)

Artikel 7 i forordning (EF) nr. 795/2004 bør tydeliggøres, hvad angår henvisningerne til Rådets forordning (EF) nr. 1782/2003 (3) og (EF) nr. 73/2009.

| (6) | I forordning (EF) nr. 73/2009 fastsættes der ikke mere særlige bestemmelser for indgivelse af ansøgninger i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår. De relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 795/2004 bør derfor tilpasses. |
| --- | --- |

(6)

I forordning (EF) nr. 73/2009 fastsættes der ikke mere særlige bestemmelser for indgivelse af ansøgninger i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår. De relevante bestemmelser i forordning (EF) nr. 795/2004 bør derfor tilpasses.

| (7) | Hvis forpagtning efter artikel 20 og 22 eller programmer efter artikel 23 i forordning (EF) nr. 795/2004 udløber efter den dato, der er sidste frist for ansøgninger i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, bør fristen for ansøgning om fastsættelse af betalingsrettigheder forlænges for at give landbrugere tilstrækkelig tid til at indgive ansøgninger, der afspejler bedriftens faktiske situation. |
| --- | --- |

(7)

Hvis forpagtning efter artikel 20 og 22 eller programmer efter artikel 23 i forordning (EF) nr. 795/2004 udløber efter den dato, der er sidste frist for ansøgninger i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, bør fristen for ansøgning om fastsættelse af betalingsrettigheder forlænges for at give landbrugere tilstrækkelig tid til at indgive ansøgninger, der afspejler bedriftens faktiske situation.

| (8) | Den regionale begrænsning efter artikel 26 i forordning (EF) nr. 795/2004 bør tilpasses til artikel 43, stk. 1, i forordning (EF) nr. 73/2009. |
| --- | --- |

(8)

Den regionale begrænsning efter artikel 26 i forordning (EF) nr. 795/2004 bør tilpasses til artikel 43, stk. 1, i forordning (EF) nr. 73/2009.

| (9) | Selv om bestemmelserne om obligatorisk udtagning er blevet forældede, bør betingelserne for frivillig udtagning opretholdes i 2009 som fastsat i artikel 107 i forordning (EF) nr. 1782/2003. |
| --- | --- |

(9)

Selv om bestemmelserne om obligatorisk udtagning er blevet forældede, bør betingelserne for frivillig udtagning opretholdes i 2009 som fastsat i artikel 107 i forordning (EF) nr. 1782/2003.

| (10) | Hvis medlemsstaterne beslutter at anvende artikel 72, stk. 4, i forordning (EF) nr. 73/2009, bør fristen for og indholdet af meddelelser om denne anvendelse til Kommissionen fastlægges nærmere. |
| --- | --- |

(10)

Hvis medlemsstaterne beslutter at anvende artikel 72, stk. 4, i forordning (EF) nr. 73/2009, bør fristen for og indholdet af meddelelser om denne anvendelse til Kommissionen fastlægges nærmere.

| (11) | Der bør fastsættes bestemmelser for nye medlemsstater, der skifter fra den generelle arealbetalingsordning til enkeltbetalingsordningen. Bestemmelserne bør navnlig omfatte den første tildeling af betalingsrettigheder og særlige rettigheder samt underretning om beslutningen. |
| --- | --- |

(11)

Der bør fastsættes bestemmelser for nye medlemsstater, der skifter fra den generelle arealbetalingsordning til enkeltbetalingsordningen. Bestemmelserne bør navnlig omfatte den første tildeling af betalingsrettigheder og særlige rettigheder samt underretning om beslutningen.

| (12) | I forordning (EF) nr. 73/2009 er der fastsat bestemmelser om ydelse af direkte støtte efter enkeltbetalingsordningen for vinproducenter navnlig ved overførsel fra vinstøtteprogrammer til enkeltbetalingsordningen. De relevante gennemførelsesbestemmelser for tildeling af rettigheder bør derfor vedtages. Gennemførelsesbestemmelserne bør være i tråd med dem, der allerede er fastsat for frugt og grøntsager ved forordning (EF) nr. 795/2004. |
| --- | --- |

(12)

I forordning (EF) nr. 73/2009 er der fastsat bestemmelser om ydelse af direkte støtte efter enkeltbetalingsordningen for vinproducenter navnlig ved overførsel fra vinstøtteprogrammer til enkeltbetalingsordningen. De relevante gennemførelsesbestemmelser for tildeling af rettigheder bør derfor vedtages. Gennemførelsesbestemmelserne bør være i tråd med dem, der allerede er fastsat for frugt og grøntsager ved forordning (EF) nr. 795/2004.

| (13) | For de landbrugere, der allerede har fået tildelt, har købt eller har modtaget betalingsrettigheder senest den dag, der er sidste frist for ansøgning om fastsættelse af betalingsrettigheder efter forordning (EF) nr. 795/2004, bør værdien og antallet af deres betalingsrettigheder omberegnes. Betalingsrettigheder på særlige betingelser bør ikke indgå i denne beregning. |
| --- | --- |

(13)

For de landbrugere, der allerede har fået tildelt, har købt eller har modtaget betalingsrettigheder senest den dag, der er sidste frist for ansøgning om fastsættelse af betalingsrettigheder efter forordning (EF) nr. 795/2004, bør værdien og antallet af deres betalingsrettigheder omberegnes. Betalingsrettigheder på særlige betingelser bør ikke indgå i denne beregning.

| (14) | Medlemsstater, der anvender den regionale model, som er fastsat i artikel 59, stk. 1 og 3, eller artikel 71f i forordning (EF) nr. 1782/2003, bør kunne fastsætte antallet af betalingsrettigheder pr. landbruger, der følger af overførslen fra vinstøtteprogrammer i overensstemmelse med del C i bilag IX til forordning (EF) nr. 73/2009. |
| --- | --- |

(14)

Medlemsstater, der anvender den regionale model, som er fastsat i artikel 59, stk. 1 og 3, eller artikel 71f i forordning (EF) nr. 1782/2003, bør kunne fastsætte antallet af betalingsrettigheder pr. landbruger, der følger af overførslen fra vinstøtteprogrammer i overensstemmelse med del C i bilag IX til forordning (EF) nr. 73/2009.

| (15) | Der bør fastsættes bestemmelser om det regionale gennemsnit som led i fastsættelsen af værdien af betalingsrettigheder efter del B i bilag IX (rydning) til forordning (EF) nr. 73/2009. |
| --- | --- |

(15)

Der bør fastsættes bestemmelser om det regionale gennemsnit som led i fastsættelsen af værdien af betalingsrettigheder efter del B i bilag IX (rydning) til forordning (EF) nr. 73/2009.

| (16) | I bilag I til forordning (EF) nr. 795/2004 fastsættes datoen, fra hvilken dyrkning af biafgrøder midlertidigt kan tillades i regioner, hvor korn af klimatiske grunde normalt høstes tidligere, jf. artikel 38, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009. Efter anmodning fra Spanien bør der fastsættes forskellige datoer for landets regioner for at tage hensyn til de forskellige agronomiske og klimatiske forhold. Bilaget bør også ajourføres for at tage hensyn til støtteberettigelsen for frugt og grøntsager i de medlemsstater, der ikke anvender den udsatte indlemmelse. |
| --- | --- |

(16)

I bilag I til forordning (EF) nr. 795/2004 fastsættes datoen, fra hvilken dyrkning af biafgrøder midlertidigt kan tillades i regioner, hvor korn af klimatiske grunde normalt høstes tidligere, jf. artikel 38, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009. Efter anmodning fra Spanien bør der fastsættes forskellige datoer for landets regioner for at tage hensyn til de forskellige agronomiske og klimatiske forhold. Bilaget bør også ajourføres for at tage hensyn til støtteberettigelsen for frugt og grøntsager i de medlemsstater, der ikke anvender den udsatte indlemmelse.

| (17) | Forordning (EF) nr. 795/2004 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(17)

Forordning (EF) nr. 795/2004 bør derfor ændres.

| (18) | Ændringerne bør anvendes fra den dato, hvor forordning (EF) nr. 73/2009 finder anvendelse. |
| --- | --- |

(18)

Ændringerne bør anvendes fra den dato, hvor forordning (EF) nr. 73/2009 finder anvendelse.

| (19) | Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Direkte Betalinger — |
| --- | --- |

(19)

Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Direkte Betalinger —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EF) nr. 795/2004 foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 2 ændres således:






  a) | Litra a) udgår. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 2 ændres således:

a)

Litra a) udgår.

| b) | Litra c) affattes således:






  »c) | »Permanente afgrøder«, kulturer uden for omdriften, bortset fra permanente græsarealer, som dyrkes på arealerne i fem år eller længere og giver udbytte i flere år, herunder planteskoler og lavskov med kort omdriftstid (KN-kode ex 0602 90 41)« |
| --- | --- | --- |

b)

Litra c) affattes således:

»c)

»Permanente afgrøder«, kulturer uden for omdriften, bortset fra permanente græsarealer, som dyrkes på arealerne i fem år eller længere og giver udbytte i flere år, herunder planteskoler og lavskov med kort omdriftstid (KN-kode ex 0602 90 41)«

| c) | Litra d) udgår. |
| --- | --- |

c)

Litra d) udgår.

| d) | Litra f) affattes således:






  »f) | »Græsarealer«, agerjord til græsproduktion (tilsåede eller naturlige); ved anvendelsen af artikel 49 i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (4) omfatter græsarealer permanente græsarealer. |
| --- | --- | --- |

d)

Litra f) affattes således:

»f)

»Græsarealer«, agerjord til græsproduktion (tilsåede eller naturlige); ved anvendelsen af artikel 49 i Rådets forordning (EF) nr. 73/2009 (4) omfatter græsarealer permanente græsarealer.

| 2) | Artikel 3b udgår. |
| --- | --- |

2)

Artikel 3b udgår.

| 3) | I kapitel I tilføjes som artikel 3c:
  »Artikel 3c
  Fortrinsvis til landbrugsanvendelse
  Med henblik på anvendelse af artikel 34, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 73/2009 skal et landbrugsareal, hvis det også anvendes til andre aktiviteter end landbrugsaktiviteter, anses for at være anvendt fortrinsvis til landbrugsaktiviteter, hvis landbrugsaktiviteten kan udøves uden i betydelig grad at være hæmmet af ikkelandbrugsaktivitetens intensitet, art, varighed og tidsramme.
  Medlemsstaterne opstiller kriterier for gennemførelsen af stk. 1 på deres område.« |
| --- | --- |

3)

I kapitel I tilføjes som artikel 3c:

»Artikel 3c

Fortrinsvis til landbrugsanvendelse

Med henblik på anvendelse af artikel 34, stk. 2, litra a), i forordning (EF) nr. 73/2009 skal et landbrugsareal, hvis det også anvendes til andre aktiviteter end landbrugsaktiviteter, anses for at være anvendt fortrinsvis til landbrugsaktiviteter, hvis landbrugsaktiviteten kan udøves uden i betydelig grad at være hæmmet af ikkelandbrugsaktivitetens intensitet, art, varighed og tidsramme.

Medlemsstaterne opstiller kriterier for gennemførelsen af stk. 1 på deres område.«

| 4) | Artikel 6 ændres således:






  a) | Stk. 3 ændres således:






  i) | Andet afsnit affattes således:
  »Enhedsværdien af hver betalingsrettighed, som han allerede ejer, kan forhøjes.« |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Artikel 6 ændres således:

a)

Stk. 3 ændres således:

i)

Andet afsnit affattes således:

»Enhedsværdien af hver betalingsrettighed, som han allerede ejer, kan forhøjes.«

| ii) | Tredje afsnit udgår. |
| --- | --- |

ii)

Tredje afsnit udgår.

| b) | Stk. 4 udgår. |
| --- | --- |

b)

Stk. 4 udgår.

| 5) | Artikel 7 ændres således:






  a) | Stk. 1, første og andet afsnit, affattes således:
  »1.   Gør en medlemsstat brug af muligheden i artikel 42, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1782/2003, kan den navnlig i overensstemmelse med denne artikel efter ansøgning tildele betalingsrettigheder til de landbrugere i de pågældende områder, der anmelder færre hektarer end det antal, der svarer til de betalingsrettigheder, de ville få tildelt eller ville være blevet tildelt efter artikel 43 i samme forordning og artikel 59 i forordning (EF) nr. 73/2009.
  Landbrugeren overdrager i dette tilfælde alle betalingsrettigheder, han har til rådighed eller skulle have være tildelt, til den nationale reserve, dog ikke betalingsrettigheder, for hvilke der gælder særlige betingelser som anført i artikel 49 i forordning (EF) nr. 1782/2003.« |
| --- | --- | --- |

5)

Artikel 7 ændres således:

a)

Stk. 1, første og andet afsnit, affattes således:

»1.   Gør en medlemsstat brug af muligheden i artikel 42, stk. 5, i forordning (EF) nr. 1782/2003, kan den navnlig i overensstemmelse med denne artikel efter ansøgning tildele betalingsrettigheder til de landbrugere i de pågældende områder, der anmelder færre hektarer end det antal, der svarer til de betalingsrettigheder, de ville få tildelt eller ville være blevet tildelt efter artikel 43 i samme forordning og artikel 59 i forordning (EF) nr. 73/2009.

