# Europos Sąjungos L 119/2009

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2009.119.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 119 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. gegužės 14d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2009.119.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 119

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. gegužės 14d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2009 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 393/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės žvakėms, plonoms žvakėms ir panašiems dirbiniams, galutinis surinkimas | 1 |
| | | 2009 m. gegužės 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 394/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 19 |
| | | 2009 m. gegužės 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 395/2009, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 945/2008 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2008–2009 prekybos metais | 21 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2009 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 393/2009, kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės žvakėms, plonoms žvakėms ir panašiems dirbiniams, galutinis surinkimas

1

2009 m. gegužės 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 394/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

19

2009 m. gegužės 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 395/2009, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 945/2008 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2008–2009 prekybos metais

21

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2009/380/EB |
| | * | 2009 m. sausio 13 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 22/07 (ex N 43/07) dėl tvarkos, pagal kurią Danijos jūrų transporto įmonės atleidžiamos nuo pajamų mokesčio ir socialinio mokesčio mokėjimo už jūrininkus, taikymo išplėtimo kabelių tiesimo ir dugno gilinimo veiklai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 8886)

   (
  1
  ) | 23 |
| | | 2009/381/EB |
| | * | 2009 m. gegužės 13 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2006/771/EB dėl suderinto radijo spektro naudojimo mažojo nuotolio įrenginiuose
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 3710)

   (
  1
  ) | 32 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2009/380/EB

*

2009 m. sausio 13 d. Komisijos sprendimas dėl valstybės pagalbos C 22/07 (ex N 43/07) dėl tvarkos, pagal kurią Danijos jūrų transporto įmonės atleidžiamos nuo pajamų mokesčio ir socialinio mokesčio mokėjimo už jūrininkus, taikymo išplėtimo kabelių tiesimo ir dugno gilinimo veiklai
  (pranešta dokumentu Nr. C(2008) 8886)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 8886)

1

23

2009/381/EB

*

2009 m. gegužės 13 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2006/771/EB dėl suderinto radijo spektro naudojimo mažojo nuotolio įrenginiuose
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 3710)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 3710)

1

32

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | * | 2009 m. balandžio 21 d. POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMO ATALANTA/3/2009 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (ATALANTA), Prisidedančių šalių komiteto įsteigimo (2009/369/BUSP) Papildymas
  (OL L 112, 2009 5 6) | 40 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

*

2009 m. balandžio 21 d. POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMO ATALANTA/3/2009 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (ATALANTA), Prisidedančių šalių komiteto įsteigimo (2009/369/BUSP) Papildymas
  (OL L 112, 2009 5 6)

(OL L 112, 2009 5 6)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 14.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 119/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 119/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 393/2009

2009 m. gegužės 11 d.

kuriuo nustatomas galutinis antidempingo muitas ir laikinojo muito, nustatyto tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės žvakėms, plonoms žvakėms ir panašiems dirbiniams, galutinis surinkimas

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Laikinosios priemonės

| (1) | 2008 m. lapkričio 14 d. Reglamentu (EB) Nr. 1130/2008, kuriuo importuojamoms tam tikroms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės žvakėms, plonoms žvakėms ir panašiems dirbiniams nustatomas laikinasis antidempingo muitas (2) (toliau – laikinasis reglamentas) Komisija nustatė laikinąjį antidempingo muitą tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės žvakėms, plonoms žvakėms ir panašiems dirbiniams. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. lapkričio 14 d. Reglamentu (EB) Nr. 1130/2008, kuriuo importuojamoms tam tikroms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės žvakėms, plonoms žvakėms ir panašiems dirbiniams nustatomas laikinasis antidempingo muitas (2) (toliau – laikinasis reglamentas) Komisija nustatė laikinąjį antidempingo muitą tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės žvakėms, plonoms žvakėms ir panašiems dirbiniams.

1.2.   Tolesnė procedūra

| (2) | Paskelbus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau – pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė savo pastabas apie preliminarias išvadas. Toms šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas. |
| --- | --- |

(2)

Paskelbus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo nuspręsta nustatyti laikinąsias antidempingo priemones (toliau – pirminis faktų atskleidimas), kelios suinteresuotosios šalys raštu pateikė savo pastabas apie preliminarias išvadas. Toms šalims, kurios to pageidavo, buvo suteikta galimybė būti išklausytoms. Komisija toliau rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo būtina norint padaryti galutines išvadas.

| (3) | Po to, kai buvo nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, Komisija toliau nagrinėjo aspektus, susijusius su Bendrijos interesais, ir toliau analizavo Bendrijos importuotojų, mažmenininkų ir prekybos asociacijų pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

(3)

Po to, kai buvo nustatytos laikinosios antidempingo priemonės, Komisija toliau nagrinėjo aspektus, susijusius su Bendrijos interesais, ir toliau analizavo Bendrijos importuotojų, mažmenininkų ir prekybos asociacijų pateiktą informaciją.

| (4) | Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos ir, prireikus, preliminarios išvados buvo atitinkamai pakeistos. Šiuo tikslu tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:
  Nesusijusių Bendrijos importuotojų:






  — | Koopman International BV, Amsterdamas, Nyderlandai |
| --- | --- | --- |

(4)

Suinteresuotųjų šalių žodžiu ir raštu pateiktos pastabos buvo išnagrinėtos ir, prireikus, preliminarios išvados buvo atitinkamai pakeistos. Šiuo tikslu tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

Nesusijusių Bendrijos importuotojų:

—

Koopman International BV, Amsterdamas, Nyderlandai

| — | Salco Group PLC, Eseksas, Jungtinė Karalystė |
| --- | --- |

—

Salco Group PLC, Eseksas, Jungtinė Karalystė

Tikrinamieji vizitai taip pat atlikti 31 konstatuojamoje dalyje minimų bendrovių patalpose.

| (5) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutines antidempingo priemones tam tikroms importuojamoms KLR kilmės žvakėms, plonoms žvakėms ir panašiems dirbiniams bei galutinai surinkti laikinųjų muitų sumas. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus. |
| --- | --- |

(5)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutines antidempingo priemones tam tikroms importuojamoms KLR kilmės žvakėms, plonoms žvakėms ir panašiems dirbiniams bei galutinai surinkti laikinųjų muitų sumas. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus.

| (6) | Primenama, kad atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2007 m. sausio 1 d.–2007 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Atlikdama žalai įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, Komisija nagrinėjo laikotarpio nuo 2004 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenis. |
| --- | --- |

(6)

Primenama, kad atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjamas 2007 m. sausio 1 d.–2007 m. gruodžio 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Atlikdama žalai įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, Komisija nagrinėjo laikotarpio nuo 2004 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenis.

| (7) | Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad 2007 m. pasirinkimas tiriamuoju laikotarpiu nėra tinkamas, nes žalos tyrimui turėjo poveikio tam tikri 2007 m. ir 2008 m. įvykiai, kaip antai eksporto subsidijų pakeitimas, KLR užimtumo politika ir valiutų kurso svyravimai. |
| --- | --- |

(7)

Kai kurios suinteresuotosios šalys teigė, kad 2007 m. pasirinkimas tiriamuoju laikotarpiu nėra tinkamas, nes žalos tyrimui turėjo poveikio tam tikri 2007 m. ir 2008 m. įvykiai, kaip antai eksporto subsidijų pakeitimas, KLR užimtumo politika ir valiutų kurso svyravimai.

| (8) | Reikia pastebėti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį tiriamasis laikotarpis turėtų apimti laikotarpį iki tyrimo pradžios. Primenama, kad šis tyrimas buvo pradėtas 2008 m. vasario 16 d. Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas paprastai nagrinėjamas trejų ar ketverių metų iki tyrimo pradžios laikotarpis, užsibaigiantis dempingo tiriamojo laikotarpio pradžia. Todėl tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(8)

Reikia pastebėti, kad pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 1 dalį tiriamasis laikotarpis turėtų apimti laikotarpį iki tyrimo pradžios. Primenama, kad šis tyrimas buvo pradėtas 2008 m. vasario 16 d. Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas paprastai nagrinėjamas trejų ar ketverių metų iki tyrimo pradžios laikotarpis, užsibaigiantis dempingo tiriamojo laikotarpio pradžia. Todėl tvirtinimas buvo atmestas.

| (9) | Viena suinteresuotoji šalis nesutiko su laikinojo reglamento 2 konstatuojamojoje dalyje minima procentine dalimi, kuria išreikšta skundo pateikėjų pagaminama Bendrijos produkcijos dalis. |
| --- | --- |

(9)

Viena suinteresuotoji šalis nesutiko su laikinojo reglamento 2 konstatuojamojoje dalyje minima procentine dalimi, kuria išreikšta skundo pateikėjų pagaminama Bendrijos produkcijos dalis.

| (10) | Išnagrinėjus tvirtinimą reikėtų pastebėti, kad laikinojo reglamento 2 konstatuojamojoje dalyje nurodyta procentinė dalis (60 %) rodo visas tyrimą rėmusias bendroves, įskaitant skundo pateikėjus ir Bendrijos gamintojus, kurie palaikė skundą ir sutiko bendradarbiauti tyrime, o ne vien skundo pateikėjų pagaminamą Bendrijos produkcijos dalį procentais. Tai patvirtinta laikinojo reglamento 92 konstatuojamojoje dalyje. Laikinojo reglamento 2 konstatuojamojoje dalyje nurodyta procentinė dalis turėtų būti pakeista „34 %“. |
| --- | --- |

(10)

Išnagrinėjus tvirtinimą reikėtų pastebėti, kad laikinojo reglamento 2 konstatuojamojoje dalyje nurodyta procentinė dalis (60 %) rodo visas tyrimą rėmusias bendroves, įskaitant skundo pateikėjus ir Bendrijos gamintojus, kurie palaikė skundą ir sutiko bendradarbiauti tyrime, o ne vien skundo pateikėjų pagaminamą Bendrijos produkcijos dalį procentais. Tai patvirtinta laikinojo reglamento 92 konstatuojamojoje dalyje. Laikinojo reglamento 2 konstatuojamojoje dalyje nurodyta procentinė dalis turėtų būti pakeista „34 %“.

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (11) | Nagrinėjamasis produktas buvo laikinai apibrėžtas kaip tam tikros KLR kilmės į Bendriją eksportuojamos žvakės, plonos žvakės ir panašūs dirbiniai, išskyrus atminimo žvakes ir kitus lauko degiklius (toliau – žvakės arba nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(11)

Nagrinėjamasis produktas buvo laikinai apibrėžtas kaip tam tikros KLR kilmės į Bendriją eksportuojamos žvakės, plonos žvakės ir panašūs dirbiniai, išskyrus atminimo žvakes ir kitus lauko degiklius (toliau – žvakės arba nagrinėjamasis produktas).

| (12) | Siekiant nustatyti laikinąsias priemones, nors įvairių rūšių žvakės gali skirtis dydžiu, forma, spalva ir kitomis savybėmis, pavyzdžiui, kvapu ir pan., buvo laikoma, kad visų rūšių į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį įtrauktų žvakių pagrindinės cheminės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, be to, paprastai jas būtų galima sukeisti. |
| --- | --- |

(12)

Siekiant nustatyti laikinąsias priemones, nors įvairių rūšių žvakės gali skirtis dydžiu, forma, spalva ir kitomis savybėmis, pavyzdžiui, kvapu ir pan., buvo laikoma, kad visų rūšių į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį įtrauktų žvakių pagrindinės cheminės ir techninės savybės bei naudojimo paskirtis yra tokios pačios, be to, paprastai jas būtų galima sukeisti.

| (13) | Tuo metu suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos nepateisino tam tikrų rūšių žvakių, visų pirma vadinamųjų ornamentuotų arba dekoratyvinių žvakių, neįtraukimo į tyrimo aprėptį. Šalys nepateikė jokių pastabų, kuriose būtų nurodžiusios skiriamąsias savybes, leidžiančias aiškiai atskirti įvairių rūšių žvakes, kurias reikėtų ir kurių nereikėtų įtraukti į tyrimo aprėptį. Be to, priešingai kai kuriems teiginiams, tyrimo išvadose dėl dempingo ir žalos atrinktose bendrovėse nenustatyta didelių žvakių rūšių skirtumų. Todėl padaryta preliminari išvada, kad visų šiame tyrime nagrinėjamų rūšių žvakės yra tam pačiam produktui priskiriamos žvakės ir turėtų būti nagrinėjamos atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(13)

Tuo metu suinteresuotųjų šalių pateiktos pastabos nepateisino tam tikrų rūšių žvakių, visų pirma vadinamųjų ornamentuotų arba dekoratyvinių žvakių, neįtraukimo į tyrimo aprėptį. Šalys nepateikė jokių pastabų, kuriose būtų nurodžiusios skiriamąsias savybes, leidžiančias aiškiai atskirti įvairių rūšių žvakes, kurias reikėtų ir kurių nereikėtų įtraukti į tyrimo aprėptį. Be to, priešingai kai kuriems teiginiams, tyrimo išvadose dėl dempingo ir žalos atrinktose bendrovėse nenustatyta didelių žvakių rūšių skirtumų. Todėl padaryta preliminari išvada, kad visų šiame tyrime nagrinėjamų rūšių žvakės yra tam pačiam produktui priskiriamos žvakės ir turėtų būti nagrinėjamos atliekant tyrimą.