Landbrugeren overdrager i dette tilfælde alle betalingsrettigheder, han har til rådighed eller skulle have være tildelt, til den nationale reserve, dog ikke betalingsrettigheder, for hvilke der gælder særlige betingelser som anført i artikel 49 i forordning (EF) nr. 1782/2003.«

| b) | Stk. 3 udgår. |
| --- | --- |

b)

Stk. 3 udgår.

| c) | Stk. 4 affattes således:
  »4.   Enhedsværdien af de betalingsrettigheder, der er tildelt fra den nationale reserve, beregnes ved at dividere landbrugerens referencebeløb med det antal hektarer, som han anmelder.« |
| --- | --- |

c)

Stk. 4 affattes således:

»4.   Enhedsværdien af de betalingsrettigheder, der er tildelt fra den nationale reserve, beregnes ved at dividere landbrugerens referencebeløb med det antal hektarer, som han anmelder.«

| 6) | Artikel 8 ændres således:






  a) | Stk. 1, første afsnit, affattes således:
  »1.   Uudnyttede betalingsrettigheder anses for at være tilbageført til den nationale reserve dagen efter den sidste dag for ændring af ansøgningen efter enkeltbetalingsordningen i det kalenderår, hvor den periode, der er omhandlet i artikel 28, stk. 3, og artikel 42 i forordning (EF) nr. 73/2009, udløber.« |
| --- | --- | --- |

6)

Artikel 8 ændres således:

a)

Stk. 1, første afsnit, affattes således:

»1.   Uudnyttede betalingsrettigheder anses for at være tilbageført til den nationale reserve dagen efter den sidste dag for ændring af ansøgningen efter enkeltbetalingsordningen i det kalenderår, hvor den periode, der er omhandlet i artikel 28, stk. 3, og artikel 42 i forordning (EF) nr. 73/2009, udløber.«

| b) | Stk. 2 udgår. |
| --- | --- |

b)

Stk. 2 udgår.

| 7) | Artikel 9, stk. 1, litra c), udgår. |
| --- | --- |

7)

Artikel 9, stk. 1, litra c), udgår.

| 8) | Artikel 12, stk. 4, første afsnit, affattes således:
  »4.   Den endelige fastsættelse af de betalingsrettigheder, der skal tildeles i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, sker på grundlag af en ansøgning om rettigheder, der indsendes inden fristens udløb, jf. artikel 21a, stk. 3, i forordning (EF) nr. 796/2004.« |
| --- | --- |

8)

Artikel 12, stk. 4, første afsnit, affattes således:

»4.   Den endelige fastsættelse af de betalingsrettigheder, der skal tildeles i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, sker på grundlag af en ansøgning om rettigheder, der indsendes inden fristens udløb, jf. artikel 21a, stk. 3, i forordning (EF) nr. 796/2004.«

| 9) | Artikel 18 ændres således:






  a) | Stk. 3 udgår. |
| --- | --- | --- |

9)

Artikel 18 ændres således:

a)

Stk. 3 udgår.

| b) | Stk. 4 affattes således:
  »4.   Udløber forpagtningen, jf. artikel 20 og 22, eller programmerne, jf. artikel 23, efter sidste frist for indsendelsen af ansøgning om deltagelse i enkeltbetalingsordningen i dens første anvendelsesår, kan den berørte landbruger ansøge om fastsættelse af sine betalingsrettigheder efter udløbet af forpagtningen eller programmet inden for en frist, som medlemsstaterne fastsætter, men senest den sidste dag for ændring af støtteansøgningen i det følgende år.« |
| --- | --- |

b)

Stk. 4 affattes således:

»4.   Udløber forpagtningen, jf. artikel 20 og 22, eller programmerne, jf. artikel 23, efter sidste frist for indsendelsen af ansøgning om deltagelse i enkeltbetalingsordningen i dens første anvendelsesår, kan den berørte landbruger ansøge om fastsættelse af sine betalingsrettigheder efter udløbet af forpagtningen eller programmet inden for en frist, som medlemsstaterne fastsætter, men senest den sidste dag for ændring af støtteansøgningen i det følgende år.«

| 10) | Artikel 23a, stk. 2, udgår. |
| --- | --- |

10)

Artikel 23a, stk. 2, udgår.

| 11) | Artikel 24, stk. 3, affattes således:
  »3.   Landbrugere kan frivilligt overføre betalingsrettigheder til den nationale reserve.« |
| --- | --- |

11)

Artikel 24, stk. 3, affattes således:

»3.   Landbrugere kan frivilligt overføre betalingsrettigheder til den nationale reserve.«

| 12) | Artikel 26 ændres således:






  a) | Stk. 1 affattes således:
  »1.   Gør en medlemsstat brug af muligheden i artikel 43, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 73/2009, fastsætter den regionen på et passende territorialt niveau i overensstemmelse med objektive kriterier og således, at landbrugerne sikres lige behandling, og markeds- og konkurrenceforvridninger undgås, jf. dog artikel 50, stk. 1, og artikel 62, stk. 1, i forordning (EF) nr. 73/2009.« |
| --- | --- | --- |

12)

Artikel 26 ændres således:

a)

Stk. 1 affattes således:

»1.   Gør en medlemsstat brug af muligheden i artikel 43, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 73/2009, fastsætter den regionen på et passende territorialt niveau i overensstemmelse med objektive kriterier og således, at landbrugerne sikres lige behandling, og markeds- og konkurrenceforvridninger undgås, jf. dog artikel 50, stk. 1, og artikel 62, stk. 1, i forordning (EF) nr. 73/2009.«

| b) | Stk. 4 udgår. |
| --- | --- |

b)

Stk. 4 udgår.

| 13) | Artikel 32 affattes således:
  »Artikel 32
  Betingelser for frivillig udtagning efter artikel 107 i forordning (EF) nr. 1782/2003
  1.   De udtagne arealer skal forblive ude af produktion i en periode, der senest begynder den 15. januar og tidligst slutter den 31. august. Medlemsstaterne fastsætter dog betingelserne for, at producenterne kan bemyndiges til fra den 15. juli at foretage såning med henblik på høst det følgende år, samt betingelserne for, at der kan tillades græsning fra den 15. juli, eller ved usædvanlige vejrforhold fra den 15. juni, i de medlemsstater, hvor græsningsskifte er en tradition.
  2.   Medlemsstaterne træffer foranstaltninger, der er i overensstemmelse med de udtagne arealers særlige beskaffenhed, til landbrugs- og miljømæssig pleje af dem og beskyttelse af miljøet.
  Sådanne foranstaltninger kan også gælde plantedækket. I så fald skal disse foranstaltninger forhindre, at plantedækket kan anvendes til produktion af frø eller anvendes til landbrugsformål før den 31. august, eller før den førstkommende 15. januar giver anledning til en vegetabilsk produktion, der er bestemt til afsætning.
  3.   I tilfælde som omhandlet i artikel 31, litra c), i forordning (EF) nr. 73/2009 kan medlemsstaterne give alle berørte landbrugere tilladelse til at benytte udtaget jord til foderformål i det år, enkeltansøgningen gælder for. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at udtagne arealer med en sådan tilladelse ikke anvendes til indtægtsgivende formål, og især at foder produceret på disse udtagne arealer ikke sælges. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen deres afgørelser om tilladelse og begrundelsen herfor.« |
| --- | --- |

13)

Artikel 32 affattes således:

»Artikel 32

Betingelser for frivillig udtagning efter artikel 107 i forordning (EF) nr. 1782/2003

1.   De udtagne arealer skal forblive ude af produktion i en periode, der senest begynder den 15. januar og tidligst slutter den 31. august. Medlemsstaterne fastsætter dog betingelserne for, at producenterne kan bemyndiges til fra den 15. juli at foretage såning med henblik på høst det følgende år, samt betingelserne for, at der kan tillades græsning fra den 15. juli, eller ved usædvanlige vejrforhold fra den 15. juni, i de medlemsstater, hvor græsningsskifte er en tradition.

2.   Medlemsstaterne træffer foranstaltninger, der er i overensstemmelse med de udtagne arealers særlige beskaffenhed, til landbrugs- og miljømæssig pleje af dem og beskyttelse af miljøet.

Sådanne foranstaltninger kan også gælde plantedækket. I så fald skal disse foranstaltninger forhindre, at plantedækket kan anvendes til produktion af frø eller anvendes til landbrugsformål før den 31. august, eller før den førstkommende 15. januar giver anledning til en vegetabilsk produktion, der er bestemt til afsætning.

3.   I tilfælde som omhandlet i artikel 31, litra c), i forordning (EF) nr. 73/2009 kan medlemsstaterne give alle berørte landbrugere tilladelse til at benytte udtaget jord til foderformål i det år, enkeltansøgningen gælder for. Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at udtagne arealer med en sådan tilladelse ikke anvendes til indtægtsgivende formål, og især at foder produceret på disse udtagne arealer ikke sælges. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen deres afgørelser om tilladelse og begrundelsen herfor.«

| 14) | Artikel 33, 34, 39, 41 og 43 udgår. |
| --- | --- |

14)

Artikel 33, 34, 39, 41 og 43 udgår.

| 15) | Artikel 48, stk. 6, affattes således:
  »6.   Medlemsstater, der anvender artikel 72, stk. 4, i forordning (EF) nr. 73/2009, giver senest den 7. juni 2009 nærmere meddelelse om de betalinger, de vil yde, inklusive en beskrivelse af berettigelsesbetingelserne og de sektorer, som foranstaltningerne skal gælde for, og de tilvejebragte finansielle ressourcer.« |
| --- | --- |

15)

Artikel 48, stk. 6, affattes således:

»6.   Medlemsstater, der anvender artikel 72, stk. 4, i forordning (EF) nr. 73/2009, giver senest den 7. juni 2009 nærmere meddelelse om de betalinger, de vil yde, inklusive en beskrivelse af berettigelsesbetingelserne og de sektorer, som foranstaltningerne skal gælde for, og de tilvejebragte finansielle ressourcer.«

| 16) | Kapitel 6a affattes således:
  »KAPITEL 6a

  NYE MEDLEMSSTATER



  Gennemførelse af enkeltbetalingsordningen i de nye medlemsstater, der har anvendt den generelle arealbetalingsordning


  Artikel 48a
  Almindelige bestemmelser
  1.   Medmindre andet er fastsat i dette kapital, gælder denne forordning i de nye medlemsstater, som har anvendt den generelle arealbetalingsordning.
  2.   Henvisninger i denne forordning til artikel 42 i forordning (EF) nr. 1782/2003 eller til artikel 41 i forordning (EF) nr. 73/2009 forstås som henvisninger til artikel 57 i forordning (EF) nr. 73/2009.
  3.   Med henblik på anvendelsen af artikel 57, stk. 3, i forordning (EF) nr. 73/2009 kan de nye medlemsstater fastsætte en repræsentativ periode, der ligger forud for enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår.
  4.   Henvisninger i denne forordning til »referenceperioden« forstås som henvisninger til enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår eller til den referenceperiode, der er fastsat efter artikel 59, stk. 3, i forordning (EF) nr. 73/2009.
  Artikel 48b
  Indledende tildeling af betalingsrettigheder
  1.   Med henblik på anvendelsen af artikel 59, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009 fastsætter nye medlemsstater det i nævnte stykke omhandlede antal støtteberettigede hektarer ved at benytte det antal hektarer, der er anmeldt til fastsættelse af betalingsrettigheder i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, jf. dog artikel 59, stk. 3, i forordning (EF) nr. 73/2009.
  2.   Uanset stk. 1 kan nye medlemsstater fastsætte det antal støtteberettigede hektarer, der er omhandlet i artikel 59, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009, ved at benytte det antal hektarer, der blev anmeldt for året før enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår.
  Hvis det antal støtteberettigede hektarer, som landbrugerne har anmeldt i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, er lavere end det antal støtteberettigede hektarer, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 1, kan en ny medlemsstat helt eller delvis omfordele beløbene svarende til de hektarer, der ikke er blevet anmeldt, som tillæg til hver betalingsrettighed, der er tildelt i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår. Tillægget skal beregnes ved at dividere det pågældende beløb med antallet af tildelte betalingsrettigheder.
  3.   Værdien og antallet af betalingsrettigheder tildelt på grundlag af landbrugernes anmeldelser med henblik på fastsættelse af betalingsrettigheder i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår er foreløbige. Den endelige værdi og det endelige antal fastsættes senest 1. april i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, efter at der har været foretaget kontrol ifølge forordning (EF) nr. 796/2004.
  4.   Hvis en medlemsstat gør brug af muligheden i artikel 59, stk. 3, i forordning (EF) nr. 73/2009, kan den med virkning fra kalenderåret før enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår udpege de støtteberettigede landbrugere og foreløbig fastsætte det antal hektarer, der er omhandlet i nævnte stykke, samt foretage en første kontrol af de i stk. 6 omhandlede betingelser.
  Uanset artikel 61 i forordning (EF) nr. 73/2009 beregnes rettighedernes værdi ved at dividere det beløb, der er omhandlet i artikel 59, stk. 1, i forordning (EF) nr. 73/2009, med det samlede antal rettigheder, der er tildelt efter dette stykke.
  5.   Landbrugeren underrettes om de foreløbige rettigheder senest en måned før den ansøgningsfrist, som fastsættes efter artikel 56, stk. 1, i forordning (EF) nr. 73/2009.
  6.   Ansøgeren skal over for den pågældende medlemsstat godtgøre, at han på ansøgningsdagen for betalingsrettighederne er landbruger i betydningen i artikel 2, litra a), i forordning (EF) nr. 73/2009.
  7.   En medlemsstat kan beslutte at fastsætte en mindstestørrelse for bedrifternes landbrugsareal, for hvilke der kan ansøges om fastsættelse af betalingsrettigheder. Mindstestørrelsen må dog ikke være større end de lofter, der er fastsat efter artikel 28, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 73/2009.
  Der fastsættes ikke nogen mindstestørrelse for de betalingsrettigheder, der er omfattet af de særlige betingelser i artikel 60 i forordning (EF) nr. 73/2009, jf. artikel 28, stk. 1, i nævnte forordning.
  8.   En medlemsstat kan beslutte, at ansøgningen om endelig fastsættelse af betalingsrettigheder, jf. stk. 5, kan indsendes samtidig med ansøgningen om betaling efter enkeltbetalingsordningen.
  Artikel 48ba
  Tildeling af særlige rettigheder
  Med henblik på beregning af landbrugsaktiviteten udtrykt i enheder voksent kvæg (EVK), jf. artikel 44, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009, omregnes uanset artikel 30, stk. 1 og 2, i nærværende forordning det antal dyr, som landbrugeren holder på gården i den af medlemsstaten fastsatte periode, til EVK på grundlag af følgende omregningstabel:






  Handyr og kvier på over 24 måneder, ammekøer, malkekøer | 1,0 EVK |
| --- | --- | --- |
| Handyr og kvier fra 6 måneder til 24 måneder | 0,6 EVK |
| Handyr og kvier på under 6 måneder | 0,2 EVK |
| Får | 0,15 EVK |
| Geder | 0,15 EVK |

16)

Kapitel 6a affattes således:

»KAPITEL 6a

NYE MEDLEMSSTATER

Gennemførelse af enkeltbetalingsordningen i de nye medlemsstater, der har anvendt den generelle arealbetalingsordning

Artikel 48a

Almindelige bestemmelser

1.   Medmindre andet er fastsat i dette kapital, gælder denne forordning i de nye medlemsstater, som har anvendt den generelle arealbetalingsordning.

2.   Henvisninger i denne forordning til artikel 42 i forordning (EF) nr. 1782/2003 eller til artikel 41 i forordning (EF) nr. 73/2009 forstås som henvisninger til artikel 57 i forordning (EF) nr. 73/2009.

3.   Med henblik på anvendelsen af artikel 57, stk. 3, i forordning (EF) nr. 73/2009 kan de nye medlemsstater fastsætte en repræsentativ periode, der ligger forud for enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår.

4.   Henvisninger i denne forordning til »referenceperioden« forstås som henvisninger til enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår eller til den referenceperiode, der er fastsat efter artikel 59, stk. 3, i forordning (EF) nr. 73/2009.

Artikel 48b

Indledende tildeling af betalingsrettigheder

1.   Med henblik på anvendelsen af artikel 59, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009 fastsætter nye medlemsstater det i nævnte stykke omhandlede antal støtteberettigede hektarer ved at benytte det antal hektarer, der er anmeldt til fastsættelse af betalingsrettigheder i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, jf. dog artikel 59, stk. 3, i forordning (EF) nr. 73/2009.

2.   Uanset stk. 1 kan nye medlemsstater fastsætte det antal støtteberettigede hektarer, der er omhandlet i artikel 59, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009, ved at benytte det antal hektarer, der blev anmeldt for året før enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår.

Hvis det antal støtteberettigede hektarer, som landbrugerne har anmeldt i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, er lavere end det antal støtteberettigede hektarer, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 1, kan en ny medlemsstat helt eller delvis omfordele beløbene svarende til de hektarer, der ikke er blevet anmeldt, som tillæg til hver betalingsrettighed, der er tildelt i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår. Tillægget skal beregnes ved at dividere det pågældende beløb med antallet af tildelte betalingsrettigheder.

3.   Værdien og antallet af betalingsrettigheder tildelt på grundlag af landbrugernes anmeldelser med henblik på fastsættelse af betalingsrettigheder i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår er foreløbige. Den endelige værdi og det endelige antal fastsættes senest 1. april i enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, efter at der har været foretaget kontrol ifølge forordning (EF) nr. 796/2004.

4.   Hvis en medlemsstat gør brug af muligheden i artikel 59, stk. 3, i forordning (EF) nr. 73/2009, kan den med virkning fra kalenderåret før enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår udpege de støtteberettigede landbrugere og foreløbig fastsætte det antal hektarer, der er omhandlet i nævnte stykke, samt foretage en første kontrol af de i stk. 6 omhandlede betingelser.

Uanset artikel 61 i forordning (EF) nr. 73/2009 beregnes rettighedernes værdi ved at dividere det beløb, der er omhandlet i artikel 59, stk. 1, i forordning (EF) nr. 73/2009, med det samlede antal rettigheder, der er tildelt efter dette stykke.

5.   Landbrugeren underrettes om de foreløbige rettigheder senest en måned før den ansøgningsfrist, som fastsættes efter artikel 56, stk. 1, i forordning (EF) nr. 73/2009.

6.   Ansøgeren skal over for den pågældende medlemsstat godtgøre, at han på ansøgningsdagen for betalingsrettighederne er landbruger i betydningen i artikel 2, litra a), i forordning (EF) nr. 73/2009.

7.   En medlemsstat kan beslutte at fastsætte en mindstestørrelse for bedrifternes landbrugsareal, for hvilke der kan ansøges om fastsættelse af betalingsrettigheder. Mindstestørrelsen må dog ikke være større end de lofter, der er fastsat efter artikel 28, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 73/2009.

Der fastsættes ikke nogen mindstestørrelse for de betalingsrettigheder, der er omfattet af de særlige betingelser i artikel 60 i forordning (EF) nr. 73/2009, jf. artikel 28, stk. 1, i nævnte forordning.

8.   En medlemsstat kan beslutte, at ansøgningen om endelig fastsættelse af betalingsrettigheder, jf. stk. 5, kan indsendes samtidig med ansøgningen om betaling efter enkeltbetalingsordningen.

Artikel 48ba

Tildeling af særlige rettigheder

Med henblik på beregning af landbrugsaktiviteten udtrykt i enheder voksent kvæg (EVK), jf. artikel 44, stk. 2, i forordning (EF) nr. 73/2009, omregnes uanset artikel 30, stk. 1 og 2, i nærværende forordning det antal dyr, som landbrugeren holder på gården i den af medlemsstaten fastsatte periode, til EVK på grundlag af følgende omregningstabel:

Handyr og kvier på over 24 måneder, ammekøer, malkekøer

1,0 EVK

Handyr og kvier fra 6 måneder til 24 måneder

0,6 EVK

Handyr og kvier på under 6 måneder

0,2 EVK

Får

0,15 EVK

Geder

0,15 EVK

Med henblik på kontrol af minimumslandbrugsaktiviteten i nye medlemsstater anvendes artikel 30, stk. 3, 4 og 5.

Artikel 48bb

Meddelelse af beslutninger

Beslutter en ny medlemsstater at ophøre med at anvende den generelle arealbetalingsordning i henhold til artikel 122, stk. 3, i forordning (EF) nr. 73/2009, sender den senest den 1. august i det år, der går forud for enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår, Kommissionen nærmere oplysninger om gennemførelsen af enkeltbetalingsordningen, herunder mulighederne efter artikel 55, stk. 3, artikel 57, 59 og 61 i nævnte forordning, og om de objektive kriterier, som beslutningerne blevet truffet på grundlag af.«

| 17) | Som kapitel 6d indsættes:
  »KAPITEL 6d

  VIN


  Afdeling 1



  Overførsel fra vinstøtteprogrammer til enkeltbetalingsordningen


  Artikel 48i
  Almindelige bestemmelser
  1.   Med henblik på fastsættelse af beløbet og betalingsrettigheder som led i overførslen fra vinstøtteprogrammer til enkeltbetalingsordningen anvendes del C i bilag IX til forordning (EF) nr. 73/2009, jf. dog de særlige bestemmelser i artikel 48j i nærværende forordning samt artikel 48k i nærværende forordning, hvis medlemsstaten har gjort brug af muligheden i artikel 59 eller 71f i forordning (EF) nr. 1782/2003.
  2.   Medlemsstaterne kan udpege de støtteberettigede landbrugere fra og med den 1. januar 2009 for tildeling af betalingsrettigheder, der er afledt af overførslen fra vinstøtteprogrammer til enkeltbetalingsordningen.
  3.   Med henblik på anvendelse af artikel 7, stk. 1, og artikel 12 i forbindelse med vinsektoren er enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår det år, hvor medlemsstaten fastsætter beløbene og støtteberettigede hektarer, jf. del C i bilag IX til forordning (EF) nr. 73/2009.
  Artikel 48j
  Særlige bestemmelser
  1.   Hvis landbrugeren ikke ejer betalingsrettigheder eller kun rettigheder på særlige betingelser den dag, der er sidste frist for ansøgning om fastsættelse af betalingsrettigheder fastsat i overensstemmelse med denne forordning, vil han modtage betalingsrettigheder for vin, der beregnes i overensstemmelse med del C i bilag IX til forordning (EF) nr. 73/2009.
  Første afsnit gælder også for landbrugere, der har forpagtet betalingsrettigheder i perioden fra enkeltbetalingens første anvendelsesår til året for overførslen fra støtteprogrammer.
  2.   Hvis landbrugeren har fået tildelt eller har købt eller modtaget betalingsrettigheder senest den dag, der er sidste frist for ansøgning om fastsættelse af betalingsrettigheder fastsat i overensstemmelse med denne forordning, omberegnes værdien og antallet af de betalingsrettigheder, vedkommende ejer, således:






  a) | Antallet af betalingsrettigheder skal være lig med det antal betalingsrettigheder, han ejer, forhøjet med antallet af hektar fastslået efter del C i bilag IX til forordning (EF) nr. 73/2009. |
| --- | --- | --- |

17)

Som kapitel 6d indsættes:

»KAPITEL 6d

VIN

Afdeling 1

Overførsel fra vinstøtteprogrammer til enkeltbetalingsordningen

Artikel 48i

Almindelige bestemmelser

1.   Med henblik på fastsættelse af beløbet og betalingsrettigheder som led i overførslen fra vinstøtteprogrammer til enkeltbetalingsordningen anvendes del C i bilag IX til forordning (EF) nr. 73/2009, jf. dog de særlige bestemmelser i artikel 48j i nærværende forordning samt artikel 48k i nærværende forordning, hvis medlemsstaten har gjort brug af muligheden i artikel 59 eller 71f i forordning (EF) nr. 1782/2003.

2.   Medlemsstaterne kan udpege de støtteberettigede landbrugere fra og med den 1. januar 2009 for tildeling af betalingsrettigheder, der er afledt af overførslen fra vinstøtteprogrammer til enkeltbetalingsordningen.

3.   Med henblik på anvendelse af artikel 7, stk. 1, og artikel 12 i forbindelse med vinsektoren er enkeltbetalingsordningens første anvendelsesår det år, hvor medlemsstaten fastsætter beløbene og støtteberettigede hektarer, jf. del C i bilag IX til forordning (EF) nr. 73/2009.

Artikel 48j

Særlige bestemmelser

1.   Hvis landbrugeren ikke ejer betalingsrettigheder eller kun rettigheder på særlige betingelser den dag, der er sidste frist for ansøgning om fastsættelse af betalingsrettigheder fastsat i overensstemmelse med denne forordning, vil han modtage betalingsrettigheder for vin, der beregnes i overensstemmelse med del C i bilag IX til forordning (EF) nr. 73/2009.

Første afsnit gælder også for landbrugere, der har forpagtet betalingsrettigheder i perioden fra enkeltbetalingens første anvendelsesår til året for overførslen fra støtteprogrammer.

2.   Hvis landbrugeren har fået tildelt eller har købt eller modtaget betalingsrettigheder senest den dag, der er sidste frist for ansøgning om fastsættelse af betalingsrettigheder fastsat i overensstemmelse med denne forordning, omberegnes værdien og antallet af de betalingsrettigheder, vedkommende ejer, således:

a)

Antallet af betalingsrettigheder skal være lig med det antal betalingsrettigheder, han ejer, forhøjet med antallet af hektar fastslået efter del C i bilag IX til forordning (EF) nr. 73/2009.

| b) | Værdien beregnes ved at dividere den samlede værdi af de betalingsrettigheder, han ejer, og det referencebeløb, der er beregnet efter del C i bilag IX til forordning (EF) nr. 73/2009, med det antal, der beregnes efter dette stykkes litra a). |
| --- | --- |

b)

Værdien beregnes ved at dividere den samlede værdi af de betalingsrettigheder, han ejer, og det referencebeløb, der er beregnet efter del C i bilag IX til forordning (EF) nr. 73/2009, med det antal, der beregnes efter dette stykkes litra a).

Betalingsrettigheder på særlige betingelser kan ikke indgå i den beregning, der er omhandlet i dette stykke.

3.   Betalingsrettigheder, der er bortforpagtet inden den frist for indgivelse af ansøgninger under enkeltbetalingsordningen, som fastsættes i henhold til denne forordning, tages i betragtning ved den beregning, som er nævnt i stk. 2.

Artikel 48k

Regional gennemførelse

1.   Har en medlemsstat gjort brug af muligheden i artikel 59 eller artikel 71f i forordning (EF) nr. 1782/2003, modtager landbrugerne et antal betalingsrettigheder svarende til antallet af nye støtteberettigede hektarer med vinarealer.

Betalingsrettighedens værdi beregnes på grundlag af objektive og ikkediskriminerende kriterier.

Første år for anvendelse for vinsektoren efter artikel 59, stk. 4, eller artikel 71f i forordning (EF) nr. 1782/2003 er 2009.

2.   Uanset stk. 1 kan medlemsstaterne fastsætte antallet af rettigheder pr. landbruger på grundlag af objektive kriterier i overensstemmelse med del C i bilag IX til forordning (EF) nr. 73/2009.

Afdeling 2

Rydning

Artikel 48l

Regionalt gennemsnit

Med henblik på bestemmelse af betalingsrettighedernes værdi efter del B i bilag IX (rydning) til forordning (EF) nr. 73/2009 fastsætter medlemsstaterne det regionale gennemsnit på det passende territoriale niveau. Det fastsættes på en dato, der fastsættes af medlemsstaten. Det kan ændres årligt. Det baseres på værdien af de betalingsrettigheder, som landbrugerne i den pågældende region tildeles. Det differentieres ikke efter produktionssektor.«

| 18) | Bilag I erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning. |
| --- | --- |

18)

Bilag I erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2009.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. maj 2009.

På Kommissionens vegne

Mariann FISCHER BOEL

Medlem af Kommissionen

---

(1)  EUT L 30 af 31.1.2009, s. 16.

1

(2)  EUT L 141 af 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUT L 270 af 21.10.2003, s. 1.