| (14) | Nustačius laikinąsias priemones buvo vėl tvirtinama, kad eksportuojantys KLR gamintojai dažniausiai gamina rankų darbo ar dekoratyvines žvakes, kurios toliau apdirbamos. Buvo pakartota, kad jos imlios darbui ir Bendrijos gamintojai gamina nedidelį kiekį tokių žvakių. Be to, buvo pakartota, kad vartotojai dekoratyvines žvakes suvokia skirtingai nei klasikines ir įprastų rūšių žvakes. Pavyzdžiui, buvo teigiama, kad priešingai nei klasikinės, dekoratyvinės žvakės skirtos ne deginti arba šilumai teikti, o laikyti kaip dekoratyvinius gaminius tiek laiko, kiek jos išlieka nepakitusios. |
| --- | --- |

(14)

Nustačius laikinąsias priemones buvo vėl tvirtinama, kad eksportuojantys KLR gamintojai dažniausiai gamina rankų darbo ar dekoratyvines žvakes, kurios toliau apdirbamos. Buvo pakartota, kad jos imlios darbui ir Bendrijos gamintojai gamina nedidelį kiekį tokių žvakių. Be to, buvo pakartota, kad vartotojai dekoratyvines žvakes suvokia skirtingai nei klasikines ir įprastų rūšių žvakes. Pavyzdžiui, buvo teigiama, kad priešingai nei klasikinės, dekoratyvinės žvakės skirtos ne deginti arba šilumai teikti, o laikyti kaip dekoratyvinius gaminius tiek laiko, kiek jos išlieka nepakitusios.

| (15) | Taip pat buvo tvirtinama, kad būtų gana nesunku atskirti dekoratyvines ir kitų rūšių žvakes, kaip antai skridinines žvakes ir plonas žvakes, atsižvelgiant į tai, kad dekoratyvinės žvakės turi bent vieną šių savybių: i) yra įvairių spalvų ir yra pagamintos iš kelių sluoksnių; ii) yra ypatingų formų; iii) jų paviršiuje išraižyti papuošimai; ir iv) jos dekoruotos papildomais papuošimais iš kitos medžiagos nei vaškas arba parafinas. |
| --- | --- |

(15)

Taip pat buvo tvirtinama, kad būtų gana nesunku atskirti dekoratyvines ir kitų rūšių žvakes, kaip antai skridinines žvakes ir plonas žvakes, atsižvelgiant į tai, kad dekoratyvinės žvakės turi bent vieną šių savybių: i) yra įvairių spalvų ir yra pagamintos iš kelių sluoksnių; ii) yra ypatingų formų; iii) jų paviršiuje išraižyti papuošimai; ir iv) jos dekoruotos papildomais papuošimais iš kitos medžiagos nei vaškas arba parafinas.

| (16) | Kitos suinteresuotosios šalys tvirtino, kad gimtadienio žvakutės gaminamos ne Bendrijoje, bet beveik išimtinai KLR, todėl šiame tyrime turėtų būti nenagrinėjamos. |
| --- | --- |

(16)

Kitos suinteresuotosios šalys tvirtino, kad gimtadienio žvakutės gaminamos ne Bendrijoje, bet beveik išimtinai KLR, todėl šiame tyrime turėtų būti nenagrinėjamos.

| (17) | Taip pat buvo teigiama, kad vadinamosios skridininės žvakės galėtų pakeisti žvakes šviesai teikti, tačiau kitų rūšių žvakės negalėtų pakeisti skridininių žvakių šilumai teikti. Todėl šių dviejų rūšių produktai negalėtų pakeisti vienas kito, kaip atminimo žvakės ir kiti lauko degikliai, kurie nėra nagrinėjamasis produktas, ir kitų rūšių žvakės, įskaitant skridinines žvakes. Dėl tos priežasties buvo tvirtinama, kad skridininės žvakės šiame tyrime taip pat turėtų būti nenagrinėjamos. |
| --- | --- |

(17)

Taip pat buvo teigiama, kad vadinamosios skridininės žvakės galėtų pakeisti žvakes šviesai teikti, tačiau kitų rūšių žvakės negalėtų pakeisti skridininių žvakių šilumai teikti. Todėl šių dviejų rūšių produktai negalėtų pakeisti vienas kito, kaip atminimo žvakės ir kiti lauko degikliai, kurie nėra nagrinėjamasis produktas, ir kitų rūšių žvakės, įskaitant skridinines žvakes. Dėl tos priežasties buvo tvirtinama, kad skridininės žvakės šiame tyrime taip pat turėtų būti nenagrinėjamos.

| (18) | Dėl tvirtinimo apie dekoratyvines žvakes, šalių minėtos skiriamosios savybės yra labai bendro pobūdžio ir jomis remiantis nebūtų galima aiškiai atskirti tų rūšių žvakių, kurias reikėtų įtraukti į tyrimo aprėptį, ir tų, kurių nereikėtų įtraukti į tyrimo aprėptį ir kurioms reikėtų netaikyti priemonių. Dauguma įprastinių rūšių žvakių yra daugiau kaip vienos spalvos, jos gali būti ypatingos formos arba papuoštos vienu ar daugiau papildomų papuošimų, pavyzdžiui, kokios nors metų šventės proga. Be to, ne visuomet remiantis minėtomis savybėmis bus galima aiškiai atskirti įvairių rūšių žvakes pagal informaciją, kurią pateikė šalys ir kuri buvo surinkta per tyrimą, visų pirma apie apibrėžtas produkto rūšis ir produkto kontrolės numerius. Pirma, reikėtų pažymėti, kad dėl to, jog tam tikrų rūšių produktų Bendrijos gamintojai tariamai negamina, šių rūšių produktai nebūtų automatiškai neįtraukiami į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį. Antra, negalima atmesti, kad tam tikrų rūšių žvakių Bendrijos gamintojai negamina dėl žalingo dempingo. Vadinamųjų gimtadienio žvakučių atveju susijusios šalys nepateikė jokių įrodymų, kad šių rūšių žvakės iš tiesų negaminamos Bendrijoje ir nepaaiškino priežasčių, kodėl tokios žvakės negaminamos Bendrijoje. Be to, kaip ir dekoratyvinių žvakių atveju, nebuvo nurodyta aiški skiriamoji riba tarp gimtadienio žvakučių ir kitų rūšių žvakių, kad būtų galima nenagrinėti šių rūšių produktų. Šios pastabos taip pat galioja vadinamosioms rankų darbo žvakėms. Reikėtų pastebėti, kad, kaip minima 26 konstatuojamojoje dalyje, tvirtinimas, kad rankų darbo žvakės negaminamos Bendrijoje, buvo neteisingas. |
| --- | --- |

(18)

Dėl tvirtinimo apie dekoratyvines žvakes, šalių minėtos skiriamosios savybės yra labai bendro pobūdžio ir jomis remiantis nebūtų galima aiškiai atskirti tų rūšių žvakių, kurias reikėtų įtraukti į tyrimo aprėptį, ir tų, kurių nereikėtų įtraukti į tyrimo aprėptį ir kurioms reikėtų netaikyti priemonių. Dauguma įprastinių rūšių žvakių yra daugiau kaip vienos spalvos, jos gali būti ypatingos formos arba papuoštos vienu ar daugiau papildomų papuošimų, pavyzdžiui, kokios nors metų šventės proga. Be to, ne visuomet remiantis minėtomis savybėmis bus galima aiškiai atskirti įvairių rūšių žvakes pagal informaciją, kurią pateikė šalys ir kuri buvo surinkta per tyrimą, visų pirma apie apibrėžtas produkto rūšis ir produkto kontrolės numerius. Pirma, reikėtų pažymėti, kad dėl to, jog tam tikrų rūšių produktų Bendrijos gamintojai tariamai negamina, šių rūšių produktai nebūtų automatiškai neįtraukiami į nagrinėjamojo produkto apibrėžtį. Antra, negalima atmesti, kad tam tikrų rūšių žvakių Bendrijos gamintojai negamina dėl žalingo dempingo. Vadinamųjų gimtadienio žvakučių atveju susijusios šalys nepateikė jokių įrodymų, kad šių rūšių žvakės iš tiesų negaminamos Bendrijoje ir nepaaiškino priežasčių, kodėl tokios žvakės negaminamos Bendrijoje. Be to, kaip ir dekoratyvinių žvakių atveju, nebuvo nurodyta aiški skiriamoji riba tarp gimtadienio žvakučių ir kitų rūšių žvakių, kad būtų galima nenagrinėti šių rūšių produktų. Šios pastabos taip pat galioja vadinamosioms rankų darbo žvakėms. Reikėtų pastebėti, kad, kaip minima 26 konstatuojamojoje dalyje, tvirtinimas, kad rankų darbo žvakės negaminamos Bendrijoje, buvo neteisingas.

| (19) | Dėl tvirtinimo apie tam tikrų rūšių žvakių naudojimo paskirtį, būtent šviesai ir (arba) šilumai teikti, primenama, kad laikinojo reglamento 26 konstatuojamojoje dalyje buvo minima, kad įvairių rūšių žvakės gali būti sukeičiamos ir kad žvakės buvo dažnai naudojamos vidaus puošybos tikslais, o ne pagrindiniam tikslui teikti šilumą. Šalys nepateikė jokios šį teiginį paneigiančios informacijos. Dėl tvirtinimų apie atminimo žvakes ir lauko degiklius patvirtinama, kad šiuos produktus nuo kitų rūšių žvakių galima atskirti remiantis laikinojo reglamento 17 konstatuojamojoje dalyje minimais techniniais ir cheminiais kriterijais. |
| --- | --- |

(19)

Dėl tvirtinimo apie tam tikrų rūšių žvakių naudojimo paskirtį, būtent šviesai ir (arba) šilumai teikti, primenama, kad laikinojo reglamento 26 konstatuojamojoje dalyje buvo minima, kad įvairių rūšių žvakės gali būti sukeičiamos ir kad žvakės buvo dažnai naudojamos vidaus puošybos tikslais, o ne pagrindiniam tikslui teikti šilumą. Šalys nepateikė jokios šį teiginį paneigiančios informacijos. Dėl tvirtinimų apie atminimo žvakes ir lauko degiklius patvirtinama, kad šiuos produktus nuo kitų rūšių žvakių galima atskirti remiantis laikinojo reglamento 17 konstatuojamojoje dalyje minimais techniniais ir cheminiais kriterijais.

| (20) | Apibendrinant, buvo nuspręsta, kad šalių tvirtinimai yra nepakankamai konkretūs ir nepagrįsti įrodymais, kad nagrinėjamasis produktas laikinajame reglamente buvo neteisingai apibrėžtas. Primenama, kad visų rūšių žvakių, priskiriamų nagrinėjamajam produktui, pagrindinės cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios. Be to, šiuo atveju buvo nustatyta, kad žvakių naudojimo paskirtis yra tokia pati arba panaši ir dažnai jas galima sukeisti. Jas gamina KLR žvakių gamintojai ir jos eksportuojamos tais pačiais pardavimo kanalais, todėl yra priskiriamos tam pačiam produktui. |
| --- | --- |

(20)

Apibendrinant, buvo nuspręsta, kad šalių tvirtinimai yra nepakankamai konkretūs ir nepagrįsti įrodymais, kad nagrinėjamasis produktas laikinajame reglamente buvo neteisingai apibrėžtas. Primenama, kad visų rūšių žvakių, priskiriamų nagrinėjamajam produktui, pagrindinės cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios. Be to, šiuo atveju buvo nustatyta, kad žvakių naudojimo paskirtis yra tokia pati arba panaši ir dažnai jas galima sukeisti. Jas gamina KLR žvakių gamintojai ir jos eksportuojamos tais pačiais pardavimo kanalais, todėl yra priskiriamos tam pačiam produktui.

| (21) | Kadangi jokių kitų pastabų dėl nagrinėjamojo produkto apibrėžties negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 15–23 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(21)

Kadangi jokių kitų pastabų dėl nagrinėjamojo produkto apibrėžties negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 15–23 konstatuojamosios dalys.