3

(4)  EUT L 30 af 31.1.2009, s. 16.«

4

---

BILAG

»BILAG I

| Medlemsstat | Dato |
| --- | --- |
| Danmark | 15. juli |
| Tyskland | 15. juli |
| Spanien: Castilla-La Mancha | 1. juni |
| Spanien: Aragón, Asturias, Baleares, Cantabria, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Madrid, Murcia, País Vasco, La Rioja, Comunidad Valenciana | 1. juli |
| Spanien: Andalucía | 1. september |
| Spanien: Extremadura | 15. september |
| Spanien: Navarra | 15. august |
| Frankrig: Aquitaine, Midi-Pyrénées og Languedoc-Roussillon | 1. juli |
| Frankrig: Alsace, Auvergne, Bourgogne, Bretagne, Centre, Champagne-Ardenne, Corse, Franche-Comté, Île-de-France, Limousin, Lorraine, Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Pays-de-la-Loire (undtagen departementerne Loire-Atlantique og Vendée), Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte-d’Azur og Rhône-Alpes | 15. juli |
| Frankrig: departementerne Loire-Atlantique og Vendée | 15. oktober |
| Italien | 11. juni |
| Østrig | 30. juni« |

Medlemsstat

Dato

Danmark

15. juli

Tyskland

15. juli

Spanien: Castilla-La Mancha

1. juni

Spanien: Aragón, Asturias, Baleares, Cantabria, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Madrid, Murcia, País Vasco, La Rioja, Comunidad Valenciana

1. juli

Spanien: Andalucía

1. september

Spanien: Extremadura

15. september

Spanien: Navarra

15. august

Frankrig: Aquitaine, Midi-Pyrénées og Languedoc-Roussillon

1. juli

Frankrig: Alsace, Auvergne, Bourgogne, Bretagne, Centre, Champagne-Ardenne, Corse, Franche-Comté, Île-de-France, Limousin, Lorraine, Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Pays-de-la-Loire (undtagen departementerne Loire-Atlantique og Vendée), Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte-d’Azur og Rhône-Alpes

15. juli

Frankrig: departementerne Loire-Atlantique og Vendée

15. oktober

Italien

11. juni

Østrig

30. juni«

---

DIREKTIVER

| 7.5.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/10

---

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 2009/3/EF

af 11. marts 2009

om ændring af Rådets direktiv 80/181/EØF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om måleenheder

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | I henhold til Rådets direktiv 80/181/EØF (3) skal Det Forenede Kongerige og Irland fastsætte en dato for udløbet af deres eventuelt anvendte undtagelser vedrørende de såkaldte måleenheder »pint« for mælk i returflasker samt øl og cider på fad, »mile« for vejskilte og hastighedsangivelser og »troy ounce« for ædelmetaltransaktioner. Erfaringen har imidlertid vist, at videreførelsen af undtagelserne på grund af deres lokale karakter og det begrænsede antal berørte produkter ikke vil indebære en ikke-toldmæssig handelshindring, og der er derfor ikke længere behov for at ophæve disse undtagelser. |
| --- | --- |

(1)

I henhold til Rådets direktiv 80/181/EØF (3) skal Det Forenede Kongerige og Irland fastsætte en dato for udløbet af deres eventuelt anvendte undtagelser vedrørende de såkaldte måleenheder »pint« for mælk i returflasker samt øl og cider på fad, »mile« for vejskilte og hastighedsangivelser og »troy ounce« for ædelmetaltransaktioner. Erfaringen har imidlertid vist, at videreførelsen af undtagelserne på grund af deres lokale karakter og det begrænsede antal berørte produkter ikke vil indebære en ikke-toldmæssig handelshindring, og der er derfor ikke længere behov for at ophæve disse undtagelser.

| (2) | Det bør præciseres, at anvendelsesområdet for direktiv 80/181/EØF er i overensstemmelse med målene i traktatens artikel 95, og at det ikke er begrænset til bestemte af Fællesskabets indsatsområder. |
| --- | --- |

(2)

Det bør præciseres, at anvendelsesområdet for direktiv 80/181/EØF er i overensstemmelse med målene i traktatens artikel 95, og at det ikke er begrænset til bestemte af Fællesskabets indsatsområder.

| (3) | I henhold til direktiv 80/181/EØF kan der indtil den 31. december 2009 anvendes supplerende angivelser ud over de forskriftsmæssige måleenheder, der er fastsat i kapitel I i bilaget til det pågældende direktiv. For at undgå, at der skabes hindringer for virksomheder i Fællesskabet, der eksporterer til visse tredjelande, der kræver, at produkterne skal være mærket med andre enheder end dem, der er fastsat i kapitel I, bør der imidlertid fortsat være mulighed for at anvende supplerende angivelser. |
| --- | --- |

(3)

I henhold til direktiv 80/181/EØF kan der indtil den 31. december 2009 anvendes supplerende angivelser ud over de forskriftsmæssige måleenheder, der er fastsat i kapitel I i bilaget til det pågældende direktiv. For at undgå, at der skabes hindringer for virksomheder i Fællesskabet, der eksporterer til visse tredjelande, der kræver, at produkterne skal være mærket med andre enheder end dem, der er fastsat i kapitel I, bør der imidlertid fortsat være mulighed for at anvende supplerende angivelser.

| (4) | Direktiv 80/181/EØF støtter et velfungerende indre marked ved det harmoniseringsniveau for måleenheder, det foreskriver. I den forbindelse bør Kommissionen overvåge markedsudviklingen for så vidt angår det pågældende direktiv og dets gennemførelse, især for så vidt angår eventuelle hindringer for det indre markeds funktion og et eventuelt behov for yderligere harmonisering for at overvinde disse hindringer. |
| --- | --- |

(4)

Direktiv 80/181/EØF støtter et velfungerende indre marked ved det harmoniseringsniveau for måleenheder, det foreskriver. I den forbindelse bør Kommissionen overvåge markedsudviklingen for så vidt angår det pågældende direktiv og dets gennemførelse, især for så vidt angår eventuelle hindringer for det indre markeds funktion og et eventuelt behov for yderligere harmonisering for at overvinde disse hindringer.

| (5) | Kommissionen bør, inden for rammerne af sine handelsforbindelser med tredjelande, herunder i Det Transatlantiske Økonomiske Råd, arbejde ihærdigt videre for at opnå accept, på tredjelandes markeder, af produkter, der udelukkende er mærket med enheder i henhold til det internationale enhedssystem (SI). |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen bør, inden for rammerne af sine handelsforbindelser med tredjelande, herunder i Det Transatlantiske Økonomiske Råd, arbejde ihærdigt videre for at opnå accept, på tredjelandes markeder, af produkter, der udelukkende er mærket med enheder i henhold til det internationale enhedssystem (SI).

| (6) | Supplerende angivelser vil også kunne give mulighed for gradvis og smidig indførelse af nye metriske enheder, som måtte blive udviklet på internationalt plan. |
| --- | --- |

(6)

Supplerende angivelser vil også kunne give mulighed for gradvis og smidig indførelse af nye metriske enheder, som måtte blive udviklet på internationalt plan.

| (7) | I 1995 besluttede Generalkonferencen for Mål og Vægt at fjerne klassen af supplerende SI-enheder som en særskilt klasse i SI, og at fortolke enhederne »radian« og »steradian« som afledte dimensionsløse SI-enheder, hvis navne og symboler kan, men ikke skal, anvendes i udtryk for andre afledte SI-enheder, hvis det er belejligt. |
| --- | --- |

(7)

I 1995 besluttede Generalkonferencen for Mål og Vægt at fjerne klassen af supplerende SI-enheder som en særskilt klasse i SI, og at fortolke enhederne »radian« og »steradian« som afledte dimensionsløse SI-enheder, hvis navne og symboler kan, men ikke skal, anvendes i udtryk for andre afledte SI-enheder, hvis det er belejligt.

| (8) | I 1999 vedtog Generalkonferencen for Mål og Vægt, inden for SI, »katal«, hvis symbol er »kat«, som SI-enhed for katalytisk aktivitet. Denne nye harmoniserede SI-enhed havde til formål at sikre en sammenhængende og ensartet angivelse af måleenheder inden for medicin og biokemi og kan som følge deraf eliminere risikoen for misforståelser, som udspringer af anvendelsen af ikke-harmoniserede enheder. |
| --- | --- |

(8)

I 1999 vedtog Generalkonferencen for Mål og Vægt, inden for SI, »katal«, hvis symbol er »kat«, som SI-enhed for katalytisk aktivitet. Denne nye harmoniserede SI-enhed havde til formål at sikre en sammenhængende og ensartet angivelse af måleenheder inden for medicin og biokemi og kan som følge deraf eliminere risikoen for misforståelser, som udspringer af anvendelsen af ikke-harmoniserede enheder.

| (9) | I 2007 vedtog Generalkonferencen for Mål og Vægt for at fjerne en af de væsentligste kilder til den variabilitet, der er observeret mellem forskellige realiseringer af vands tripelpunkt, en note til definitionen af »kelvin«. »Kelvin« defineres som en brøkdel af vands tripelpunkts termodynamiske temperatur. Noten henviser til vand med en specifik isotopisk sammensætning. |
| --- | --- |

(9)

I 2007 vedtog Generalkonferencen for Mål og Vægt for at fjerne en af de væsentligste kilder til den variabilitet, der er observeret mellem forskellige realiseringer af vands tripelpunkt, en note til definitionen af »kelvin«. »Kelvin« defineres som en brøkdel af vands tripelpunkts termodynamiske temperatur. Noten henviser til vand med en specifik isotopisk sammensætning.

| (10) | Da acre ikke længere anvendes ved tinglysning af jord i Det Forenede Kongerige og Irland, er der ikke længere behov for at have en undtagelse herfor. |
| --- | --- |

(10)

Da acre ikke længere anvendes ved tinglysning af jord i Det Forenede Kongerige og Irland, er der ikke længere behov for at have en undtagelse herfor.

| (11) | I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (4) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og i Fællesskabets interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne. |
| --- | --- |

(11)

I overensstemmelse med punkt 34 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning (4) tilskyndes medlemsstaterne til, både i egen og i Fællesskabets interesse, at udarbejde og offentliggøre deres egne oversigter, der så vidt muligt viser overensstemmelsen mellem dette direktiv og gennemførelsesforanstaltningerne.

| (12) | Direktiv 80/181/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed — |
| --- | --- |

(12)

Direktiv 80/181/EØF bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Ændringer

I direktiv 80/181/EØF foretages følgende ændringer:

| 1) | Artikel 1, litra b), affattes således:






  »b) | de i kapitel II i bilaget anførte enheder, men kun i de medlemsstater, hvor de var tilladt den 21. april 1973«. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikel 1, litra b), affattes således:

»b)

de i kapitel II i bilaget anførte enheder, men kun i de medlemsstater, hvor de var tilladt den 21. april 1973«.

| 2) | Artikel 2, litra a), affattes således:






  »a) | Forpligtelserne i henhold til artikel 1 vedrører de måleinstrumenter, der anvendes, de målinger, der udføres, og de størrelsesangivelser, som udtrykkes i måleenheder.« |
| --- | --- | --- |

2)

Artikel 2, litra a), affattes således:

»a)

Forpligtelserne i henhold til artikel 1 vedrører de måleinstrumenter, der anvendes, de målinger, der udføres, og de størrelsesangivelser, som udtrykkes i måleenheder.«

| 3) | Artikel 3, stk. 2, affattes således:
  »2.   Det er tilladt at anvende supplerende angivelser.« |
| --- | --- |

3)

Artikel 3, stk. 2, affattes således:

»2.   Det er tilladt at anvende supplerende angivelser.«

| 4) | Følgende artikel indsættes:
  »Artikel 6b
  Kommissionen overvåger markedsudviklingen for så vidt angår dette direktiv og dets gennemførelse med hensyn til den smidige funktion af det indre marked og international handel og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om denne udvikling, om nødvendigt ledsaget af forslag, senest den 31. december 2019.« |
| --- | --- |

4)

Følgende artikel indsættes:

»Artikel 6b

Kommissionen overvåger markedsudviklingen for så vidt angår dette direktiv og dets gennemførelse med hensyn til den smidige funktion af det indre marked og international handel og forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om denne udvikling, om nødvendigt ledsaget af forslag, senest den 31. december 2019.«

| 5) | I bilaget foretages følgende ændringer:






  a) | I kapitel I, punkt 1.1, affattes afsnittet benævnt »Grundenheden for termodynamisk temperatur« således:
  »Grundenheden for termodynamisk temperatur
  En »kelvin«, enheden for den termodynamiske temperatur, er brøkdelen 1/273,16 af vands tripelpunkts termodynamiske temperatur.
  Denne definition henviser til vand med en isotopisk sammensætning defineret af følgende stofmængdeforhold: 0,00015576 mol af 2H pr. mol af 1H, 0,0003799 mol af 17O pr. mol af 16O og 0,0020052 mol af 18O pr. mol af 16O.
  (13. CGPM — 1967 — resolution 4, og 23. CGPM — 2007 — resolution 10)«. |
| --- | --- | --- |

5)

I bilaget foretages følgende ændringer:

a)

I kapitel I, punkt 1.1, affattes afsnittet benævnt »Grundenheden for termodynamisk temperatur« således:

»Grundenheden for termodynamisk temperatur

En »kelvin«, enheden for den termodynamiske temperatur, er brøkdelen 1/273,16 af vands tripelpunkts termodynamiske temperatur.

Denne definition henviser til vand med en isotopisk sammensætning defineret af følgende stofmængdeforhold: 0,00015576 mol af 2H pr. mol af 1H, 0,0003799 mol af 17O pr. mol af 16O og 0,0020052 mol af 18O pr. mol af 16O.