2.2.   Panašus produktas

| (22) | Kai kurios šalys nesutiko su laikinojo reglamento 28 konstatuojamojoje dalyje pateiktomis išvadomis, kad kriterijai, taikomi apibrėžiant „panašų produktą“, yra iš esmės pagrįsti techninėmis ir cheminėmis savybėmis bei produkto galutine naudojimo paskirtimi arba funkcijomis. Kiti veiksniai, tokie kaip forma, kvapas, spalva ar kitos suinteresuotosios šalies nurodytos savybės, nebuvo laikomi svarbiais apibrėžiant panašų produktą. Iš tiesų galimi dydžio skirtumai neturi poveikio nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžčiai, visų pirma dėl to, kad įvertinus pagrindines technines ir chemines produktų savybes, galutinę naudojimo paskirtį ir vartotojų suvokimą, nebuvo įmanoma aiškiai atskirti tam pačiam produktui priskiriamų rūšių produktų. |
| --- | --- |

(22)

Kai kurios šalys nesutiko su laikinojo reglamento 28 konstatuojamojoje dalyje pateiktomis išvadomis, kad kriterijai, taikomi apibrėžiant „panašų produktą“, yra iš esmės pagrįsti techninėmis ir cheminėmis savybėmis bei produkto galutine naudojimo paskirtimi arba funkcijomis. Kiti veiksniai, tokie kaip forma, kvapas, spalva ar kitos suinteresuotosios šalies nurodytos savybės, nebuvo laikomi svarbiais apibrėžiant panašų produktą. Iš tiesų galimi dydžio skirtumai neturi poveikio nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto apibrėžčiai, visų pirma dėl to, kad įvertinus pagrindines technines ir chemines produktų savybes, galutinę naudojimo paskirtį ir vartotojų suvokimą, nebuvo įmanoma aiškiai atskirti tam pačiam produktui priskiriamų rūšių produktų.

| (23) | Atsižvelgiant į tai reikėtų pabrėžti, kad šalys neginčijo fakto, kad visų rūšių žvakių pagrindinės cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios arba kad visų rūšių žvakės yra pagamintos iš tos pačios žaliavos, dažniausia vaško, kad jas gamina tie patys gamintojai ir eksportuojant jos parduodamos tais pačiais pardavimo kanalais arba panašiems pirkėjams Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(23)

Atsižvelgiant į tai reikėtų pabrėžti, kad šalys neginčijo fakto, kad visų rūšių žvakių pagrindinės cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios arba kad visų rūšių žvakės yra pagamintos iš tos pačios žaliavos, dažniausia vaško, kad jas gamina tie patys gamintojai ir eksportuojant jos parduodamos tais pačiais pardavimo kanalais arba panašiems pirkėjams Bendrijos rinkoje.

| (24) | Pagrindiniai suinteresuotųjų šalių argumentai buvo pagrįsti faktu, kad KLR gaminamų ir į Bendriją eksportuojamų rūšių žvakės nėra panašios į Bendrijos gamintojų Bendrijoje gaminamų rūšių žvakes. Visi tvirtinimai buvo atidžiai išnagrinėti, tačiau naujų svarbių faktų palyginti su pradiniame etape pareikštais ir išnagrinėtais tvirtinimais nenustatyta. |
| --- | --- |

(24)

Pagrindiniai suinteresuotųjų šalių argumentai buvo pagrįsti faktu, kad KLR gaminamų ir į Bendriją eksportuojamų rūšių žvakės nėra panašios į Bendrijos gamintojų Bendrijoje gaminamų rūšių žvakes. Visi tvirtinimai buvo atidžiai išnagrinėti, tačiau naujų svarbių faktų palyginti su pradiniame etape pareikštais ir išnagrinėtais tvirtinimais nenustatyta.

| (25) | 14 konstatuojamojoje dalyje nurodytas tvirtinimas dėl nagrinėjamojo produkto apibrėžties taip pat buvo pareikštas dėl panašaus produkto. Buvo teigiama, kad eksportuojantys KLR gamintojai dažniausiai gamina rankų darbo arba imlias darbui dekoratyvines žvakes, kurios toliau apdirbamos ir yra įvairių formų, kurių Bendrijos gamintojai negamina arba gamina nedidelį kiekį. Todėl buvo tvirtinama, kad šių rūšių žvakės yra nepanašios į Bendrijos gamintojų gaminamas žvakes. |
| --- | --- |

(25)

14 konstatuojamojoje dalyje nurodytas tvirtinimas dėl nagrinėjamojo produkto apibrėžties taip pat buvo pareikštas dėl panašaus produkto. Buvo teigiama, kad eksportuojantys KLR gamintojai dažniausiai gamina rankų darbo arba imlias darbui dekoratyvines žvakes, kurios toliau apdirbamos ir yra įvairių formų, kurių Bendrijos gamintojai negamina arba gamina nedidelį kiekį. Todėl buvo tvirtinama, kad šių rūšių žvakės yra nepanašios į Bendrijos gamintojų gaminamas žvakes.

| (26) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad šis tvirtinimas yra neteisingas. Bendrijos pramonės apibrėžčiai priskirti gamintojai daugiausia užima įprastinių žvakių rinkos segmentą, tačiau turima informacija rodo, kad tam tikrose valstybėse narėse, kaip antai Estijoje, Graikijoje, Italijoje, Lenkijoje, Prancūzijoje, Slovėnijoje ir Vokietijoje, yra didelis skaičius Bendrijos gamintojų, gaminančių dekoratyvines žvakes, įskaitant rankų darbo ir imlias darbui žvakes. |
| --- | --- |

(26)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad šis tvirtinimas yra neteisingas. Bendrijos pramonės apibrėžčiai priskirti gamintojai daugiausia užima įprastinių žvakių rinkos segmentą, tačiau turima informacija rodo, kad tam tikrose valstybėse narėse, kaip antai Estijoje, Graikijoje, Italijoje, Lenkijoje, Prancūzijoje, Slovėnijoje ir Vokietijoje, yra didelis skaičius Bendrijos gamintojų, gaminančių dekoratyvines žvakes, įskaitant rankų darbo ir imlias darbui žvakes.

| (27) | Atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių tvirtinimus ir pateiktus įrodymus bei visą kitą atliekant tyrimą surinktą informaciją, manoma, kad nagrinėjamąjį produktą ir eksportuojančių gamintojų vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas žvakes bei Bendrijos gamintojų Bendrijos (kuri buvo pasirinkta panašia šalimi nustatant normaliąją vertę KLR) rinkoje parduodamas žvakes pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį būtų galima laikyti panašiu produktu. Šių produktų pagrindinės techninės ir cheminės savybės iš esmės yra tokios pačios, o pagrindinė naudojimo paskirtis – tokia pati arba panaši. |
| --- | --- |

(27)

Atsižvelgiant į suinteresuotųjų šalių tvirtinimus ir pateiktus įrodymus bei visą kitą atliekant tyrimą surinktą informaciją, manoma, kad nagrinėjamąjį produktą ir eksportuojančių gamintojų vidaus rinkoje gaminamas ir parduodamas žvakes bei Bendrijos gamintojų Bendrijos (kuri buvo pasirinkta panašia šalimi nustatant normaliąją vertę KLR) rinkoje parduodamas žvakes pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį būtų galima laikyti panašiu produktu. Šių produktų pagrindinės techninės ir cheminės savybės iš esmės yra tokios pačios, o pagrindinė naudojimo paskirtis – tokia pati arba panaši.

3.   ATRANKA

3.1.   Bendrijos gamintojų, importuotojų ir eksportuojančių KLR gamintojų atranka

| (28) | Kadangi jokių pastabų dėl Bendrijos gamintojų, importuotojų ir eksportuojančių KLR gamintojų atrankos, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas, negauta, laikinojo reglamento 31–40 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(28)

Kadangi jokių pastabų dėl Bendrijos gamintojų, importuotojų ir eksportuojančių KLR gamintojų atrankos, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas, negauta, laikinojo reglamento 31–40 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

3.2.   Individualus nagrinėjimas

| (29) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 41–43 konstatuojamosiose dalyse, vieno eksportuojančio gamintojo prašymo atlikti individualų nagrinėjimą (IN) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį pradiniame etape priimti nebuvo galima, nes tai būtų trukdę laiku užbaigti to etapo tyrimą. |
| --- | --- |

(29)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 41–43 konstatuojamosiose dalyse, vieno eksportuojančio gamintojo prašymo atlikti individualų nagrinėjimą (IN) pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį pradiniame etape priimti nebuvo galima, nes tai būtų trukdę laiku užbaigti to etapo tyrimą.

| (30) | Tačiau šiomis aplinkybėmis nuspręsta, kad administraciniu požiūriu šį vienintelį pagrįstą prašymą įmanoma patenkinti po laikinųjų priemonių nustatymo. |
| --- | --- |

(30)

Tačiau šiomis aplinkybėmis nuspręsta, kad administraciniu požiūriu šį vienintelį pagrįstą prašymą įmanoma patenkinti po laikinųjų priemonių nustatymo.

| (31) | Todėl tikrinamasis vizitas buvo surengtas šios KLR bendrovės patalpose:






  — | M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd., Taicang. |
| --- | --- | --- |

(31)

Todėl tikrinamasis vizitas buvo surengtas šios KLR bendrovės patalpose:

—

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd., Taicang.

Be to, tikrinamieji vizitai buvo surengti šių susijusių Bendrijos importuotojų patalpose:

| — | Müller Fabryka Świec S.A., Grudziądz, Lenkija, |
| --- | --- |

—

Müller Fabryka Świec S.A., Grudziądz, Lenkija,

| — | Gebr. Müller Kerzenfabrik AG, Straelen, Vokietija. |
| --- | --- |

—

Gebr. Müller Kerzenfabrik AG, Straelen, Vokietija.

4.   DEMPINGAS

4.1.   Pagrindinio reglamento 18 straipsnio taikymas

| (32) | Po pirminio faktų atskleidimo bendrovė, kuriai buvo taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, nesutiko su Komisijos išvadoms. Ji iš esmės pakartojo pradiniame etape išsakytus tvirtinimus, nepateikdama jokių pagrįstų įrodymų, kurie galėtų pateisinti preliminarių išvadų pakeitimą. |
| --- | --- |

(32)

Po pirminio faktų atskleidimo bendrovė, kuriai buvo taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis, nesutiko su Komisijos išvadoms. Ji iš esmės pakartojo pradiniame etape išsakytus tvirtinimus, nepateikdama jokių pagrįstų įrodymų, kurie galėtų pateisinti preliminarių išvadų pakeitimą.

| (33) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, laikinojo reglamento 44–47 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(33)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, laikinojo reglamento 44–47 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

4.2.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (34) | Po pirminio faktų atskleidimo penki eksportuojantys Kinijos gamintojai, kuriems nebuvo taikomas RER, nesutiko su preliminariomis išvadomis. |
| --- | --- |

(34)

Po pirminio faktų atskleidimo penki eksportuojantys Kinijos gamintojai, kuriems nebuvo taikomas RER, nesutiko su preliminariomis išvadomis.

| (35) | Eksportuotojo, kuris negalėjo įrodyti, kad atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus 1 ir 3 kriterijus, atveju, buvo teigiama, kad jis būtų atitikęs tos nuostatos 1 kriterijų, nes iš valstybės gauta finansinė parama, skirta, pavyzdžiui, mažai ar vidutinei įmonei technologijų centrui statyti, taip pat galėtų būti skiriama rinkos ekonomikos šalyse. Šis eksportuotojas taip pat teigė, kad kitame antidempingo tyrime kitai subsidijas gavusiai bendrovei buvo taikomas RER. |
| --- | --- |

(35)

Eksportuotojo, kuris negalėjo įrodyti, kad atitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus 1 ir 3 kriterijus, atveju, buvo teigiama, kad jis būtų atitikęs tos nuostatos 1 kriterijų, nes iš valstybės gauta finansinė parama, skirta, pavyzdžiui, mažai ar vidutinei įmonei technologijų centrui statyti, taip pat galėtų būti skiriama rinkos ekonomikos šalyse. Šis eksportuotojas taip pat teigė, kad kitame antidempingo tyrime kitai subsidijas gavusiai bendrovei buvo taikomas RER.

| (36) | Dėl pirmojo tvirtinimo reikia pastebėti, kad Bendrijos institucijos vertina prašymus taikyti RER remdamosi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktu, o ne bendru bendrovių, kurios veiklą vykdo KLR ir rinkos ekonomikos šalyse, rinkos sąlygų palyginimu. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Dėl antrojo tvirtinimo reikia pabrėžti, kad kiekvienas antidempingo tyrimas atliekamas atskirai ir kiekvieno tyrimo išvados yra padaromos atsižvelgiant į konkretaus atvejo aplinkybes. Be to, šiuo atveju iš valstybės paramos pobūdžio, dažnio ir ekonominės aplinkos, kurioje parama buvo teikiama, buvo matyti, kad eksportuotojas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 1 kriterijaus neatitiko. Todėl argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(36)

Dėl pirmojo tvirtinimo reikia pastebėti, kad Bendrijos institucijos vertina prašymus taikyti RER remdamosi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktu, o ne bendru bendrovių, kurios veiklą vykdo KLR ir rinkos ekonomikos šalyse, rinkos sąlygų palyginimu. Todėl šis tvirtinimas turėjo būti atmestas. Dėl antrojo tvirtinimo reikia pabrėžti, kad kiekvienas antidempingo tyrimas atliekamas atskirai ir kiekvieno tyrimo išvados yra padaromos atsižvelgiant į konkretaus atvejo aplinkybes. Be to, šiuo atveju iš valstybės paramos pobūdžio, dažnio ir ekonominės aplinkos, kurioje parama buvo teikiama, buvo matyti, kad eksportuotojas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 1 kriterijaus neatitiko. Todėl argumentas turėjo būti atmestas.

| (37) | Tas pats eksportuotojas tvirtino, kad dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 3 kriterijaus visi pateikti susiję dokumentai būtų įrodę, kad už žemėnaudos teises sumokėta kaina būtų nepriklausomai suderėta su vietos valdžios institucijomis ir todėl kaina būtų pagrįsta rinkos verte. |
| --- | --- |

(37)

Tas pats eksportuotojas tvirtino, kad dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 3 kriterijaus visi pateikti susiję dokumentai būtų įrodę, kad už žemėnaudos teises sumokėta kaina būtų nepriklausomai suderėta su vietos valdžios institucijomis ir todėl kaina būtų pagrįsta rinkos verte.

| (38) | Šiuo atveju reikia pastebėti, kad susiję dokumentai, kuriais grindžiama žemėnaudos teisių pirkimo kaina, sudaryti dar 1997 m. ir jais eksportuotojas šias teises įgijo neribotam laikotarpiui už tuo metu nustatytą kainą. Neatsižvelgdamas į jokį kainos padidėjimą nuo 1997 m. iki faktinio žemėnaudos teisių perdavimo dienos ir nepateikdamas jokios žemės įkainojimo ar įvertinimo ataskaitos, šis eksportuotojas negalėjo paaiškinti, kuo remiantis buvo nustatyta žemėnaudos teisių perdavimo kaina. |
| --- | --- |

(38)

Šiuo atveju reikia pastebėti, kad susiję dokumentai, kuriais grindžiama žemėnaudos teisių pirkimo kaina, sudaryti dar 1997 m. ir jais eksportuotojas šias teises įgijo neribotam laikotarpiui už tuo metu nustatytą kainą. Neatsižvelgdamas į jokį kainos padidėjimą nuo 1997 m. iki faktinio žemėnaudos teisių perdavimo dienos ir nepateikdamas jokios žemės įkainojimo ar įvertinimo ataskaitos, šis eksportuotojas negalėjo paaiškinti, kuo remiantis buvo nustatyta žemėnaudos teisių perdavimo kaina.

| (39) | Atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad šis eksportuotojas neatitinka nei 1 nei 3 pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijų, todėl turi būti patvirtintos pradiniame etape padarytos išvados. |
| --- | --- |

(39)

Atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad šis eksportuotojas neatitinka nei 1 nei 3 pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijų, todėl turi būti patvirtintos pradiniame etape padarytos išvados.

| (40) | Vienas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 2 kriterijaus neatitikęs eksportuotojas tvirtino, kad jis atitiko tą kriterijų, nes priešingai nei nustatyta pradiniame etape (laikinojo reglamento 53 konstatuojamoji dalis), finansinė dviem vadovaujantiems darbuotojams suteikta parama neturėtų būti laikoma „paskolomis“. Jis tvirtino, kad ši parama turėtų būti laikoma rezervinėmis lėšomis. |
| --- | --- |

(40)

Vienas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 2 kriterijaus neatitikęs eksportuotojas tvirtino, kad jis atitiko tą kriterijų, nes priešingai nei nustatyta pradiniame etape (laikinojo reglamento 53 konstatuojamoji dalis), finansinė dviem vadovaujantiems darbuotojams suteikta parama neturėtų būti laikoma „paskolomis“. Jis tvirtino, kad ši parama turėtų būti laikoma rezervinėmis lėšomis.

| (41) | Šiuo atveju reikia pastebėti, kad rezervinės lėšos yra įtrauktos į balansą kaip lėšos, skirtos ilgalaikių kapitalo investicijų projektams arba kitoms didelėms numatytoms išlaidoms, kurios bus patirtos ateityje. Šias lėšas įtraukus į balansą jos gali būti išleistos tik kapitalo išlaidų projektams, kuriems jos buvo iš pradžių numatytos, netaikant jokių nenumatytų aplinkybių išimčių. |
| --- | --- |

(41)

Šiuo atveju reikia pastebėti, kad rezervinės lėšos yra įtrauktos į balansą kaip lėšos, skirtos ilgalaikių kapitalo investicijų projektams arba kitoms didelėms numatytoms išlaidoms, kurios bus patirtos ateityje. Šias lėšas įtraukus į balansą jos gali būti išleistos tik kapitalo išlaidų projektams, kuriems jos buvo iš pradžių numatytos, netaikant jokių nenumatytų aplinkybių išimčių.

| (42) | Iš direktorių valdybos posėdžio protokolo matyti, kad tokie tikslai nebuvo numatyti. Be to, atitinkami įrašai buvo įtraukti į balanso eilutę „kitos gautinos sumos“, kuri paprastai naudojama trumpalaikėms savininkų ir darbuotojų paskoloms bei išankstiniams mokėjimams. |
| --- | --- |

(42)

Iš direktorių valdybos posėdžio protokolo matyti, kad tokie tikslai nebuvo numatyti. Be to, atitinkami įrašai buvo įtraukti į balanso eilutę „kitos gautinos sumos“, kuri paprastai naudojama trumpalaikėms savininkų ir darbuotojų paskoloms bei išankstiniams mokėjimams.

| (43) | Todėl galima daryti išvadą, kad dviem asmenims suteiktos lėšos buvo skirtos ne naudoti kaip kapitalo rezervą, o tam, kad būtų išmokėtos tinkamo teisinio pagrindo neturinčios pinigų sumos, visų pirma nesudarius sutarties, kurioje būtų nurodytos grąžinimo datos arba mokėtinos palūkanos. Bet kuriuo atveju toks sandoris turi būti laikomas finansine priemone, kaip apibrėžta 32 tarptautiniame apskaitos standarte (toliau – TAS). Be to, šie sandoriai buvo atskleisti nesilaikant 24 TAS, nes finansinėse bendrovės ataskaitose nebuvo nurodyta: i) sandorių suma; ii) jų terminai ir sąlygos, taip pat ar jie užtikrinti įkeitimu; ir iii) atlyginimo pobūdis ir informacija apie suteiktas ar gautas garantijas. |
| --- | --- |

(43)

Todėl galima daryti išvadą, kad dviem asmenims suteiktos lėšos buvo skirtos ne naudoti kaip kapitalo rezervą, o tam, kad būtų išmokėtos tinkamo teisinio pagrindo neturinčios pinigų sumos, visų pirma nesudarius sutarties, kurioje būtų nurodytos grąžinimo datos arba mokėtinos palūkanos. Bet kuriuo atveju toks sandoris turi būti laikomas finansine priemone, kaip apibrėžta 32 tarptautiniame apskaitos standarte (toliau – TAS). Be to, šie sandoriai buvo atskleisti nesilaikant 24 TAS, nes finansinėse bendrovės ataskaitose nebuvo nurodyta: i) sandorių suma; ii) jų terminai ir sąlygos, taip pat ar jie užtikrinti įkeitimu; ir iii) atlyginimo pobūdis ir informacija apie suteiktas ar gautas garantijas.

| (44) | Atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad šis eksportuotojas neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 2 kriterijaus, todėl patvirtinamos pradiniame etape padarytos išvados. |
| --- | --- |

(44)

Atsižvelgiant į tai daroma išvada, kad šis eksportuotojas neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 2 kriterijaus, todėl patvirtinamos pradiniame etape padarytos išvados.

| (45) | Kitas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 2 kriterijaus reikalavimų neatitikęs eksportuotojas neginčijo fakto, kad jo apskaitoje buvo padaryta klaidų, tačiau laikė, kad kai kurios jų buvo nedidelės, o kai kurios kitos, padarytos ankstesniais metais, neturėjo poveikio bendrovės apskaitos aiškumui. |
| --- | --- |

(45)

Kitas pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 2 kriterijaus reikalavimų neatitikęs eksportuotojas neginčijo fakto, kad jo apskaitoje buvo padaryta klaidų, tačiau laikė, kad kai kurios jų buvo nedidelės, o kai kurios kitos, padarytos ankstesniais metais, neturėjo poveikio bendrovės apskaitos aiškumui.

| (46) | Šiuo klausimu reikia pastebėti, kad klaidų buvo rasta atsitiktinai atrinktuose apskaitos dokumentuose ir jos nebuvo auditorių nurodytos audito ataskaitoje, dėl ko kyla rimtų abejonių, ar buvo atliktas visų apskaitos dokumentų auditas laikantis TAS. Be to, klaidinga ilgalaikio turto apskaita ankstesniais metais ir toliau iškreipia bendrovės sąnaudų analizę ir jos negalima laikyti atitinkančia 1 ir 38 TAS. |
| --- | --- |

(46)

Šiuo klausimu reikia pastebėti, kad klaidų buvo rasta atsitiktinai atrinktuose apskaitos dokumentuose ir jos nebuvo auditorių nurodytos audito ataskaitoje, dėl ko kyla rimtų abejonių, ar buvo atliktas visų apskaitos dokumentų auditas laikantis TAS. Be to, klaidinga ilgalaikio turto apskaita ankstesniais metais ir toliau iškreipia bendrovės sąnaudų analizę ir jos negalima laikyti atitinkančia 1 ir 38 TAS.

| (47) | Todėl patvirtinamas pradiniame etape nustatytas faktas, kad šis eksportuojantis gamintojas neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 2 kriterijaus. |
| --- | --- |

(47)

Todėl patvirtinamas pradiniame etape nustatytas faktas, kad šis eksportuojantis gamintojas neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 2 kriterijaus.

| (48) | Bendradarbiaujantis eksportuotojas, kurio prašymas taikyti RER buvo atmestas todėl, kad jis negalėjo įrodyti, jog atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 1 kriterijų, pateikė raštišką Kinijos vietos valdžios institucijų išduotą patvirtinimą, kuris, eksportuotojo teigimu, įrodo, kad bendrovei nebuvo taikomi jokie pirkimo ar pardavimo veiklos apribojimai. |
| --- | --- |

(48)

Bendradarbiaujantis eksportuotojas, kurio prašymas taikyti RER buvo atmestas todėl, kad jis negalėjo įrodyti, jog atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 1 kriterijų, pateikė raštišką Kinijos vietos valdžios institucijų išduotą patvirtinimą, kuris, eksportuotojo teigimu, įrodo, kad bendrovei nebuvo taikomi jokie pirkimo ar pardavimo veiklos apribojimai.

| (49) | Tačiau kadangi pateiktas patvirtinimas prieštarauja šio konkretaus eksportuojančio gamintojo įstatams ir pateiktų įrodymų nebebuvo įmanoma patikrinti, prašymas taikyti RER turi būti atmestas ir galutiniame etape. |
| --- | --- |

(49)

Tačiau kadangi pateiktas patvirtinimas prieštarauja šio konkretaus eksportuojančio gamintojo įstatams ir pateiktų įrodymų nebebuvo įmanoma patikrinti, prašymas taikyti RER turi būti atmestas ir galutiniame etape.

| (50) | Bendradarbiaujantis eksportuotojas, kuris, kaip buvo nustatyta, neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 1–3 kriterijų, dėl tos nuostatos 1 kriterijaus teigė, kad bendrovė iš esmės nesilaikė įstatuose numatytų pirkimo ir pardavimo apribojimų. Jis nepaneigė išvadų dėl tos nuostatos 2 kriterijaus, tačiau teigė, kad bendrovės apskaitos klaidos buvo padarytos dėl netinkamos apskaitininkų veiklos ir (arba) vietos mokesčių institucijų nurodymų. Dėl tos nuostatos 3 kriterijaus bendrovė pateikė tam tikrų paaiškinimų dėl nuolaidos, gautos iš valstybės, kuri buvo laikoma netinkamu žemėnaudos teisių įvertinimu, tačiau nepateikė jokių įrodymų, kad ji atitiko nuolaidos sąlygas. |
| --- | --- |

(50)

Bendradarbiaujantis eksportuotojas, kuris, kaip buvo nustatyta, neatitiko pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 1–3 kriterijų, dėl tos nuostatos 1 kriterijaus teigė, kad bendrovė iš esmės nesilaikė įstatuose numatytų pirkimo ir pardavimo apribojimų. Jis nepaneigė išvadų dėl tos nuostatos 2 kriterijaus, tačiau teigė, kad bendrovės apskaitos klaidos buvo padarytos dėl netinkamos apskaitininkų veiklos ir (arba) vietos mokesčių institucijų nurodymų. Dėl tos nuostatos 3 kriterijaus bendrovė pateikė tam tikrų paaiškinimų dėl nuolaidos, gautos iš valstybės, kuri buvo laikoma netinkamu žemėnaudos teisių įvertinimu, tačiau nepateikė jokių įrodymų, kad ji atitiko nuolaidos sąlygas.

| (51) | Dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 1 kriterijaus pastebima, kad Kinijos bendrovių įstatymas numato, kad bendrovių įstatai yra privalomi bendrovei, akcininkams, direktoriams, vadovams ir aukščiausio lygio vadovams, todėl bendrovės pastabos buvo atmestos. Be to, dėl tos nuostatos 2 ir 3 kriterijų bendrovės pastabos negalėjo pateisinti susijusių preliminarių išvadų pakeitimo. Todėl laikinojo reglamento 54 konstatuojamoji dalis patvirtinama. |
| --- | --- |

(51)

Dėl pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto 1 kriterijaus pastebima, kad Kinijos bendrovių įstatymas numato, kad bendrovių įstatai yra privalomi bendrovei, akcininkams, direktoriams, vadovams ir aukščiausio lygio vadovams, todėl bendrovės pastabos buvo atmestos. Be to, dėl tos nuostatos 2 ir 3 kriterijų bendrovės pastabos negalėjo pateisinti susijusių preliminarių išvadų pakeitimo. Todėl laikinojo reglamento 54 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

| (52) | Dėl laikinojo reglamento 57 konstatuojamosios dalies pastebima, kad informacijos, gautos po išvadų dėl RER atskleidimo, analizė nepateisina bendrovių, kurioms buvo taikomas RER, nustatymo pakeitimo. |
| --- | --- |

(52)

Dėl laikinojo reglamento 57 konstatuojamosios dalies pastebima, kad informacijos, gautos po išvadų dėl RER atskleidimo, analizė nepateisina bendrovių, kurioms buvo taikomas RER, nustatymo pakeitimo.

| (53) | Bendrovė, kuriai buvo taikomas IN, įrodė, kad ji atitiko 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus, todėl jai galėjo būti suteiktas RER statusas. |
| --- | --- |

(53)

Bendrovė, kuriai buvo taikomas IN, įrodė, kad ji atitiko 2 straipsnio 7 dalies c punkto kriterijus, todėl jai galėjo būti suteiktas RER statusas.