(13. CGPM — 1967 — resolution 4, og 23. CGPM — 2007 — resolution 10)«.

| b) | I kapitel I, punkt 1.1.1, affattes titlen således: |
| --- | --- |

b)

I kapitel I, punkt 1.1.1, affattes titlen således:

| c) | I kapitel I, punkt 1.2, affattes titlen således: |
| --- | --- |

c)

I kapitel I, punkt 1.2, affattes titlen således:

| d) | I kapitel I udgår punkt 1.2.1. |
| --- | --- |

d)

I kapitel I udgår punkt 1.2.1.

| e) | I kapitel I affattes punkt 1.2.2 og 1.2.3 således:
  »1.2.2.   Generel regel for afledte SI-enheder
  Enhederne, som afledes kohærent af SI-grundenheder, udtrykkes algebraisk som produktet af effekten af SI-basisenheder med en numerisk faktor lig med 1.
  1.2.3.   SI-enheder med særlige navne og symboler









  Størrelse | Enhed | Udtrykt i |
| --- | --- | --- | --- |
| navn | symbol | andre SI-enheder | SI-grundenheder |
| Vinkel (plan vinkel) | radian | rad | | m · m–1 |
| Rumvinkel | steradian | sr | | m2 · m–2 |
| Frekvens | hertz | Hz | | s–1 |
| Kraft | newton | N | | m · kg · s–2 |
| Tryk, mekanisk spænding | pascal | Pa | N · m–2 | m–1 · kg · s–2 |
| Energi, arbejde, varmemængde | joule | J | N · m | m2 · kg · s–2 |
| Effekt (5), energistrøm | watt | W | J · s–1 | m2 · kg · s–3 |
| Elektricitetsmængde, elektrisk ladning | coulomb | C | | s · A |
| Elektrisk spænding, elektrisk potential, elektromotorisk kraft | volt | V | W · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–1 |
| Elektrisk resistans | ohm | Ω | V · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–2 |
| Konduktans | siemens | S | A · V–1 | m–2 · kg–1 · s3 · A2 |
| Elektrisk kapacitans | farad | F | C · V–1 | m–2 · kg–1 · s4 · A2 |
| Magnetisk flux | weber | Wb | V · s | m2 · kg · s–2 · A–1 |
| Magnetisk induktion | tesla | T | Wb · m–2 | kg · s–2 · A–1 |
| Induktans | henry | H | Wb · A–1 | m2 · kg · s–2 · A–2 |
| Lysstrøm | lumen | lm | cd · sr | cd |
| Belysningsstyrke | lux | lx | lm · m–2 | m–2 · cd |
| Aktivitet, ioniserende stråling | becquerel | Bq | | s–1 |
| Absorberet dosis, afsat energi pr. masseenhed, kerma, indeks for absorberet dosis | gray | Gy | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Dosisækvivalent | sievert | Sv | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Katalytisk aktivitet | katal | kat | | mol · s–1 |

e)

I kapitel I affattes punkt 1.2.2 og 1.2.3 således:

»1.2.2.   Generel regel for afledte SI-enheder

Enhederne, som afledes kohærent af SI-grundenheder, udtrykkes algebraisk som produktet af effekten af SI-basisenheder med en numerisk faktor lig med 1.

1.2.3.   SI-enheder med særlige navne og symboler

Størrelse

Enhed

Udtrykt i

navn

symbol

andre SI-enheder

SI-grundenheder

Vinkel (plan vinkel)

radian

rad

m · m–1

Rumvinkel

steradian

sr

m2 · m–2

Frekvens

hertz

Hz

s–1

Kraft

newton

N

m · kg · s–2

Tryk, mekanisk spænding

pascal

Pa

N · m–2

m–1 · kg · s–2

Energi, arbejde, varmemængde

joule

J

N · m

m2 · kg · s–2

Effekt (5), energistrøm

watt

W

J · s–1

m2 · kg · s–3

Elektricitetsmængde, elektrisk ladning

coulomb

C

s · A

Elektrisk spænding, elektrisk potential, elektromotorisk kraft

volt

V

W · A–1

m2 · kg · s–3 · A–1

Elektrisk resistans

ohm

Ω

V · A–1

m2 · kg · s–3 · A–2

Konduktans

siemens

S

A · V–1

m–2 · kg–1 · s3 · A2

Elektrisk kapacitans

farad

F

C · V–1

m–2 · kg–1 · s4 · A2

Magnetisk flux

weber

Wb

V · s

m2 · kg · s–2 · A–1

Magnetisk induktion

tesla

T

Wb · m–2

kg · s–2 · A–1

Induktans

henry

H

Wb · A–1

m2 · kg · s–2 · A–2

Lysstrøm

lumen

lm

cd · sr

cd

Belysningsstyrke

lux

lx

lm · m–2

m–2 · cd

Aktivitet, ioniserende stråling

becquerel

Bq

s–1

Absorberet dosis, afsat energi pr. masseenhed, kerma, indeks for absorberet dosis

gray

Gy

J · kg–1

m2 · s–2

Dosisækvivalent

sievert

Sv

J · kg–1

m2 · s–2

Katalytisk aktivitet

katal

kat

mol · s–1

Enheder, der er afledt af SI-grundenhederne, kan udtrykkes ved enhederne i kapitel I.

Navnlig kan afledte SI-enheder udtrykkes ved anvendelse af de specielle navne og symboler i foranstående tabel; for eksempel kan SI-enheden for den dynamiske viskositet udtrykkes som m–1 · kg · s–1 eller N · s · m–2 eller Pa · s.«;

| f) | I kapitel II udgår følgende linje af tabellen:








  »Tinglysning af jord | acre | 1 ac = 4 047 m2 | ac« |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

I kapitel II udgår følgende linje af tabellen:

»Tinglysning af jord

acre

1 ac = 4 047 m2

ac«

| g) | Kapitel II, sidste punktum, affattes således: »Enhederne i dette kapitel kan kombineres indbyrdes eller med enheder i kapitel I, således at man får sammensatte enheder.« |
| --- | --- |

g)

Kapitel II, sidste punktum, affattes således: »Enhederne i dette kapitel kan kombineres indbyrdes eller med enheder i kapitel I, således at man får sammensatte enheder.«

Artikel 2

Gennemførelse

1.   Medlemsstaterne vedtager og offentliggør senest den 31. december 2009 de love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at efterkomme dette direktiv. De meddeler straks Kommissionen teksten til disse love og bestemmelser.

Medlemsstaterne anvender disse love og bestemmelser fra den 1. januar 2010.

Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2.   Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Ikrafttræden

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Adressater

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Strasbourg, den 11. marts 2009.

På Europa-Parlamentets vegne

H.-G. PÖTTERING

Formand

På Rådets vegne

A. VONDRA

Formand

---

(1)  EUT C 120 af 16.5.2008, s. 14.

1

(2)  Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 29.11.2007 (EUT C 297 E af 20.11.2008, s. 105), Rådets fælles holdning af 18.11.2008 (EUT C 330 E af 30.12.2008, s. 1) og Europa-Parlamentets holdning af 16.12.2008 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

2

(3)  EFT L 39 af 15.2.1980, s. 40.

3

(4)  EUT C 321 af 31.12.2003, s. 1.

4

(5)  Enheders særlige betegnelse: betegnelsen voltampere, symbol »VA«, for angivelse af tilsyneladende effekt for vekselstrøm, og betegnelsen var, symbol »var«, for angivelse af reaktiv effekt. Betegnelsen »var« findes ikke i CGPM's resolutioner.

5

---

IV Øvrige retsakter

DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE SAMARBEJDSOMRÅDE

EFTA-Tilsynsmyndigheden

| 7.5.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/14

---

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDENS BESLUTNING

Nr. 368/06/KOL

af 29. november 2006

om salg af den islandske stats aktier i Sementsverksmiðjan hf. (Island)

EFTA-TILSYNSMYNDIGHEDEN HAR (1) —

UNDER HENVISNING til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2), særlig artikel 61-63, og protokol 26 til denne aftale,

UNDER HENVISNING til aftalen mellem EFTA-staterne om oprettelse af en tilsynsmyndighed og en domstol (3), særlig artikel 24,

UNDER HENVISNING til artikel 1, stk. 2 og 3, i del I, og artikel 4, stk. 2 og 4, artikel 6 og artikel 7, stk. 2, i del II i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen,

UNDER HENVISNING til Tilsynsmyndighedens retningslinjer (4) om anvendelsen og fortolkningen af EØS-aftalens artikel 61 og 62,

UNDER HENVISNING til Tilsynsmyndighedens afgørelse af 14. juli 2004 om de gennemførelsesbestemmelser, der er omhandlet i artikel 27 i del II i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen,

EFTER AT HAVE OPFORDRET alle interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med ovenstående bestemmelser til beslutning nr. 421/04/KOL (5) og beslutning nr. 367/06/KOL (6), og

ud fra følgende betragtninger:

I.   SAGENS OMSTÆNDIGHEDER

1.   Sagsforløb

Ved brev af 19. august 2003 fra Islands mission ved Den Europæiske Union vedlagt brev af 19. august 2003 fra finansministeriet, der begge indgik og blev registreret af Tilsynsmyndigheden samme dato (dok. nr. 03-5685 A), anmeldte de islandske myndigheder salg af statens aktier i Sementsverksmiðjan hf. i medfør af artikel 1, stk. 3, i del I i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen.

Den 17. december 2003 indgav selskabet Aalborg Portland Íslandi ehf. en klage til Tilsynsmyndigheden over betingelserne for salget af den islandske stats salg af aktier i Sementsverksmiðjan hf. Tilsynsmyndigheden modtog og registrerede dette brev den 23. december 2003 (dok. nr. 03-9059 A). Klageren anmodede om, at klagen blev behandlet samtidig med statens anmeldelse af salget.

Efter flere brevvekslinger (7) meddelte Tilsynsmyndigheden ved brev af 21. december 2004 de islandske myndigheder, at den havde besluttet at indlede proceduren efter artikel 1, stk. 2, i del I i protokol 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen med hensyn til salget af den islandske stats aktier i Sementsverksmiðjan hf. (registreringsnr. 296878).

Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 421/04/KOL om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende og EØS-tillægget (8). Tilsynsmyndigheden opfordrede samtidig interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger. De islandske myndigheder fremsendte deres kommentarer til denne beslutning ved brev af 24. februar 2005 (registreringsnr. 311243). Den 20. juni 2005 modtog Tilsynsmyndigheden bemærkninger fra Íslenskt sement ehf., køberen af Sementsverksmiðjan hf. (registreringsnr. 323552). Den 2. september 2005 fremsendte Aalbort Portland Íslandi ehf. yderligere bemærkninger (registreringsnr. 333018).

Tilsynsmyndigheden bad om bistand fra en uafhængig ekspert, Erlend Kvaal, docent ved den norske forvaltningsskole BI i Oslo, for at fastslå, om salget af statens aktier i Sementsverksmiðjan hf. var sket i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. På grundlag af den uafhængige eksperts første vurdering af oplysningerne om salget, som Tilsynsmyndigheden havde adgang til, blev der sendt en anmodning om oplysninger til de islandske myndigheder den 12. juli 2005 (registreringsnr. 326295). De islandske myndigheder svarede ved brev fra Islands mission ved Den Europæiske Union vedlagt brev fra finansministeriet af henholdsvis den 30. og den 31. august 2005. Brevet indgik og blev registreret af Tilsynsmyndigheden den 1. september 2005 (registreringsnr. 332274).

Der blev sendt en ny anmodning om oplysninger til de islandske myndigheder inden for rammerne af den formelle undersøgelsesprocedure den 28. oktober 2005 (registreringsnr. 347691). Denne anmodning blev fulgt op af et møde i Bruxelles den 23. november 2005 mellem repræsentanter for Tilsynsmyndigheden, de islandske myndigheder, Sementsverksmiðjan hf. og en af de investorer, der deltager i det konsortium, der opkøbte statens aktier. Den uafhængige ekspert, som Tilsynsmyndigheden havde brugt, deltog ligeledes i dette møde.

Ved brev af 6. december 2005, der indgik og blev registreret af Tilsynsmyndigheden den 7. december 2005 (registreringsnr. 353483), fremsendte Islands mission ved Den Europæiske Union et brev fra finansministeriet af 2. december 2005 som svar på ovennævnte anmodning om oplysninger og på visse udestående spørgsmål, der opstod under mødet.

Den 31. januar 2006 forelagde den uafhængige ekspert Tilsynsmyndigheden en endelig rapport om, hvorvidt salget af den islandske stats aktier i Sementsverksmiðjan hf. var gennemført på markedsvilkår (registreringsnr. 360438).

Den 16. februar, 9. marts og 4. august 2006 sendte Tilsynsmyndigheden brev til de islandske myndigheder med en anmodning om yderligere oplysninger og en afklaring af stadig udestående spørgsmål (registreringsnr. 363213, 365145 og 383227). De islandske myndigheder svarede ved brev af henholdsvis 20. februar, 19. april og 25. september (registreringsnr. 363608, 370425 og 390092).

Den 12. oktober 2006 blev sagen drøftet på det årlige statsstøttemøde i Reykjavik. Som en opfølgning på disse drøftelser sendte de islandske myndigheder et brev til Tilsynsmyndigheden den 2. november 2006 (registreringsnr. 396476).

Den 29. november 2006 vedtog Tilsynsmyndigheden beslutning nr. 367/06/KOL om en udvidelse af den formelle undersøgelsesprocedure, der blev indledt ved Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 421/04/KOL. Udvidelsen vedrører statens overtagelse af Sementsverksmiðjan hf.'s pensionsforpligtelser som led i selskabets forberedelse til salg. Med denne beslutning afslutter Tilsynsmyndigheden den formelle undersøgelse vedrørende salget af den islandske stats aktier i Sementsverksmiðjan hf. til investeringskoncernen Íslenskt sement ehf. til en pris af 68 mio. ISK. De øvrige aspekter i den formelle undersøgelsesprocedure indgår fortsat i undersøgelsen.