4.3.   Individualus režimas (IR)

| (54) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad antikonkurencine veikla ir valstybės kišimusi būtų skatinama vengti priemonių, todėl nė vienam Kinijos gamintojui neturėtų būti taikomas IR. |
| --- | --- |

(54)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad antikonkurencine veikla ir valstybės kišimusi būtų skatinama vengti priemonių, todėl nė vienam Kinijos gamintojui neturėtų būti taikomas IR.

| (55) | Šiuo klausimu pastebima, kad ši šalis nepateikė jokių pagrįstų su šiuo teiginiu susijusių įrodymų. Tačiau siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl žymaus muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, skirtos tinkamam antidempingo muitų taikymui užtikrinti (žr. 149 ir 150 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(55)

Šiuo klausimu pastebima, kad ši šalis nepateikė jokių pagrįstų su šiuo teiginiu susijusių įrodymų. Tačiau siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl žymaus muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, skirtos tinkamam antidempingo muitų taikymui užtikrinti (žr. 149 ir 150 konstatuojamąsias dalis).

| (56) | Kadangi jokių kitų pastabų dėl IR negauta, laikinojo reglamento 58–60 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(56)

Kadangi jokių kitų pastabų dėl IR negauta, laikinojo reglamento 58–60 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

4.4.   Normalioji vertė

4.4.1.   Bendradarbiaujantys eksportuotojai, kuriems taikomas RER

| (57) | Nustatyta, kad KLR bendrovė, kuriai buvo taikomas IN ir vėliau RER (toliau – IN bendrovė), produkto vidaus rinkoje nepardavė. Todėl normalioji šios bendrovės vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, tą pačią metodiką taikant tipiško produkto kiekio vidaus rinkoje neparduodantiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams, kaip aprašyta laikinojo reglamento 67–69 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(57)

Nustatyta, kad KLR bendrovė, kuriai buvo taikomas IN ir vėliau RER (toliau – IN bendrovė), produkto vidaus rinkoje nepardavė. Todėl normalioji šios bendrovės vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, tą pačią metodiką taikant tipiško produkto kiekio vidaus rinkoje neparduodantiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams, kaip aprašyta laikinojo reglamento 67–69 konstatuojamosiose dalyse.

| (58) | Kadangi jokių kitų pastabų dėl normaliosios eksportuotojų, kuriems taikomas RER, vertės negauta, laikinojo reglamento 61–69 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(58)

Kadangi jokių kitų pastabų dėl normaliosios eksportuotojų, kuriems taikomas RER, vertės negauta, laikinojo reglamento 61–69 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

4.4.2.   Eksportuojantys gamintojai, kuriems netaikomas RER, ir panaši šalis

| (59) | Kai kurios šalys prieštaravo Bendrijos pramonės pasirinkimui panašia šalimi iš esmės dėl to, kad skiriasi jų darbo rinkos ir todėl skiriasi darbo sąnaudos. Kaip išsamiai paaiškinta laikinojo reglamento 70–76 konstatuojamosiose dalyse, buvo dėta daug pastangų siekiant panašios šalies bendradarbiavimo. Kadangi šalys nebendradarbiavo, buvo manoma, kad siekiant nustatyti normaliąją vertę rinkos ekonomikos šalyje gali būti naudojami turimi Bendrijos pramonės duomenys. Atsižvelgiant į panašios šalies duomenis argumentas dėl skirtingų darbo rinkų yra neaktualus. Be to, šios šalys argumentus ir pastabas pateikė be jokio pagrindimo arba konkrečių alternatyvių pasiūlymų dėl panašios šalies pasirinkimo. Todėl į šias pastabas turėjo būti neatsižvelgiama ir preliminarios išvados gali būti patvirtintos. |
| --- | --- |

(59)

Kai kurios šalys prieštaravo Bendrijos pramonės pasirinkimui panašia šalimi iš esmės dėl to, kad skiriasi jų darbo rinkos ir todėl skiriasi darbo sąnaudos. Kaip išsamiai paaiškinta laikinojo reglamento 70–76 konstatuojamosiose dalyse, buvo dėta daug pastangų siekiant panašios šalies bendradarbiavimo. Kadangi šalys nebendradarbiavo, buvo manoma, kad siekiant nustatyti normaliąją vertę rinkos ekonomikos šalyje gali būti naudojami turimi Bendrijos pramonės duomenys. Atsižvelgiant į panašios šalies duomenis argumentas dėl skirtingų darbo rinkų yra neaktualus. Be to, šios šalys argumentus ir pastabas pateikė be jokio pagrindimo arba konkrečių alternatyvių pasiūlymų dėl panašios šalies pasirinkimo. Todėl į šias pastabas turėjo būti neatsižvelgiama ir preliminarios išvados gali būti patvirtintos.

| (60) | Kadangi jokių kitų pastabų dėl panašios šalies negauta, laikinojo reglamento 70–76 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(60)

Kadangi jokių kitų pastabų dėl panašios šalies negauta, laikinojo reglamento 70–76 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

4.5.   Eksporto kaina

| (61) | Kadangi IN bendrovė produktą eksportui į Bendriją pardavinėjo per Bendrijoje esančias susijusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis perpardavimo pirmiesiems nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje kainomis. |
| --- | --- |

(61)

Kadangi IN bendrovė produktą eksportui į Bendriją pardavinėjo per Bendrijoje esančias susijusias bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis perpardavimo pirmiesiems nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje kainomis.

| (62) | Kadangi jokių pastabų dėl eksporto kainos, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas, negauta, laikinojo reglamento 77 ir 78 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(62)

Kadangi jokių pastabų dėl eksporto kainos, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas, negauta, laikinojo reglamento 77 ir 78 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

4.6.   Palyginimas

| (63) | IN bendrovei buvo atlikti koregavimai, kaip aprašyta laikinojo reglamento 81–83 konstatuojamosiose dalyse, siekiant užtikrinti, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį normalioji vertė ir eksporto kaina būtų lyginamos teisingai. |
| --- | --- |

(63)

IN bendrovei buvo atlikti koregavimai, kaip aprašyta laikinojo reglamento 81–83 konstatuojamosiose dalyse, siekiant užtikrinti, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį normalioji vertė ir eksporto kaina būtų lyginamos teisingai.

| (64) | Vienas eksportuojantis gamintojas paprašė jo eksporto kainą pakoreguoti pagal valiutos konvertavimą, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies j punkte. Šį koregavimą jis kiekybiškai įvertino kaip grynąjį valiutos keitimo nuostolį (gautą dėl valiutos keitimo pelno ir nuostolio skirtumo), patirtą per TL nagrinėjamąjį produktą parduodant eksportui į Bendriją. Tačiau kadangi šis eksportuotojas nepateikė įrodymų, kad per TL buvo ilgalaikių valiutos kurso pasikeitimų, į šį tvirtinimą turėjo būti neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

(64)

Vienas eksportuojantis gamintojas paprašė jo eksporto kainą pakoreguoti pagal valiutos konvertavimą, kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies j punkte. Šį koregavimą jis kiekybiškai įvertino kaip grynąjį valiutos keitimo nuostolį (gautą dėl valiutos keitimo pelno ir nuostolio skirtumo), patirtą per TL nagrinėjamąjį produktą parduodant eksportui į Bendriją. Tačiau kadangi šis eksportuotojas nepateikė įrodymų, kad per TL buvo ilgalaikių valiutos kurso pasikeitimų, į šį tvirtinimą turėjo būti neatsižvelgiama.

| (65) | Kadangi jokių kitų pastabų dėl palyginimo, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas, negauta, laikinojo reglamento 79–83 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(65)

Kadangi jokių kitų pastabų dėl palyginimo, dėl kurių reikėtų pakeisti preliminarias išvadas, negauta, laikinojo reglamento 79–83 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

4.7.   Dempingo skirtumai

| (66) | Po pirminio faktų atskleidimo kai kurie eksportuojantys gamintojai, kuriems buvo taikomas IR, tvirtino, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį jų dempingo skirtumui nustatyti turėjo būti naudojami visi jų eksporto sandoriai. |
| --- | --- |

(66)

Po pirminio faktų atskleidimo kai kurie eksportuojantys gamintojai, kuriems buvo taikomas IR, tvirtino, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalį jų dempingo skirtumui nustatyti turėjo būti naudojami visi jų eksporto sandoriai.

| (67) | Atsižvelgiant į šias pastabas ir siekiant užtikrinti, kad normaliąsias vertes būtų galima nustatyti daugumos rūšių iš KLR eksportuojamam produktui, visų pirma kadangi buvo naudojami panašios šalies duomenys, buvo manoma tikslinga atitinkamai pakoreguoti kriterijus, naudojamus siekiant nustatyti skirtingų rūšių produktą. Todėl dempingo apskaičiavimai buvo patikslinti atsižvelgiant į pakoreguotus kriterijus. |
| --- | --- |

(67)

Atsižvelgiant į šias pastabas ir siekiant užtikrinti, kad normaliąsias vertes būtų galima nustatyti daugumos rūšių iš KLR eksportuojamam produktui, visų pirma kadangi buvo naudojami panašios šalies duomenys, buvo manoma tikslinga atitinkamai pakoreguoti kriterijus, naudojamus siekiant nustatyti skirtingų rūšių produktą. Todėl dempingo apskaičiavimai buvo patikslinti atsižvelgiant į pakoreguotus kriterijus.

| (68) | Vienam eksportuojančiam gamintojui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą, remiantis žaliavos skirtumo rinkos verte, buvo papildomai patikslintos fizinės savybės. |
| --- | --- |

(68)

Vienam eksportuojančiam gamintojui pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą, remiantis žaliavos skirtumo rinkos verte, buvo papildomai patikslintos fizinės savybės.

| (69) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis bendrovių, kurioms taikomas IR, svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina, kaip pirmiau nustatyta. |
| --- | --- |

(69)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis bendrovių, kurioms taikomas IR, svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina, kaip pirmiau nustatyta.

| (70) | Tuo remiantis galutiniai dempingo skirtumai, išreikšti sąnaudų, draudimo ir frachto (toliau – CIF) kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra tokie:






  Bendrovė | Galutinis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 47,7 % |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 13,8 % |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 48,4 % |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 % |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 % |
| Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd. | 14,0 % |
| Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd. | 0 % |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 18,8 % |
| Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės | 31,8 % |

(70)

Tuo remiantis galutiniai dempingo skirtumai, išreikšti sąnaudų, draudimo ir frachto (toliau – CIF) kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi, yra tokie:

Bendrovė

Galutinis dempingo skirtumas

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.

47,7 %

Dalian Bright Wax Co., Ltd.

13,8 %

Dalian Talent Gift Co., Ltd.

48,4 %

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.

0 %

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.

0 %

Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd.

14,0 %

Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd.

0 %

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.

18,8 %

Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės

31,8 %

| (71) | Atsižvelgiant į atrinktų bendrovių dempingo skirtumų pokyčius, neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuotojų svertinis vidutinis dempingo skirtumas buvo perskaičiuotas pagal laikinojo reglamento 86 konstatuojamojoje dalyje aprašytą metodiką ir, kaip nurodyta pirmiau, nustatytas 31,8 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą svertinis vidutinis dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(71)

Atsižvelgiant į atrinktų bendrovių dempingo skirtumų pokyčius, neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuotojų svertinis vidutinis dempingo skirtumas buvo perskaičiuotas pagal laikinojo reglamento 86 konstatuojamojoje dalyje aprašytą metodiką ir, kaip nurodyta pirmiau, nustatytas 31,8 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą svertinis vidutinis dempingo skirtumas.

| (72) | Dempingo skirtumo visos šalies mastu apskaičiavimo pagrindas buvo nustatytas laikinojo reglamento 87 ir 88 konstatuojamosiose dalyse ir atsižvelgiant į patikslintus apskaičiavimus, paaiškintus 67 konstatuojamojoje dalyje, dempingo skirtumas visos šalies mastu sumažėjo nuo 66,1 % iki 62,9 %. |
| --- | --- |

(72)

Dempingo skirtumo visos šalies mastu apskaičiavimo pagrindas buvo nustatytas laikinojo reglamento 87 ir 88 konstatuojamosiose dalyse ir atsižvelgiant į patikslintus apskaičiavimus, paaiškintus 67 konstatuojamojoje dalyje, dempingo skirtumas visos šalies mastu sumažėjo nuo 66,1 % iki 62,9 %.

| (73) | Viena šalis abejojo teisiniu pagrindu, kuriuo remiantis nustatytas nebendradarbiaujančių eksportuotojų dempingo skirtumas buvo didesnis už bendradarbiaujančių neatrinktų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumą. Šiuo klausimu paaiškinama, kad laikinojo reglamento 87 konstatuojamojoje dalyje aprašyta metodika, kuri yra paremta turimais faktais, buvo taikoma pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas. |
| --- | --- |

(73)

Viena šalis abejojo teisiniu pagrindu, kuriuo remiantis nustatytas nebendradarbiaujančių eksportuotojų dempingo skirtumas buvo didesnis už bendradarbiaujančių neatrinktų eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumą. Šiuo klausimu paaiškinama, kad laikinojo reglamento 87 konstatuojamojoje dalyje aprašyta metodika, kuri yra paremta turimais faktais, buvo taikoma pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnio nuostatas.

| (74) | Šiuo pagrindu visai šaliai galutinai nustatytas 62,9 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo dydis. |
| --- | --- |

(74)

Šiuo pagrindu visai šaliai galutinai nustatytas 62,9 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo dydis.

5.   ŽALA

5.1.   Bendrijos gamyba

| (75) | Kadangi jokių pastabų dėl Bendrijos gamybos negauta ir naujų išvadų nepadaryta, laikinojo reglamento 90 ir 91 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(75)

Kadangi jokių pastabų dėl Bendrijos gamybos negauta ir naujų išvadų nepadaryta, laikinojo reglamento 90 ir 91 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

5.2.   Bendrijos pramonės apibrėžtis

| (76) | Kadangi jokių pastabų dėl Bendrijos pramonės apibrėžties, dėl kurių būtų reikėję pakeisti preliminarias išvadas, negauta, laikinojo reglamento 92 konstatuojamoji dalis patvirtinama. |
| --- | --- |

(76)

Kadangi jokių pastabų dėl Bendrijos pramonės apibrėžties, dėl kurių būtų reikėję pakeisti preliminarias išvadas, negauta, laikinojo reglamento 92 konstatuojamoji dalis patvirtinama.

5.3.   Suvartojimas Bendrijoje

Lentelė

| Suvartojimas Bendrijoje | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonos | 511 103 | 545 757 | 519 801 | 577 332 |
| Indeksas | 100 | 107 | 102 | 113 |
| Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai |

Suvartojimas Bendrijoje

2004 m.

2005 m.

2006 m.

TL

Tonos

511 103

545 757

519 801

577 332

Indeksas

100

107

102

113

Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai

| (77) | Kadangi jokių pastabų dėl šioje lentelėje nurodyto suvartojimo Bendrijoje negauta, laikinojo reglamento 93 ir 94 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(77)

Kadangi jokių pastabų dėl šioje lentelėje nurodyto suvartojimo Bendrijoje negauta, laikinojo reglamento 93 ir 94 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

5.4.   Importas į Bendriją iš KLR

5.4.1.   Importo dempingo kainomis apimtis, kaina ir rinkos dalis

| (78) | Toliau pateiktoje lentelėje nurodytas visas eksportuojančių Kinijos gamintojų importas į Bendrijos rinką per nagrinėjamąjį laikotarpį.

  Lentelė










  Visas importas iš KLR | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas (tonomis) | 147 530 | 177 662 | 168 986 | 199 112 |
| Indeksas | 100 | 120 | 115 | 135 |
| Kainos (EUR/t) | 1 486 | 1 518 | 1 678 | 1 599 |
| Indeksas | 100 | 102 | 113 | 108 |
| Rinkos dalis | 28,9 % | 32,6 % | 32,5 % | 34,5 % |
| Indeksas | 100 | 113 | 112 | 119 |
| Šaltinis: Eurostatas |

(78)

Toliau pateiktoje lentelėje nurodytas visas eksportuojančių Kinijos gamintojų importas į Bendrijos rinką per nagrinėjamąjį laikotarpį.

Lentelė

Visas importas iš KLR

2004 m.

2005 m.

2006 m.

TL

Importas (tonomis)

147 530

177 662

168 986

199 112

Indeksas

100

120

115

135

Kainos (EUR/t)

1 486

1 518

1 678

1 599

Indeksas

100

102

113

108

Rinkos dalis

28,9 %

32,6 %

32,5 %

34,5 %

Indeksas

100

113

112

119

Šaltinis: Eurostatas

| (79) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 97 konstatuojamojoje dalyje, kai norint nustatyti dempingą atliekama atranka, Komisija pagal nustatytą tvarką nagrinėja, ar yra teigiamų įrodymų, kad visos neatrinktos bendrovės produktus Bendrijos rinkoje per TL iš tiesų pardavė dempingo arba ne dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(79)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 97 konstatuojamojoje dalyje, kai norint nustatyti dempingą atliekama atranka, Komisija pagal nustatytą tvarką nagrinėja, ar yra teigiamų įrodymų, kad visos neatrinktos bendrovės produktus Bendrijos rinkoje per TL iš tiesų pardavė dempingo arba ne dempingo kainomis.

| (80) | Atsižvelgiant į galutines išvadas dėl dempingo ir tai, kad buvo nustatyta, jog dar dvi bendrovės produktų Bendrijos rinkoje nepardavė dempingo kainomis, reikėjo pakartotinai įvertinti visą importo dempingo kainomis apimtį ir kainą. Šiuo tikslu remiantis Eurostato duomenimis, atrinktų eksportuojančių KLR gamintojų pateiktais klausimyno atsakymais ir visų bendradarbiaujančių KLR bendrovių užpildytomis atrankos formomis, buvo pakartotinai nustatyta, kokias eksporto kainas taiko neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai ir nebendradarbiaujantys eksportuotojai. |
| --- | --- |

(80)

Atsižvelgiant į galutines išvadas dėl dempingo ir tai, kad buvo nustatyta, jog dar dvi bendrovės produktų Bendrijos rinkoje nepardavė dempingo kainomis, reikėjo pakartotinai įvertinti visą importo dempingo kainomis apimtį ir kainą. Šiuo tikslu remiantis Eurostato duomenimis, atrinktų eksportuojančių KLR gamintojų pateiktais klausimyno atsakymais ir visų bendradarbiaujančių KLR bendrovių užpildytomis atrankos formomis, buvo pakartotinai nustatyta, kokias eksporto kainas taiko neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai ir nebendradarbiaujantys eksportuotojai.

| (81) | Pasitelkus pradiniame etape naudotą metodiką manyta, kad remiantis atrinktais eksportuojančiais gamintojais nustatytą vidutinį dempingo skirtumą pridėjus prie vidutinių eksporto kainų, nustatytų atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, kurie eksportavo dempingo kainomis, būtų nustatytas ne dempingo kainomis vykdomo eksporto kainų lygis. Tada neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytos eksporto kainos buvo palygintos su ne dempingo kainomis vykdomo eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(81)

Pasitelkus pradiniame etape naudotą metodiką manyta, kad remiantis atrinktais eksportuojančiais gamintojais nustatytą vidutinį dempingo skirtumą pridėjus prie vidutinių eksporto kainų, nustatytų atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, kurie eksportavo dempingo kainomis, būtų nustatytas ne dempingo kainomis vykdomo eksporto kainų lygis. Tada neatrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytos eksporto kainos buvo palygintos su ne dempingo kainomis vykdomo eksporto kainomis.

| (82) | Tokiu būdu palyginus kainas nustatyta, kad ir i) neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų; ir ii) atliekant tyrimą nebendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų vidutinės eksporto kainos visais atvejais buvo mažesnės už atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas vidutines ne dempingo kainas. Tai buvo pakankamas patvirtinimas, kad visų neatrinktų bendrovių, būtent bendradarbiavusių ir nebendradarbiavusių bendrovių, importas galėjo būti laikomas dempingu. |
| --- | --- |

(82)

Tokiu būdu palyginus kainas nustatyta, kad ir i) neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų; ir ii) atliekant tyrimą nebendradarbiavusių eksportuojančių gamintojų vidutinės eksporto kainos visais atvejais buvo mažesnės už atrinktiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas vidutines ne dempingo kainas. Tai buvo pakankamas patvirtinimas, kad visų neatrinktų bendrovių, būtent bendradarbiavusių ir nebendradarbiavusių bendrovių, importas galėjo būti laikomas dempingu.

| (83) | Kaip minėta 80 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad trys eksportuojantys KLR gamintojai, iš kurių du buvo atrinkti, o vienam taikomas individualus nagrinėjimas, produktų Bendrijos rinkoje nepardavė dempingo kainomis. Todėl jų eksportas buvo nenagrinėjamas analizuojant importo dempingo kainomis raidą Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(83)

Kaip minėta 80 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad trys eksportuojantys KLR gamintojai, iš kurių du buvo atrinkti, o vienam taikomas individualus nagrinėjimas, produktų Bendrijos rinkoje nepardavė dempingo kainomis. Todėl jų eksportas buvo nenagrinėjamas analizuojant importo dempingo kainomis raidą Bendrijos rinkoje.

| (84) | Toliau pateiktoje lentelėje nurodytas visas KLR kilmės žvakių, kurios buvo nustatytos arba laikomos parduotomis dempingo kainomis Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį, importas.

  Lentelė










  Importas iš KLR dempingo kainomis | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importas (tonomis) | 137 754 | 159 979 | 152 803 | 181 043 |
| Indeksas | 100 | 116 | 111 | 131 |
| Kainos (EUR/t) | 1 420 | 1 470 | 1 610 | 1 560 |
| Indeksas | 100 | 104 | 113 | 110 |
| Rinkos dalis | 27,0 % | 29,3 % | 29,4 % | 31,4 % |
| Indeksas | 100 | 109 | 109 | 116 |
| Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai |

(84)

Toliau pateiktoje lentelėje nurodytas visas KLR kilmės žvakių, kurios buvo nustatytos arba laikomos parduotomis dempingo kainomis Bendrijos rinkoje per nagrinėjamąjį laikotarpį, importas.

Lentelė

Importas iš KLR dempingo kainomis

2004 m.

2005 m.

2006 m.

TL

Importas (tonomis)

137 754

159 979

152 803

181 043

Indeksas

100

116

111

131

Kainos (EUR/t)

1 420

1 470

1 610

1 560

Indeksas

100

104

113

110

Rinkos dalis

27,0 %

29,3 %

29,4 %

31,4 %

Indeksas

100

109

109

116

Šaltinis: Eurostatas ir klausimyno atsakymai

| (85) | Apskritai labai padidėjo importo iš KLR dempingo kainomis kiekis – nuo 137 754 tonų 2004 m. iki 181 043 tonų per TL, t. y. 31 % arba daugiau nei 43 000 tonų per nagrinėjamąjį laikotarpį. Atitinkama rinkos dalis padidėjo mažiau (+ 4,4 procentinio punkto), nes padidėjo Bendrijoje suvartojamas kiekis. Be to, nors 2005–2006 m. suvartojamas kiekis iš esmės sumažėjo, importas dempingo kainomis neprarado jokios užimamos rinkos dalies. |
| --- | --- |

(85)

Apskritai labai padidėjo importo iš KLR dempingo kainomis kiekis – nuo 137 754 tonų 2004 m. iki 181 043 tonų per TL, t. y. 31 % arba daugiau nei 43 000 tonų per nagrinėjamąjį laikotarpį. Atitinkama rinkos dalis padidėjo mažiau (+ 4,4 procentinio punkto), nes padidėjo Bendrijoje suvartojamas kiekis. Be to, nors 2005–2006 m. suvartojamas kiekis iš esmės sumažėjo, importas dempingo kainomis neprarado jokios užimamos rinkos dalies.

| (86) | Vidutinės importo iš KLR dempingo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 10 %, tačiau buvo aiškių požymių, kad per TL jos buvo labai mažos (dempingo skirtumas vidutiniškai buvo didesnis nei 40 %). Vidutinė importo dempingo kaina nuo 2006 m. iki TL sumažėjo daugiau kaip 3 % ir, kaip toliau paaiškinta, dėl jos tuo laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos. |
| --- | --- |

(86)

Vidutinės importo iš KLR dempingo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 10 %, tačiau buvo aiškių požymių, kad per TL jos buvo labai mažos (dempingo skirtumas vidutiniškai buvo didesnis nei 40 %). Vidutinė importo dempingo kaina nuo 2006 m. iki TL sumažėjo daugiau kaip 3 % ir, kaip toliau paaiškinta, dėl jos tuo laikotarpiu buvo priverstinai mažinamos Bendrijos pramonės kainos.

| (87) | Apskritai laikinojo reglamento 97–105 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos pastabos tebegalioja ir gali būti patvirtintos. |
| --- | --- |

(87)

Apskritai laikinojo reglamento 97–105 konstatuojamosiose dalyse išdėstytos pastabos tebegalioja ir gali būti patvirtintos.