2.   Beskrivelse af støtteforanstaltningerne i denne beslutning

Det statsejede selskab Sementsverksmiðjan hf. havde et de facto monopol på markedet for cement i Island indtil 2000, hvor en cementimportør fra Danmark kom ind på markedet. Det ser ud til, at Sementsverksmiðjan hf. som følge af denne nye konkurrencesituation oplevede økonomiske vanskeligheder og begyndte at operere med tab. I den situation besluttede staten i 2003 at sælge sine aktier i selskabet (9). Det hedder i statens erklæring om aktiesalget: »Eksekutivkomitéen vedrørende privatisering og industriministeren har til hensigt at sælge alle de aktier, staten på nuværende tidspunkt ejer i Sementsverksmiðjan hf. til et nominelt beløb på 450 000 000 ISK til en individuel investor eller en investeringskoncern. Dette vedrører 100 % af de aktier, selskabet har udstedt. Det forventes, at købsprisen betales kontant. Der søges en investor, der er interesseret i at fortsætte selskabets drift, styrke det og bidrage til sund konkurrence på det islandske marked for byggeri.«

Den 2. oktober 2003 underskrev industriministeren på vegne af Islands regering en aftale om aktieopkøb med investeringskoncernen Íslenskt sement ehf. Denne aftale betød, at staten, der ejede 100 % af aktierne i Sementsverksmiðjan hf., solgte dem til Íslenskt sement ehf. til en pris af 68 mio. ISK.

Samtidig blev der indgået en separat aftale mellem Sementsverksmiðjan hf. og finansministeriet. Ifølge denne aftale købte den islandske stat visse anlægsaktiver og finansielle aktiver af Sementsverksmiðjan hf., der ikke var nødvendige for cementproduktion, til en pris af 450 mio. ISK. Overskuddet blev brugt til at betale selskabets udestående gæld.

Ifølge artikel 4 i aftalen om aktieopkøb mellem Islands regering og Íslenskt sement ehf. overtog den islandske stat endvidere Sementsverksmiðjan hf.'s pensionsforpligtelser gennem en aftale mellem finansministeriet og pensionsfonden for statsansatte.

Med andre ord blev det selskab, hvis aktier Íslenskt sement ehf. købte, frataget disse aktiver og forpligtelser.

Det er denne transaktion, nemlig salget af Sementsverksmiðjan hf. til Íslenskt sement ehf., der behandles i denne beslutning. Den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende de øvrige påståede statsstøtteforanstaltninger til fordel for Sementsverksmiðjan hf., der blev indledt med beslutning nr. 421/04/KOL, er blevet udvidet til at omfatte statens overtagelse af selskabets pensionsforpligtelser med beslutning nr. 367/06/KOL og vil blive behandlet i en anden beslutning.

3.   Begrundelse for at indlede den officielle undersøgelsesprocedure

Hvad angår statens salg af 100 % af dens aktier i Sementsverksmiðjan hf., var Tilsynsmyndigheden i beslutning nr. 421/04/KOL om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure i tvivl om, hvorvidt kapitel 18B i retningslinjerne for statsstøtte ved offentlige myndigheders salg af jord og bygninger kunne anvendes. Tilsynsmyndigheden mente ikke, at staten blot solgte jord og bygninger, som den ejede, men sine aktier i et 100 % ejet selskab.

Endvidere tvivlede Tilsynsmyndigheden på, at salget var sket i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Det var usikkert, i hvilket omfang staten i forhandlingsprocessen havde taget højde for andre overvejelser end den rent økonomiske gevinst ved transaktionen, og om salgsprisen derfor svarede til selskabets markedsværdi.

Ved anmeldelsen af transaktionen fremlagde de islandske myndigheder en værdiansættelse af Sementsverksmiðjan hf. udført af en uafhængig ekspert på basis af likvidationsværdien. I beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure rejste Tilsynsmyndigheden tvivl om, hvorvidt værdien af et selskab i drift kunne antages at svare til likvidationsværdien, der er baseret på den antagelse, at transaktionerne ophører. Tilsynsmyndigheden argumenterede, at hvis markedsværdien for 100 % af statens aktier i Sementsverksmiðjan hf. var højere end 68 mio. ISK, som Íslenskt sement ehf. betalte, ville staten have solgt selskabet under markedspris. Der ville have været involveret statsmidler ifølge artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen i form af mistede indtægter, da staten ville have fået en lavere pris, end en privat markedsøkonomisk investor ville have fået for de samme aktiver.

4.   Bemærkninger fra de islandske myndigheder

Ved brev af 23. februar 2005 fremsendte de islandske myndigheder deres kommentarer til Tilsynsmyndighedens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende salg af statens aktier i Sementsverksmiðjan hf.

De islandske myndigheder understregede, at en af de vigtigste begrundelser for betingelsen om, at cementproduktionen skulle fortsætte, var at øge værdien af Sementsverksmiðjan hf. med henblik på salg til tredjemand. De islandske myndigheder anførte, at: »Hvis der ikke fandtes en sådan betingelse, ville omkostningerne ved at rydde produktionsstedet være umiddelbare for køberen. Ved at pålægge en betingelse om, at cementproduktionen skulle fortsætte, forblev denne omkostning latent. Endvidere bør det bemærkes, at betingelsen blev forhandlet med køberne og indsat i aftalen om aktieopkøb som en hensigt fra købernes side om at fortsætte driften af Sementsverksmiðjan hf., så længe det var økonomisk forsvarligt. Staten kan ikke pålægge køberne at drive selskabet videre, hvis det ikke er økonomisk forsvarligt. Det kan ikke betragtes som bevis på, at staten tog højde for andre overvejelser end de rent økonomiske«.

De islandske myndigheder mener, som også nævnt i Tilsynsmyndighedens retningslinjer, at der kun er tale om statsstøtte i de tilfælde, hvor der ikke er objektive grunde til med rimelighed at forvente, at en investering giver et passende afkast, som vil være acceptabelt for en privat investor i en tilsvarende privat virksomhed, der drives på normale markedsvilkår.

De islandske myndigheder anførte, at: »I betragtning af ovenstående kan man ikke sige, at staten ikke havde objektive grunde til at tro, at salget af Sementsverksmiðjan ikke ville give staten et passende afkast. Tværtimod kunne staten efter forhandlinger med køberne forvente en købspris for selskabet, der lå noget over markedsværdien. Det må derfor konkluderes, at staten ikke fik et lavere afkast end en privat markedsøkonomisk investor ville have fået for de samme aktiver. Staten handlede derfor i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip. Tilsynsmyndigheden skal derfor påvise, at staten ikke kunne forvente et passende afkast. Da dette ikke er sket og ifølge statens synspunkt ikke kan ske, må det konkluderes, at staten har handlet i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip«.

Ved anmeldelsen af transaktionen anførte de islandske myndigheder, at værdien af selskabet svarede til dets likvidationsværdi. Likvidationsværdien for Sementsverksmiðjan hf. var blevet vurderet til – 46,5 mio. ISK under hensyntagen til omkostningerne ved at rydde anlægget i Akranes. I beslutningen om at indlede den formelle undersøgelse rejste Tilsynsmyndigheden tvivl om, hvorvidt markedsværdien for et selskab, der sælges som en virksomhed i drift, skulle fastsættes på grundlag af likvidationsværdien. I de islandske myndigheders bemærkninger til Tilsynsmyndighedens beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure henviste de endvidere til de værdiansættelser efter cash flow-metoden, de havde fremsendt til Tilsynsmyndigheden. Ifølge værdiansættelsen efter cash flow-metoden i bilaget til deres brev af 23. februar 2005 beløb markedsværdien af Sementsverksmiðjan hf. sig bl.a. til – 1,5 mia. ISK. På dette grundlag mente de islandske myndigheder, at markedsværdien af Sementsverksmiðjan hf. som en virksomhed i drift var betydelig lavere end likvidationsværdien.

De islandske myndigheder anførte endvidere, at da markedsværdien af Sementsverksmiðjan hf., uanset om man anvendte en værdiansættelse efter cash flow-metoden eller efter likvidationsmetoden, var lavere end salgsprisen på 68 mio. ISK, havde hverken Sementsverksmiðjan hf. eller Íslenskt sement ehf. opnået økonomiske fordele ifølge EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

De islandske myndigheder mente, at Tilsynsmyndigheden i sin vurdering af, om der var ydet statsstøtte, burde beregne selskabets samlede salgspris efter salg af de aktiver, der ikke var nødvendige for cementproduktion, til den islandske stat: »Det er endvidere statens mening, at hvis Tilsynsmyndigheden kommer til den konklusion at [en værdiansættelse efter cash flow-metoden] er den korrekte metode til at beregne salgsprisen [...], så skal cash flow-metoden anvendes til at vurdere selskabets værdi efter frasalg af aktiver.«

De islandske myndigheder forklarede, at staten ikke var rede til at forhandle en salgspris baseret på en beregnet cash flow-værdiansættelse af Sementsverksmiðjan hf. og anførte »På grund af selskabets akkumulerede tab siden licitationen blev det klart, at for at sælge selskabet til køber ville det være nødvendigt med en omstrukturering. Staten ville opkøbe alle de aktiver i selskabet, der ikke var nødvendige for produktion og drift, for at mindske driftsomkostningerne og gøre selskabets drift mere levedygtig«.

Af ovennævnte grunde mente de islandske myndigheder ikke, at der var statsstøtte involveret i transaktionen. Hvis Tilsynsmyndigheden imidlertid skulle komme til den konklusion, at der var statsstøtte involveret, skulle en sådan statsstøtte ifølge de islandske myndigheder anses for berettiget i overensstemmelse med undtagelsen i artikel 61, stk. 3, litra c), i EØS-aftalen, navnlig bestemmelserne i kapitel 16 i retningslinjerne for statsstøtte til omstrukturering af en kriseramt virksomhed.

I brev af 2. november 2006 anmodede de islandske myndigheder Tilsynsmyndigheden om ikke at afslutte visse aspekter af den eksisterende formelle undersøgelse, da »der skal tages højde for alle aspekter af transaktionen for at få en klar forståelse for sagen.«

5.   Bemærkninger fra tredjemand

5.1.   Bemærkninger fra Íslenskt sement ehf.

Ved brev af 20. juni 2005 fremsendte Íslenskt sement ehf. deres kommentarer til Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 421/04/KOL om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende salg af statens aktier i Sementsverksmiðjan. Íslenskt sement ehf. mener ikke, der var involveret statsstøtte i ovennævnte salg. Selskabet anførte følgende: »Íslenskt sement er overbevist om, at det markedsøkonomiske investorprincip blev overholdt, navnlig da den samlede købspris for Sementsverksmiðjan var mindst tilsvarende — hvis ikke betydelig højere — end selskabets egentlige markedsværdi i den omhandlede transaktion«.

Íslenskt sement ehf. mente, at en cash flow-værdiansættelse, der normalt bruges ved vurderinger af cementselskaber, var den eneste rimelige metode til værdiansættelse af selskabet. Selskabet påstod imidlertid, at den islandske stat ikke var villig til at forhandle på dette grundlag, da det ville have betydet en negativ købspris. Íslenskt sement ehf. mente, at hvis cash flow-metoden var blevet anvendt i forbindelse med Sementsverksmiðjan, ville den vurderede markedsværdi have været nul eller endda negativ. Derfor mente Íslenskt sement ehf., at den værdi, der fremkom ved at anvende likvidationsmetoden svarede til selskabets maksimale markedsværdi på købstidspunktet. Íslenskt sement ehf. anførte endvidere, at likvidationsværdien på 69,6 mio. ISK ikke tog højde for udgifter i forbindelse med likvidation og lukning af driften, herunder rydning af grunden. Íslenskt sement ehf. påstod, at købsprisen for aktierne i Sementsverksmiðjan hf. langt oversteg selskabets likvidationsværdi.

Íslenskt sement ehf. medgav, at de særlige aktiver, som staten købte, ikke blev solgt individuelt, men sammen med salget af aktierne som en integreret del af den samlede købsaftale. Derfor »kan Tilsynsyndigheden ikke ved vurderingen af, om der var involveret statsstøtte i salget af Semenstverksmidjan, foretage en individuel værdiansættelse af alle solgte aktiver, men skal tage højde for følgerne af salget af de individuelle aktiver for den samlede vurdering af selskabets værdiansættelse på salgstidspunktet.«

5.2.   Bemærkninger fra Aalborg Portland Íslandi ehf.

Ved brev af 2. september 2005 fremsendte Aalborg Portland Íslandi ehf. sine kommentarer til Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 421/04/KOL om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende salg af statens aktier i Sementsverksmiðjan hf. Selskabet var enig i de synspunkter, Tilsynsmyndigheden gav udtryk for i beslutningen, men henviste også til den islandske stats overtagelse af Sementsverksmiðjan hf.’s pensionsforpligtelser, der ikke var omhandlet i Tilsynsmyndighedens beslutning.

II.   VURDERING

1.   Tilstedeværelsen af statsstøtte i forbindelse med salget af den islandske stats aktier i Sementsverksmiðjan hf.

Ifølge oplysningerne fra de islandske myndigheder solgte staten sine aktier i Sementsverksmiðjan hf. for 68 mio. ISK i en transaktion, der var knyttet til den islandske stats erhvervelse af nogle af selskabets aktiver, der ikke var nødvendige for selskabets drift. Selv om disse to elementer i transaktionen er tæt forbundet, således at Íslenskt sement ehf. købte den operative del af Sementsverksmiðjan hf. frigjort for aktiver og aktier, der ikke var nødvendige for cementproduktion, vil Tilsynsmyndigheden i denne beslutning vurdere aktiesalget isoleret. Det skyldes, at den potentielle modtager af statsstøtte i forbindelse med salget af den islandske stats aktier i Sementsverksmiðjan hf. vil være Íslenskt sement ehf. Derimod vil den potentielle modtager af en eventuel statsstøtte ydet i forbindelse med statens omstrukturering af selskabets aktiver-passiver i forbindelse med aktiesalget være cementproducenten, dvs. Sementsverksmiðjan hf. Det er fra sidstnævnte, at staten opkøbte forskellige aktiver og overtog pensionsforpligtelserne.