5.4.2.   Priverstinis kainų mažinimas

| (88) | Laikinojo reglamento 106 konstatuojamojoje dalyje aprašyta priverstinio kainų mažinimo nustatymo metodika patvirtinama. Tačiau po to, kai nustačius laikinąsias priemones nesusijusių importuotojų patalpose buvo surengti tikrinamieji vizitai, išlaidų po importo koregavimas buvo patikslintas atsižvelgiant į patikrintus iš šių importuotojų gautus duomenis. |
| --- | --- |

(88)

Laikinojo reglamento 106 konstatuojamojoje dalyje aprašyta priverstinio kainų mažinimo nustatymo metodika patvirtinama. Tačiau po to, kai nustačius laikinąsias priemones nesusijusių importuotojų patalpose buvo surengti tikrinamieji vizitai, išlaidų po importo koregavimas buvo patikslintas atsižvelgiant į patikrintus iš šių importuotojų gautus duomenis.

| (89) | Po pirminio faktų atskleidimo keli eksportuotojai, kuriems taikomas IR, ir Bendrijos pramonė abejojo žemu palyginamumo lygiu lyginant kainas. Šalys paprašė padidinti palyginamumo lygį kaip ir dempingo apskaičiavimams. Todėl buvo laikoma tikslinga siekiant padidinti palyginamumą taikyti tuos pačius kriterijus kaip ir taikytieji dempingo apskaičiavimams, kaip aprašyta 67 konstatuojamojoje dalyje. Taigi priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimai buvo atitinkamai patikslinti. |
| --- | --- |

(89)

Po pirminio faktų atskleidimo keli eksportuotojai, kuriems taikomas IR, ir Bendrijos pramonė abejojo žemu palyginamumo lygiu lyginant kainas. Šalys paprašė padidinti palyginamumo lygį kaip ir dempingo apskaičiavimams. Todėl buvo laikoma tikslinga siekiant padidinti palyginamumą taikyti tuos pačius kriterijus kaip ir taikytieji dempingo apskaičiavimams, kaip aprašyta 67 konstatuojamojoje dalyje. Taigi priverstinio kainų mažinimo apskaičiavimai buvo atitinkamai patikslinti.

| (90) | Be to, kai kurios šalys minėjo, kad pradiniuose skaičiavimuose buvo padaryta redakcinių klaidų. Šios klaidos pateisinamais atvejais buvo ištaisytos. |
| --- | --- |

(90)

Be to, kai kurios šalys minėjo, kad pradiniuose skaičiavimuose buvo padaryta redakcinių klaidų. Šios klaidos pateisinamais atvejais buvo ištaisytos.

| (91) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nustatyta, kad vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL, išreikštas Bendrijos pramonės svertinės vidutinės gamintojo kainos EXW sąlygomis procentine dalimi, buvo 15,7 %. |
| --- | --- |

(91)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nustatyta, kad vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL, išreikštas Bendrijos pramonės svertinės vidutinės gamintojo kainos EXW sąlygomis procentine dalimi, buvo 15,7 %.

5.5.   Bendrijos pramonės ekonominė padėtis

| (92) | Kaip minėta laikinojo reglamento 130–134 konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(92)

Kaip minėta laikinojo reglamento 130–134 konstatuojamosiose dalyse, nustatyta, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

| (93) | Iš tiesų atlikus pradinę analizę paaiškėjo, kad pagerėjo kai kurie su Bendrijos pramonės veikla susiję kiekio rodikliai, tačiau visi su Bendrijos pramonės finansine padėtimi susiję rodikliai per nagrinėjamąjį laikotarpį labai pablogėjo. Nors Bendrijos pramonė pajėgė padidinti kapitalą investicijoms, investicijų grąža per TL tapo neigiama, o grynųjų pinigų srautas per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo. Vidutinės pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 9 %, o per TL patirta nuostolių. Be to, kiti su Bendrijos pramone susiję žalos rodikliai per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat blogėjo ir Bendrijos pramonei nebuvo leista pasinaudoti 13 % padidėjusia rinka, nes Bendrijos pramonė pardavimo apimtį galėjo padidinti tik 3 %. |
| --- | --- |

(93)

Iš tiesų atlikus pradinę analizę paaiškėjo, kad pagerėjo kai kurie su Bendrijos pramonės veikla susiję kiekio rodikliai, tačiau visi su Bendrijos pramonės finansine padėtimi susiję rodikliai per nagrinėjamąjį laikotarpį labai pablogėjo. Nors Bendrijos pramonė pajėgė padidinti kapitalą investicijoms, investicijų grąža per TL tapo neigiama, o grynųjų pinigų srautas per nagrinėjamąjį laikotarpį labai sumažėjo. Vidutinės pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį sumažėjo 9 %, o per TL patirta nuostolių. Be to, kiti su Bendrijos pramone susiję žalos rodikliai per nagrinėjamąjį laikotarpį taip pat blogėjo ir Bendrijos pramonei nebuvo leista pasinaudoti 13 % padidėjusia rinka, nes Bendrijos pramonė pardavimo apimtį galėjo padidinti tik 3 %.

| (94) | Dėl Bendrijos pramonės atsargų viena suinteresuotoji šalis teigė, kad metų pabaigos atsargos padidėjo ir žala buvo nustatyta dėl produkcijos pertekliaus, dėl ko tariamai taip pat skundą pateikė ir Bendrijos pramonė. |
| --- | --- |

(94)

Dėl Bendrijos pramonės atsargų viena suinteresuotoji šalis teigė, kad metų pabaigos atsargos padidėjo ir žala buvo nustatyta dėl produkcijos pertekliaus, dėl ko tariamai taip pat skundą pateikė ir Bendrijos pramonė.

| (95) | Kaip minėta laikinojo reglamento 119 konstatuojamojoje dalyje, nors vertinant absoliučiais skaičiais atsargos per TL padidėjo, vertinant procentais jos išliko palyginti stabilios ir sudarė apie 25 % Bendrijos pramonės gamybos apimties. Be to, atliekant analizę, kuria remiantis padaryta išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, atsargos nebuvo laikomos svarbiu žalos veiksniu. Taip pat ši šalis nepateikė jokių įrodymų savo tvirtinimui pagrįsti, nei pastabų apie faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo padaryta išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip aprašyta laikinojo reglamento 130–134 konstatuojamosiose dalyse. Atsižvelgiant į tai tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(95)

Kaip minėta laikinojo reglamento 119 konstatuojamojoje dalyje, nors vertinant absoliučiais skaičiais atsargos per TL padidėjo, vertinant procentais jos išliko palyginti stabilios ir sudarė apie 25 % Bendrijos pramonės gamybos apimties. Be to, atliekant analizę, kuria remiantis padaryta išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, atsargos nebuvo laikomos svarbiu žalos veiksniu. Taip pat ši šalis nepateikė jokių įrodymų savo tvirtinimui pagrįsti, nei pastabų apie faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo padaryta išvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip aprašyta laikinojo reglamento 130–134 konstatuojamosiose dalyse. Atsižvelgiant į tai tvirtinimas buvo atmestas.

| (96) | Kadangi jokių kitų pastabų dėl preliminarių išvadų dėl ekonominės Bendrijos pramonės padėties negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 109–129 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(96)

Kadangi jokių kitų pastabų dėl preliminarių išvadų dėl ekonominės Bendrijos pramonės padėties negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 109–129 konstatuojamosios dalys.

| (97) | Taip pat patvirtinama išvada, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip nustatyta laikinojo reglamento 130–134 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(97)

Taip pat patvirtinama išvada, kad Bendrijos pramonei buvo padaryta materialinė žala, kaip nustatyta laikinojo reglamento 130–134 konstatuojamosiose dalyse.

6.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

6.1.   Importo dempingo kainomis poveikis

| (98) | Po to, kai buvo nustatyta, kad dar du eksportuojantys KLR gamintojai produktų Bendrijos rinkoje nepardavė dempingo kainomis, buvo pakartotinai įvertinta, ar laikinojo reglamento 136–142 konstatuojamosiose dalyse aprašytos išvados tebegalioja. |
| --- | --- |

(98)

Po to, kai buvo nustatyta, kad dar du eksportuojantys KLR gamintojai produktų Bendrijos rinkoje nepardavė dempingo kainomis, buvo pakartotinai įvertinta, ar laikinojo reglamento 136–142 konstatuojamosiose dalyse aprašytos išvados tebegalioja.

| (99) | Atlikus pakartotinį vertinimą patvirtinta, kad iš KLR į Bendrijos rinką eksportuotos žvakės per TL buvo parduodamos labai mažomis dempingo kainomis. Kaip minėta 71 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys KLR gamintojai nagrinėjamąjį produktą pardavė taikydami vidutinį 31,8 % dempingo skirtumą. Išvada, kad apie 55 % Kinijos eksportuotojų tyrime nebendradarbiavo, patvirtinama. Kaip minėta 82 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nustatytas pakankamas patvirtinimas, kad šie eksportuojantys gamintojai produktus Bendrijos rinkoje taip pat pardavė dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(99)

Atlikus pakartotinį vertinimą patvirtinta, kad iš KLR į Bendrijos rinką eksportuotos žvakės per TL buvo parduodamos labai mažomis dempingo kainomis. Kaip minėta 71 konstatuojamojoje dalyje, nustatyta, kad bendradarbiaujantys eksportuojantys KLR gamintojai nagrinėjamąjį produktą pardavė taikydami vidutinį 31,8 % dempingo skirtumą. Išvada, kad apie 55 % Kinijos eksportuotojų tyrime nebendradarbiavo, patvirtinama. Kaip minėta 82 konstatuojamojoje dalyje, atliekant tyrimą nustatytas pakankamas patvirtinimas, kad šie eksportuojantys gamintojai produktus Bendrijos rinkoje taip pat pardavė dempingo kainomis.

| (100) | Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo dempingo kainomis apimtis Bendrijos rinkoje padidėjo 31 %. Apimtis padidėjo importuojant labai mažomis dempingo kainomis, dėl kurių Bendrijos pramonės kainos per TL buvo priverstinai mažinamos 15,7 %. Atitinkamai, eksportuojančių gamintojų, kurių importas buvo nustatytas arba laikomas parduotu dempingo kainomis, rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo apytikriai 27 % iki apytikriai 31,4 %, t. y. 4,4 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(100)

Per nagrinėjamąjį laikotarpį importo dempingo kainomis apimtis Bendrijos rinkoje padidėjo 31 %. Apimtis padidėjo importuojant labai mažomis dempingo kainomis, dėl kurių Bendrijos pramonės kainos per TL buvo priverstinai mažinamos 15,7 %. Atitinkamai, eksportuojančių gamintojų, kurių importas buvo nustatytas arba laikomas parduotu dempingo kainomis, rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo apytikriai 27 % iki apytikriai 31,4 %, t. y. 4,4 procentinio punkto.

| (101) | Atsižvelgiant į minėtus faktus ir aplinkybes, tai, kad dar du eksportuojantys gamintojai savo produkto Bendrijos rinkoje nepardavė dempingo kainomis, nekeičia laikinojo reglamento136–142 konstatuojamosiose dalyse pateiktos analizės. |
| --- | --- |

(101)

Atsižvelgiant į minėtus faktus ir aplinkybes, tai, kad dar du eksportuojantys gamintojai savo produkto Bendrijos rinkoje nepardavė dempingo kainomis, nekeičia laikinojo reglamento136–142 konstatuojamosiose dalyse pateiktos analizės.

| (102) | Todėl patvirtinama, kad importo mažomis dempingo kainomis iš KLR augimas per TL darė didelį neigiamą poveikį Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai. |
| --- | --- |

(102)

Todėl patvirtinama, kad importo mažomis dempingo kainomis iš KLR augimas per TL darė didelį neigiamą poveikį Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai.

6.2.   Kitų veiksnių poveikis

| (103) | Kadangi jokių pastabų dėl paklausos Bendrijos rinkoje raidos, Bendrijos pramonės žvakių importo, importo iš kitų trečiųjų šalių arba kitų Bendrijos žvakių gamintojų rodiklių negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 143–151 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(103)

Kadangi jokių pastabų dėl paklausos Bendrijos rinkoje raidos, Bendrijos pramonės žvakių importo, importo iš kitų trečiųjų šalių arba kitų Bendrijos žvakių gamintojų rodiklių negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 143–151 konstatuojamosios dalys.