Det hedder i artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen, at:

»Bortset fra de i denne aftale hjemlede undtagelser er støtte, som ydes af EF-medlemsstater, EFTA-stater eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med denne aftale i det omfang, den påvirker samhandelen mellem de kontraherende parter.«

Før det vurderes, om det omhandlede salg indebærer statsstøtte ifølge EØS-aftalens artikel 61, vil Tilsynsmyndigheden tage stilling til den islandske regerings argumenter, hvorefter statsstøtte kan udelukkes, da kapitel 18B i retningslinjerne for »Statsstøtte ved offentlige myndigheders salg af jord og bygninger« finder anvendelse.

1.1.   Kapitel 18B i retningslinjerne for »Statsstøtte ved offentlige myndigheders salg af jord og bygninger«

Kapitel 18B i retningslinjerne for »Statsstøtte ved offentlige myndigheders salg af jord og bygninger«

Kapitel 18B i retningslinjerne for »Statsstøtte ved offentlige myndigheders salg af jord og bygninger« giver oplysninger om, hvordan Tilsynsmyndigheden fortolker og anvender bestemmelserne i EØS-aftalen om statsstøtte, når der er tale om at vurdere offentlige myndigheders salg af jord og bygninger. Hvis procedurerne i kapitel 18B i Tilsynsmyndighedens retningslinjer for statsstøtte ved offentlige myndigheders salg af jord og bygninger følges, er der en formodning om, at der ikke er statsstøtte involveret i salget.

Selv om de islandske myndigheder anmeldte betingelserne for salget af statens aktier i Sementsverksmiðjan hf, mente de, at salget var foretaget i overensstemmelse med kapitel 18B i retningslinjerne for statsstøtte ved offentlige myndigheders salg af jord og bygninger. De mener derfor ikke, at der er involveret statsstøtte i transaktionen.

Som allerede nævnt i beslutningen om at indlede den officielle undersøgelsesprocedure mener Tilsynsmyndigheden ikke, at kapitel 18B kan anvendes på den her omhandlede transaktion. Staten solgte ikke blot jord og bygninger, som den ejede, men sine aktier i et 100 % ejet selskab, som fortsætter driften. Selv om kapitel 18B fandt anvendelse, blev procedurerne til udelukkelse af statsstøtte ikke fulgt.

Den udbudsprocedure, der blev fulgt i dette tilfælde, er ikke i overensstemmelse med definitionen i kapitel 18B.2.1(1)(b). For det første var udbuddet ikke tilstrækkeligt offentliggjort. Endvidere var formålet udelukkende at udvælge en kommende køber, som prisen efterfølgende blev forhandlet med. Hvad angår den alternative procedure, dvs. salg på basis af en uafhængig ekspertvurdering, fastsatte en ekspert, MP-verðbréf hf., i dette tilfælde likvidationsværdien for Sementsverksmiðjan hf. Selskabet blev alligevel solgt som en igangværende koncern, hvilket medfører en fortsættelse af cementproduktionen. I den situation kan det ikke formodes, at likvidationsværdien svarede til markedsværdien, og tilstedeværelsen af statsstøtte kan derfor ikke udelukkes uden en yderligere vurdering.

Det er nødvendigt at fastslå, hvilken metode der er mest hensigtsmæssig til at beregne et selskabs markedsværdi på disse vilkår, og foretage en værdiansættelse i den henseende. En yderligere analyse af, hvad selskabets markedspris kunne være, og om der var involveret statsstøtte i salget af Sementsverksmiðjan hf.’s aktier til Íslenskt sement ehf., foretages nedenfor.

1.2.   Vurdering af tilstedeværelsen af statsstøtte ved aktiesalget

Vurdering af tilstedeværelsen af statsstøtte ved aktiesalget

For at en foranstaltning betragtes som statsstøtte i henhold til EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal den opfylde følgende kumulative betingelser:

| — | Støtten udgør en selektiv fordel. |
| --- | --- |

—

Støtten udgør en selektiv fordel.

| — | Støtten er ydet med statsmidler. |
| --- | --- |

—

Støtten er ydet med statsmidler.

| — | Støtten fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen. |
| --- | --- |

—

Støtten fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen.

| — | Støtten påvirker samhandelen mellem EØS-aftalens kontraherende parter. |
| --- | --- |

—

Støtten påvirker samhandelen mellem EØS-aftalens kontraherende parter.

En foranstaltning, der giver visse støttemodtagere en særlig fordel, og som ikke er en generel foranstaltning, opfylder den første af ovennævnte betingelser. Det er derfor nødvendigt at fastslå, om den virksomhed, foranstaltningen er rettet til, opnår en økonomisk fordel, som den ikke ville have opnået på sædvanlige markedsbetingelser (10). EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, sondrer ikke mellem statsstøtteforanstaltninger efter grundene til eller hensigten med de pågældende interventioner, men alene efter deres virkninger (11). Det følger heraf, at begrebet støtte er et objektivt begreb, ved hvis afgrænsning det alene har betydning, om en statslig foranstaltning giver en eller nogle virksomheder en fordel (12).

10

11

12

Erhvervelse af aktiver til under markedsprisen udgør i princippet en fordel. Hvis Íslenskt sement ehf. havde købt Sementsverksmiðjan hf. til en pris, der svarede til selskabets markedspris, ville selskabet ikke have opnået en fordel ved denne transaktion.

For at fastslå, om Íslenskt sement ehf. betalte en pris for statens aktier, der lå under markedsværdien, pålagde Tilsynsmyndigheden en uafhængig ekspert at fastsætte markedsværdien for Sementsverksmiðjan hf. på salgstidspunktet. Den uafhængige ekspert vurderede selskabets markedsværdi, da hele transaktionen var afsluttet under hensyntagen til, at selskabet fortsatte sin virksomhed. Det vil sige, at den uafhængige ekspert vurderede markedsværdien for Sementsverksmiðjan hf., efter at Islands finansministerium havde tilbagekøbt nogle af selskabets aktiver, der ikke var nødvendige for cementproduktion (13), og finansministeriet havde overtaget selskabets pensionsforpligtelser. Med andre ord fastsatte den uafhængige ekspert markedsværdien af det, Íslenskt sement ehf. egentlig købte, nemlig aktierne i et tømt selskab.

13

Ifølge den uafhængige ekspert er den eneste metode, der kan give en idé om den rimelige pris for selskabet i en transaktion som salget af statens aktier i Sementsverksmiðjan hf., den såkaldte discounted cash flow-metode (brugsværdi) (14). Nettonutidsværdien af de forventede likviditetsstrømme ved fremtidig brug af et anlægsaktiv udgør en investors beregning af resultatet af et givet projekt. Cash flow-beregninger kan derfor variere afhængig af de individuelle investorers strategier. Derfor mente den uafhængige ekspert, at den bedste fremgangsmåde var at identificere en række mulige resultater for brugsværdien og fastsætte en øvre og en nedre grænse for disse resultater. De islandske myndigheder blev bedt om at fremlægge de oplysninger og beregninger, der var nødvendige for at fastsætte disse grænser (15), for at få en idé om den objektive værdi af hovedaktiviteten, som er cementproduktion. Da driftsværdien var blevet fastsat, udgjorde ethvert aktiv, der ikke indgik i hovedaktiviteten (som f.eks. finansielle aktiver), en forhøjelse af værdien, og enhver forpligtelse (som f.eks. gæld eller andre finansielle forpligtelser) udgjorde en nedsættelse af denne værdi.

14

15

Efter anmodning fra den uafhængige ekspert blev de islandske myndigheder på dette grundlag bedt om at fremlægge to scenarier, nemlige scenario I baseret på cememtimport til Island svarende til 30 % af det samlede marked, og scenario II baseret på ingen import. Scenario I (det såkaldte pessimistiske scenario) gav en negativ nettonutidsværdi (herefter NNV) for fremtidige cash flow på omkring 1 000 mio. ISK, og scenario II (det såkaldte optimistiske scenario) en positiv NNV for fremtidige cash flow på ca. 200 mio. ISK. Efter en justering af disse NNV-tal ved at fratrække langfristet gæld og indregne overskydende nettoomsætningsaktiver får de islandske myndigheder en anslået egenkapitalværdi på – 897 mio. ISK for scenario I og 307 mio. ISK for scenario II. Kapacitetsudnyttelsen var afgørende for resultatet. De variable produktionsomkostninger pr. ton blev anslået til 5 749 ISK i år med fuld kapacitetsudnyttelse (130 000 tons) og 7 479 ISK i år med meget lav kapacitetsudnyttelse (70 000 tons). Der var derfor en dobbelt stordriftsfordel i beregningen, da både de variable og pr. definition de faste omkostninger pr. ton falder ved en produktionsstigning (16).

16

I ledsagebrevet anførte de islandske myndigheder, at det optimistiske scenario ikke var realistisk, da det var baseret på fravær af konkurrence på det islandske cementmarked. I betragtning af de anlægsinvesteringer, som den danske konkurrent Aalborg Portland har foretaget, blev det betragtet som urealistisk, at konkurrencen ville ophøre på det islandske cementmarked. De islandske myndigheder anførte ikke, om det mest pessimistiske scenario var realistisk.

Eksperten kritiserede, at der var brugt en høj diskonteringssats (der inkluderede en risikopræmie) i de modeller, som de islandske myndigheder fremlagde. En høj diskonteringssats kan undervurdere de forpligtelser, der følger af negative likviditetsstrømme, og således uretmæssigt forskønne perspektiverne. Uanset denne kritik og for at sikre konsekvens er den reelle diskonteringssats på 12,4 %, som de islandske myndigheder foreslog, blevet anvendt i hele analysen i de forskellige foreslåede scenarier.

Scenario I viste en virksomhed med konstante tab over en trediveårig periode, hvilket er fuldstændig irrationelt. Da den uafhængige eksperts hensigt med at opstille et pessimistisk scenario var at fastsætte en nedre grænse for mulige resultater, var scenario I, som de islandske myndigheder fremlagde, klart mangelfuldt (17). Alle rationelle investeringsbeslutninger er baseret på en forventning om et positivt afkast. Spørgsmålet er, hvordan en rationel investor vil reagere, hvis det forventede positive afkast ikke fremkommer. En almindelig adfærd i sådanne tilfælde vil være at minimere tabene i lyset af reviderede forventninger.

17

Derfor omformulerede den uafhængige ekspert det pessimistiske scenario med udgangspunkt i en femårig tidsramme med lav kapacitetsudnyttelse (82 000 tons pr. år svarende til gennemsnittet i scenario I), lave salgspriser på 2003-niveauet (7 071 ISK pr. ton) og baseret på en formodning om, at selskabet ville være afviklet efter fem års drift. Det blev endvidere antaget, at alle negative likviditetsstrømme overføres til ejerne. Ifølge eksperten forekom dette at være en fornuftig strategi for det værst tænkelige scenario, da enhver rationel investeringsbeslutning vil være baseret på en formodning om et positivt afkast og på muligheden for at reagere, hvis dette positive afkast ikke fremkommer.

Det værst tænkelige scenario, der vil føre til stop for cementproduktion efter fem år, vil give anledning til, at der umiddelbart derefter skal gennemføres en oprydning. Det foreskrives i lejeaftalerne mellem Sementsverksmiðjan hf. og byen Akranes i juli 2003, at »hvis cementproduktionen ophører i en sammenhængende periode på 24 måneder, skal Iceland Cement Ltd nedrive materialelageret for egen regning« (18). På basis af de islandske myndigheders oplysninger var oprydningsomkostningerne blevet anslået til 460 mio. ISK, formodentlig i løbende priser (19).

18

19

På dette grundlag blev det værst tænkelige scenario beregnet ved at simulere fem års produktion på lavt niveau og cementpriser på 2003-niveauer. Nettonutidsværdien af tilknyttede likviditetsstrømme blev tilpasset efter aktiver og passiver uden for produktionsprocessen på købstidspunktet. Nettovirkningen af alternativ brug af anlægsaktiverne (f.eks. til cementimport) og oprydning blev indregnet.

Ifølge den uafhængige eksperts omformulering gav en cash flow-simulering på disse betingelser et negativt årligt cash flow på 144 mio. ISK i en femårig periode, og en nettonutidsværdi af en negativ udgift på 360 mio. ISK i det sjette år. Nutidsværdien af disse cash flow blev beregnet til – 691 mio. ISK, og efter justering for balanceposter uden for driftscyklussen blev investeringens værdi fastsat til – 332 mio. ISK.

Formålet med det optimistiske scenario var at fastsætte en øvre grænse for de mulige resultater. Det vigtigste træk ved et optimistisk scenario var, at transaktionerne skulle balancere efter fem år. Udgangspunktet var det første driftsår efter privatiseringen med en forventet produktion på 100 000 tons, en cementpris på 7 489 ISK, variable omkostninger som anført i omkostningsberegningen (6 381 ISK pr. ton) og faste omkostninger som forventet i scenario I (127 mio. ISK). De årlige kontante virkninger af reinvesteringer blev anslået til 40 ISK, der meget vel kunne overstige afskrivninger. På basis af disse antagelser blev det første års netto cash flow beregnet til – 38 mio. ISK. Efterfølgende ville netto cash flowet gradvist over en femårig periode udvikle sig frem mod nul i det sjette år.

Nettonutidsværdien af cash flow i de første fem driftsår blev anslået til – 59 mio. ISK. Ud fra den antagelse, at driftsoverskuddet herefter ville være tæt på nul, blev transaktionernes nutidsværdi i de efterfølgende år sat til nul. I dette scenario fandt eksperten det fornuftigt, at fremførsler af skattemæssige tab (20) ikke blev udnyttet i de første år. Resultatet af transaktionerne blev justeret efter balanceposter uden for driftscyklussen (som i det pessimistiske scenario) og førte til en nettonutidsværdi på 300 mio. ISK. Eksperten brugte igen en diskonteringssats på 12,4 % som i det pessimistiske scenario. Han understregede, at denne sats udelukkende afspejler egenkapitalomkostninger (før skat), mens investeringsprojektet i dette scenario normalt i vidt omfang ville være gældsfinansieret og dermed sænke det samlede krævede afkast. En lavere diskonteringssats ville give et mindre positivt resultat, da de inkluderede cash flow alle er negative. Eksperten understregede imidlertid, at det var vigtigt konsekvent at bruge den samme sats i alle scenarier.

20

På basis af ovenstående vurderinger mente den uafhængige ekspert, det var hensigtsmæssigt at fastsætte en øvre og en nedre grænse for dagsværdimålinger ved tilbagediskontering af fremtidige cash flow. Den øvre grænse skulle vedrøre det pessimistiske scenario, hvor cementproduktionen ophørte efter nogle driftsår, der overbeviste ejerne om, at transaktionerne ikke ville blive rentable. Ud over trækket på ressourcer i disse tabsgivende år ville selskabet også skulle klare oprydningsomkostningerne ved produktionens ophør (21). På den positive side i dette scenario var de oprindelige lagre og finansielle ressourcer, der ville give et positivt afkast ved likvidation, samt anden brug af visse anlægsaktiver. På basis af cash flow-vurderinger blev den laveste markedsværdi for Sementsverksmiðjan hf. sat til – 322 mio. ISK.

21

Den øvre grænse blev fastsat i det optimistiske scenario, hvor det blev vurderet, at rentabiliteten af cementproduktion gradvist ville bedres og ville balancere efter nogle år. Som i det pessimistiske scenario ville de første år medføre tab, der ville trække ressourcer ud af selskabet, i hvert fald i et vist omfang. Nettonutidsværdien af transaktioner efter opnåelse af balance ville formodentlig være ubetydelig og indgik derfor ikke i beregningen. Der var også i dette scenario positive bidrag fra oprindelige lagre og finansielle poster. På basis af cash flow-vurderinger blev den højeste markedsværdi for Sementsverksmiðjan hf. sat til 300 mio. ISK.

Cash flow-beregningerne viste således et interval for dagsværdi, der var forholdsvis symmetrisk omkring nul med forholdsvis sandsynlige resultater inden for en sandsynlighedsmargen på ca. 300 mio. ISK.

I nogle tilfælde kan en aftalt transaktion afvige fra en konstateret eller hypotetisk markedsværdi, fordi den ene part i transaktionen har klare private interesser i den pågældende transaktion. Ifølge eksperter var der ved Íslenskt sement ehf.'s køb af statens aktier i Sementsverksmiðjan hf. klart involveret private interesser, der kan have påvirket transaktionsprisen.

Íslenskt sement ehf. var et konsortium af tre selskaber oprettet med henblik på at erhverve statens aktier i Sementsverksmiðjan hf.: BM Valla, Björgun og Norcem. BM Valla er et stort bygningsfirma i Island og en stor køber af cement. Ifølge de oplysninger, der kom frem på mødet mellem repræsentanter for Tilsynsmyndigheden, den uafhængige ekspert og repræsentanter for de islandske myndigheder og Íslenskt sement ehf., har BM Valla to strategiske interesser i den islandske cementvirksomhed. Den ene er at sikre, at udbuddet af cement på det islandske marked ikke bliver domineret af en eneste leverandør. Den anden interesse er at bevare lokal produktudvikling og kompetence, hvilket på lang sigt er en fordel for bygningsindustrien, navnlig under hensyntagen til de tekniske karakteristika for det islandske cementmarked.

Björgun er leverandør af støbesand til Sementsverksmiðjan hf. Hvis den lokale cementproduktion ophører, vil Björgun ikke have alternative markeder for sine produkter.

Norcem er en norsk cementproducent ejet af den tyske koncern Heidelberger Zement. Norcem kan have strategiske og konkurrencemæssige interesser i at styrke sin tilstedeværelse på det islandske marked.

I lyset af køberkonsortiets særlige karakteristika mener den uafhængige ekspert i dette tilfælde, at den aftalte pris er blevet påvirket af de private interesser.

Derfor konkluderer den uafhængige ekspert, at (22)»selv om jeg finder den aftalte pris på 68 mio. ISK ret høj, kan der være forhold i ejernes situation, der øger sandsynligheden for at få investeringsomkostningerne igen«.

22

Tilsynsmyndigheden har vurderet de oplysninger og tal, som de islandske myndigheder har fremsendt, og nøje undersøgt den uafhængige eksperts vurdering og rapport. Tilsynsmyndigheden fandt, at ekspertens analyse gav en korrekt værdiansættelse af Sementsverksmiðjan hf. Som allerede nævnt i beslutning nr. 421/04/KOL om at indlede den formelle undersøgelse kan man ikke gå ud fra, at likvidationsværdien af et selskab, der forventes at fortsætte driften, udgør selskabets markedsværdi. Tilsynsmyndigheden mener ligesom den uafhængige ekspert, at discounted cash flow-metoden er den rette metode til at beregne værdien af en virksomhed som i det foreliggende tilfælde. Tilsynsmyndigheden erkender imidlertid, at en vurdering af selskabets værdi på transaktionstidspunktet klart er underlagt en betydelig usikkerhed. Med henblik på at værdiansætte et selskab finder Tilsynsmyndigheden det derfor fornuftigt i lighed med eksperten at undersøge forskellige scenarier for at fastsætte et interval, inden for hvilket værdiansættelsen kan finde sted. Salgsprisen for statens aktier i Sementsverksmiðjan hf. var inden for det fastsatte interval og endda over middelværdien på omkring nul.

Endvidere havde de islandske myndigheder fastsat, at selskabets likvidationsværdi svarede til 69,6 mio. ISK. En aftale mellem byen Akranes og Sementsverksmiðjan hf. af 31. juli 2003 fastslår: »Hvis klinkerproduktionen ophører i en sammenhængende periode på 24 måneder, skal Iceland Cement Ltd nedrive materialelageret for egen regning.« Likvidationsværdien af Sementsverksmiðjan hf. var således lavere end 69,6 mio. ISK, da omkostningerne til nedrivning af materialelagret, jf. ovennævnte aftale, skulle lægges til (23). Den pris, Íslenskt sement ehf. betalte for statens aktier i Sementsverksmiðjan hf., var således højere end selskabets likvidationsværdi.

23

2.   Konklusion

Konklusion

På grundlag af disse betragtninger kan Tilsynsmyndigheden ikke konkludere, at selskabet blev solgt under markedspris. Derfor kan Tilsynsmyndigheden ikke konkludere, at Íslenskt sement ehf., det selskab der blev oprettet af investorgruppen med henblik på opkøb af statens aktier i Sementsverksmiðjan hf., opnåede en økonomisk fordel i medfør af EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

Ifølge EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, skal fire kumulative betingelser være opfyldt, for at en foranstaltning udgør statsstøtte. På basis af ovenstående vurdering har Tilsynsmyndigheden ikke fundet anledning til at undersøge nogle af de tre andre ovennævnte betingelser, der skal være opfyldt, for at en foranstaltning udgør statsstøtte. Da Íslenskt sement ehf. ikke har opnået nogen fordel, mener Tilsynsmyndigheden ikke, at salget af statens aktier i Sementsverksmiðjan hf. til investorgruppen Íslenskt sement ehf. udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

Vedtagelsen af denne beslutning for at afslutte undersøgelsen af salget af statens aktier til Íslenskt sement ehf. til en pris af 68 mio. ISK, en del af den formelle undersøgelse, der blev indledt med Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 421/04/KOL og udvidet med beslutning nr. 367/06/KOL, berører ikke udfaldet af resten af undersøgelsen —

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

EFTA-Tilsynsmyndigheden mener ikke, at salget af den islandske stats aktier i Sementsverksmiðjan hf. til Íslenskt sement ehf. til en pris af 68 mio. ISK udgør statsstøtte efter EØS-aftalens artikel 61.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Republikken Island.

Artikel 3

Kun den engelske udgave er autentisk.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. november 2006.

For EFTA-Tilsynsmyndigheden

Bjørn T. GRYDELAND

Formand

Kristján A. STEFÁNSSON

Medlem af kollegiet

---

(1)  I det følgende benævnt »Tilsynsmyndigheden«.

1

(2)  I det følgende benævnt »EØS-aftalen«.

2

(3)  I det følgende benævnt »aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen«.

3

(4)  Retningslinjer for anvendelse og fortolkning af artikel 61 og 62 i EØS-aftalen og artikel 1 i protokol nr. 3 til aftalen om Tilsynsmyndigheden og Domstolen, vedtaget og udstedt af EFTA-Tilsynsmyndigheden den 19.1.1994, offentliggjort i EFT L 231 af 3.9.1994, s. 1, og i EØS-tillæg nr. 32 af 3.9.1994. Retningslinjerne blev senest ændret den 25.10.2006. I det følgende benævnt »retningslinjer for statsstøtte«.

4

(5)  EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 421/04/KOL af 20.12.2004 om salg af den islandske stats aktier i Sementsverksmiðjan hf. (EUT C 117 af 19.5.2005, s. 17) og efterfølgende også i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende nr. 24 af 19.5.2005.

5

Den Europæiske Unions Tidende

(6)  EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 367/06/KOL af 29.11.2006 om den islandske stats overtagelse af Sementsverksmiðjans pensionsforpligtelser (endnu ikke offentliggjort).

6

(7)  For mere detaljerede oplysninger om brevvekslingen mellem Tilsynsmyndigheden og de islandske myndigheder henvises der til Tilsynsmyndighedens beslutning nr. 421/04/KOL om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure.

7

(8)  Se fodnote 5.

8

(9)  Se brev fra de islandske myndigheder af 19.8.2003, s. 3.

9

(10)  Sag C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) m. fl. mod La Poste m. fl. Sml. 1996 I, s. 3547, præmis 60, sag C-256/97 DM Transport, Sml. 1999 I, s. 3913, præmis 22, sag CT-116/01 og T-118/01 P&O Ferries mod Kommissionen, Sml. 2003, præmis 112.

10

Syndicat français de l'Express international (SFEI) m. fl.

La Poste m. fl.

DM Transport

P&O Ferries

Kommissionen

(11)  Sag C-56/93, Belgien mod Kommissionen, Sml. 1996 I, s. 723, præmis 79, og sag C-241/94 Frankrig mod Kommissionen, Sml. 1996 I, s. 4551, præmis 19 og 20.

11

Belgien

Kommissionen

Frankrig

Kommissionen

(12)  Sag T-67/94 Ladbroke Racing mod Kommissionen, Sml. 1998 II, s. 1, præmis 52, og sag T-46/97 SIC mod Kommissionen, Sml. 2000 II, s. 2125, præmis 83.

12

Ladbroke Racing

Kommissionen

SIC

Kommissionen

(13)  Som foreskrevet i aktiekøbsaftalen mellem Islands regering og Íslenskt sement ehf. og i overensstemmelse med bestemmelserne i købsaftalen mellem Sementsverksmiðjan hf. og finansministeriet.

13

(14)  Ekspertens rapport, s. 2.

14

(15)  Tilsynsmyndighedens brev af 12.7.2005.

15

(16)  Ekspertens rapport, s. 8.

16

(17)  Ekspertens rapport, s. 8.

17

(18)  Lejekontrakt mellem byen Akranes og Sementsverksmiðjan hf. af 2.10.2003.

18

(19)  Ekspertens rapport, s. 9.

19

(20)  Et skattemæssigt tab i et givet år kan bruges til at refinansiere skatter betalt i et af de seneste år, eller det kan bruges til at nedbringe skyldig skat i et af de følgende år.

20

(21)  Som nævnt ovenfor er statens moralske forpligtelse til at rydde produktionsanlægget i Akranes blevet ændret til en retlig forpligtelse for Sementsverksmiðjan hf. med undertegnelsen af lejekontrakterne for grunden i Akranes mellem selskabet og byen Akranes.

21

(22)  Ekspertens rapport, s. 13.

22

(23)  I den vurdering af likvidationsværdien, der blev udført af MP Verdbref i marts 2003, blev omkostningerne til nedrivning og oprydning af fabriksanlægget (bygninger og maskiner) anslået til 460 mio. ISK. Selv om dette tal måske ikke er helt korrekt, giver det en idé om, at der påhviler Sementsverksmiðjan en forpligtelse, der kan nedbringe den beregnede likvidationsværdi betydeligt.

23

---

Berigtigelser

| 7.5.2009 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | L 114/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

DA

Den Europæiske Unions Tidende

L 114/23

---

Berigtigelse til Kommissionens forordning (EF) nr. 555/2008 af 27. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 om den fælles markedsordning for vin for så vidt angår støtteprogrammer, samhandel med tredjelande, produktionskapacitet og kontrol i vinsektoren

(
  Den Europæiske Unions Tidende L 170 af 30. juni 2008
  )

| 1) | Side 10, artikel 3, stk. 2: |
| --- | --- |

1)

Side 10, artikel 3, stk. 2:

I stedet for:

»2.   Med undtagelse af hasteforanstaltninger som følge af naturkatastrofer kan ændringer i støtteprogrammer kun forelægges to gange inden for et regnskabsår. Hvis en medlemsstat finder det nødvendigt at ændre sit støtteprogram, forelægger den det senest inden henholdsvis den 1. marts og den 1. juni hvert år, i givet fald sammen med:«

læses:

»2.   Med undtagelse af hasteforanstaltninger som følge af naturkatastrofer kan ændringer i støtteprogrammer kun forelægges to gange inden for et regnskabsår. Hvis en medlemsstat finder det nødvendigt at ændre sit støtteprogram, forelægger den det senest inden henholdsvis den 1. marts og den 30. juni hvert år, i givet fald sammen med:«.

| 2) | Side 14, artikel 13, stk. 1, første punktum: |
| --- | --- |

2)

Side 14, artikel 13, stk. 1, første punktum:

I stedet for:

»Medlemsstaterne fastsætter ansøgningsproceduren, hvoraf det bl.a. skal fremgå, hvor stor en godtgørelse den pågældende producent kan få, og hvilke oplysninger der skal ledsage ansøgningen.«

læses:

»Medlemsstaterne fastsætter ansøgningsproceduren, hvoraf det bl.a. skal fremgå, hvor stor en præmie den pågældende producent kan få, og hvilke oplysninger der skal ledsage ansøgningen.«

---