6.2.1.   Bendrijos pramonės eksporto rodikliai

| (104) | Viena šalis tvirtino, kad Bendrijos pramonė negalėjo užimti padidėjusios Bendrijos rinkos dalies, nes per TL padidino pardavimą eksportui. |
| --- | --- |

(104)

Viena šalis tvirtino, kad Bendrijos pramonė negalėjo užimti padidėjusios Bendrijos rinkos dalies, nes per TL padidino pardavimą eksportui.

| (105) | Remiantis Eurostato duomenimis ir atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymais nustatyta, kad visas Bendrijos gamintojų žvakių eksportas už Bendrijos teritorijos nuo 2006 m. iki TL padidėjo 10 %, t. y. apytikriai 5 000 tonų. Padaryta preliminari išvada, kad šie gana geri eksporto rodikliai Bendrijos pramonei buvo ypač naudingi per TL. |
| --- | --- |

(105)

Remiantis Eurostato duomenimis ir atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymais nustatyta, kad visas Bendrijos gamintojų žvakių eksportas už Bendrijos teritorijos nuo 2006 m. iki TL padidėjo 10 %, t. y. apytikriai 5 000 tonų. Padaryta preliminari išvada, kad šie gana geri eksporto rodikliai Bendrijos pramonei buvo ypač naudingi per TL.

| (106) | Siekiant išsamiai išnagrinėti šį tvirtinimą būtina įvertinti Bendrijos pramonės atsargų lygį, gamybos pajėgumus ir pajėgumų naudojimą. Kaip minėta laikinojo reglamento 118 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonės atsargų lygis per TL vidutiniškai sudarė apytikriai 25 % produkcijos, t. y. 56 000 tonų. Nuo 2006 m. iki TL atsargos net padidėjo apytikriai 2 400 tonų. Be to, kaip matyti iš laikinojo reglamento 3 lentelės, Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat didėjo, o Bendrijos pramonės pajėgumų naudojimas per TL sudarė 76 %, kai 2005 m. jis sudarė 82 %. Taigi Bendrijos pramonė galėjo pagaminti ir parduoti daugiau produktų Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(106)

Siekiant išsamiai išnagrinėti šį tvirtinimą būtina įvertinti Bendrijos pramonės atsargų lygį, gamybos pajėgumus ir pajėgumų naudojimą. Kaip minėta laikinojo reglamento 118 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos pramonės atsargų lygis per TL vidutiniškai sudarė apytikriai 25 % produkcijos, t. y. 56 000 tonų. Nuo 2006 m. iki TL atsargos net padidėjo apytikriai 2 400 tonų. Be to, kaip matyti iš laikinojo reglamento 3 lentelės, Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį nuolat didėjo, o Bendrijos pramonės pajėgumų naudojimas per TL sudarė 76 %, kai 2005 m. jis sudarė 82 %. Taigi Bendrijos pramonė galėjo pagaminti ir parduoti daugiau produktų Bendrijos rinkoje.

| (107) | Atsižvelgiant į minėtus faktus ir aplinkybes tvirtinimas, kad Bendrijos pramonės nesugebėjimą pasinaudoti padidėjusiu suvartojimu būtų galima paaiškinti faktu, kad padidėjo Bendrijos pramonės pardavimas eksportui, atmetamas. Todėl patvirtinama laikinojo reglamento 153 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad Bendrijos pramonės eksporto rodikliai nebuvo susiję su materialine žala. |
| --- | --- |

(107)

Atsižvelgiant į minėtus faktus ir aplinkybes tvirtinimas, kad Bendrijos pramonės nesugebėjimą pasinaudoti padidėjusiu suvartojimu būtų galima paaiškinti faktu, kad padidėjo Bendrijos pramonės pardavimas eksportui, atmetamas. Todėl patvirtinama laikinojo reglamento 153 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad Bendrijos pramonės eksporto rodikliai nebuvo susiję su materialine žala.

6.2.2.   Bendrijos pramonės žvakių importas ir Bendrijos pramonės gamybos perkėlimas

| (108) | Kadangi jokių pastabų dėl Bendrijos pramonės žvakių importo ir Bendrijos pramonės gamybos perkėlimo negauta, laikinojo reglamento 154–160 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(108)

Kadangi jokių pastabų dėl Bendrijos pramonės žvakių importo ir Bendrijos pramonės gamybos perkėlimo negauta, laikinojo reglamento 154–160 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

6.2.3.   Europos parafino gamintojų kartelio egzistavimo poveikis

| (109) | Viena šalis vėl išreiškė savo susirūpinimą dėl tam tikrų Bendrijos parafino gamintojų kartelio egzistavimo, kaip nustatyta Konkurencijos generalinio direktorato, remiantis 2005 m. pradžioje pradėtu tyrimu. Tačiau ji nepateikė jokių naujų faktų, kurie paneigtų preliminarią išvadą, kad kartelis neturėjo jokio poveikio Bendrijos pramonės patirtai žalai. |
| --- | --- |

(109)

Viena šalis vėl išreiškė savo susirūpinimą dėl tam tikrų Bendrijos parafino gamintojų kartelio egzistavimo, kaip nustatyta Konkurencijos generalinio direktorato, remiantis 2005 m. pradžioje pradėtu tyrimu. Tačiau ji nepateikė jokių naujų faktų, kurie paneigtų preliminarią išvadą, kad kartelis neturėjo jokio poveikio Bendrijos pramonės patirtai žalai.

| (110) | Primenama, kad remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad šio kartelio poveikis (jei toks buvo) Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai per TL, t. y. 2007 m., buvo labai mažas. Nors parafino kainos per TL Bendrijoje didėjo, nustatyta, kad tais atvejais, kai Bendrijos gamintojai pirko identiškų rūšių parafiną iš kartelio narių arba iš kitų tiekėjų, kainos skyrėsi nedaug. Be to, nustatyta, kad Bendrijos gamintojų pirkimo kainos atitiko bendradarbiaujančių KLR gamintojų pirkimo kainas. Galiausiai per TL nerasta jokių skirtumų, kurie rodytų ilgalaikį 2004–2005 m. sudarytų susitarimų dėl kainų poveikį. |
| --- | --- |

(110)

Primenama, kad remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad šio kartelio poveikis (jei toks buvo) Bendrijos pramonės ekonominei padėčiai per TL, t. y. 2007 m., buvo labai mažas. Nors parafino kainos per TL Bendrijoje didėjo, nustatyta, kad tais atvejais, kai Bendrijos gamintojai pirko identiškų rūšių parafiną iš kartelio narių arba iš kitų tiekėjų, kainos skyrėsi nedaug. Be to, nustatyta, kad Bendrijos gamintojų pirkimo kainos atitiko bendradarbiaujančių KLR gamintojų pirkimo kainas. Galiausiai per TL nerasta jokių skirtumų, kurie rodytų ilgalaikį 2004–2005 m. sudarytų susitarimų dėl kainų poveikį.

| (111) | Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus faktus ir į tai, kad jokių kitų pastabų negauta ar naujų išvadų nepadaryta, patvirtinamos laikinojo reglamento 161–169 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(111)

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus faktus ir į tai, kad jokių kitų pastabų negauta ar naujų išvadų nepadaryta, patvirtinamos laikinojo reglamento 161–169 konstatuojamosios dalys.

6.2.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (112) | Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir tai, kad jokių kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 170–173 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(112)

Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir tai, kad jokių kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 170–173 konstatuojamosios dalys.

7.   BENDRIJOS INTERESAI

7.1.   Bendrijos pramonė

| (113) | Kadangi negauta jokių pastabų dėl Bendrijos pramonės interesų, laikinojo reglamento 175–178 konstatuojamosios dalys patvirtinamos. |
| --- | --- |

(113)

Kadangi negauta jokių pastabų dėl Bendrijos pramonės interesų, laikinojo reglamento 175–178 konstatuojamosios dalys patvirtinamos.

7.2.   Poveikis mažmenininkams ir importuotojams

| (114) | Kaip minėta laikinojo reglamento 179 konstatuojamojoje dalyje, iš šešių gautų klausimyno atsakymų, kai siekiant įvertinti galimą siūlomų priemonių poveikį mažmenininkų ir importuotojų veiklai buvo išsiųsti 32 klausimynai, buvo gauti tik du atsakymai, kuriuos būtų galima laikyti reikšmingais analizuojant Bendrijos interesus. Šie du atsakymai gauti iš žvakių importuotojų. |
| --- | --- |

(114)

Kaip minėta laikinojo reglamento 179 konstatuojamojoje dalyje, iš šešių gautų klausimyno atsakymų, kai siekiant įvertinti galimą siūlomų priemonių poveikį mažmenininkų ir importuotojų veiklai buvo išsiųsti 32 klausimynai, buvo gauti tik du atsakymai, kuriuos būtų galima laikyti reikšmingais analizuojant Bendrijos interesus. Šie du atsakymai gauti iš žvakių importuotojų.

| (115) | Primenama, kad Bendrijos rinką sudaro dideli mažmenininkai, kurie žvakes daugiausia importuoja tiesiogiai iš KLR ir vėliau jas perparduoda vartotojams, ir importuotojai, kurie prieš produktui pasiekiant galutinį vartotoją paprastai jį parduoda kitoms platinimo grandinėje tarpininkaujančioms šalims, daugiausia mažmenininkams arba didmenininkams. Atlikus Bendrijos rinkos analizę nustatyta, kad platinimo grandinėje vartotojų kainą paprastai nustato dideli mažmenininkai. Tačiau atliekant tyrimą tai nesuteikė jokios reikšmingos informacijos, kuria remiantis būtų galima tiksliai įvertinti galimą antidempingo priemonių poveikį jų veiklai. |
| --- | --- |

(115)

Primenama, kad Bendrijos rinką sudaro dideli mažmenininkai, kurie žvakes daugiausia importuoja tiesiogiai iš KLR ir vėliau jas perparduoda vartotojams, ir importuotojai, kurie prieš produktui pasiekiant galutinį vartotoją paprastai jį parduoda kitoms platinimo grandinėje tarpininkaujančioms šalims, daugiausia mažmenininkams arba didmenininkams. Atlikus Bendrijos rinkos analizę nustatyta, kad platinimo grandinėje vartotojų kainą paprastai nustato dideli mažmenininkai. Tačiau atliekant tyrimą tai nesuteikė jokios reikšmingos informacijos, kuria remiantis būtų galima tiksliai įvertinti galimą antidempingo priemonių poveikį jų veiklai.

| (116) | Kai kurios šalys tvirtino, kad Bendrijoje yra dvi skirtingos mažmeninės žvakių rinkos ir kad Bendrijos gamintojai daugiausia žvakes tiekia brangesnių produktų rinkai, o pigesnių produktų rinkai tiekiamos iš KLR importuotos žvakės. Šios šalys teigė, kad nustačius antidempingo muitus pastaroji dingtų, nes mažmenininkai neįtrauktų žvakių į jų parduodamų prekių asortimentą. |
| --- | --- |

(116)

Kai kurios šalys tvirtino, kad Bendrijoje yra dvi skirtingos mažmeninės žvakių rinkos ir kad Bendrijos gamintojai daugiausia žvakes tiekia brangesnių produktų rinkai, o pigesnių produktų rinkai tiekiamos iš KLR importuotos žvakės. Šios šalys teigė, kad nustačius antidempingo muitus pastaroji dingtų, nes mažmenininkai neįtrauktų žvakių į jų parduodamų prekių asortimentą.

| (117) | Pirmiausia reikėtų paminėti, kad tyrimo išvados nepatvirtino minėto teiginio, kad Bendrijoje yra dvi skirtingos mažmeninės rinkos arba kad tai galėtų būti svarbus veiksnys, į kurį reikėtų atsižvelgti analizuojant Bendrijos interesų klausimus. Antra, net jei egzistuotų pigesnių produktų rinka, priešingai šių šalių tvirtinimui, laikoma, kad net nustačius antidempingo priemones mažmenininkai ir toliau turėtų galimybę bent dalį žvakių pirkti be antidempingo muitų. Iš tiesų, viena vertus, Bendrijos rinkoje yra įvairių tiekimo šaltinių, o kita vertus, kai kuriems eksportuojantiems Kinijos gamintojams antidempingo muitai netaikomi arba taikomi tokie antidempingo muitai, kurių dydis ir forma importą iš KLR išlaikys konkurencingu, nors jis ir bus parduodamas nežalingomis kainomis. Pagaliau, remiantis turima informacija, atsižvelgiant į mažmenininkų už nagrinėjamąjį produktą gaunamą skirtumą, tvirtinimas neatrodė pagrįstas ir todėl buvo atmestas. |
| --- | --- |

(117)

Pirmiausia reikėtų paminėti, kad tyrimo išvados nepatvirtino minėto teiginio, kad Bendrijoje yra dvi skirtingos mažmeninės rinkos arba kad tai galėtų būti svarbus veiksnys, į kurį reikėtų atsižvelgti analizuojant Bendrijos interesų klausimus. Antra, net jei egzistuotų pigesnių produktų rinka, priešingai šių šalių tvirtinimui, laikoma, kad net nustačius antidempingo priemones mažmenininkai ir toliau turėtų galimybę bent dalį žvakių pirkti be antidempingo muitų. Iš tiesų, viena vertus, Bendrijos rinkoje yra įvairių tiekimo šaltinių, o kita vertus, kai kuriems eksportuojantiems Kinijos gamintojams antidempingo muitai netaikomi arba taikomi tokie antidempingo muitai, kurių dydis ir forma importą iš KLR išlaikys konkurencingu, nors jis ir bus parduodamas nežalingomis kainomis. Pagaliau, remiantis turima informacija, atsižvelgiant į mažmenininkų už nagrinėjamąjį produktą gaunamą skirtumą, tvirtinimas neatrodė pagrįstas ir todėl buvo atmestas.

| (118) | Po pirminio faktų atskleidimo kai kurie dideli mažmenininkai ir kai kurios kitos šalys paprieštaravo metodui, naudotam bendrajam mažmenininkų pelno dydžiui už nagrinėjamąjį produktą apskaičiuoti, ir todėl nesutiko su laikinojo reglamento 185 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad atsižvelgiant į didelius bendrus pelno dydžius, antidempingo muitai turėtų nedidelį poveikį (jei toks būtų) mažmenininkams. |
| --- | --- |

(118)

Po pirminio faktų atskleidimo kai kurie dideli mažmenininkai ir kai kurios kitos šalys paprieštaravo metodui, naudotam bendrajam mažmenininkų pelno dydžiui už nagrinėjamąjį produktą apskaičiuoti, ir todėl nesutiko su laikinojo reglamento 185 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada, kad atsižvelgiant į didelius bendrus pelno dydžius, antidempingo muitai turėtų nedidelį poveikį (jei toks būtų) mažmenininkams.

| (119) | Išnagrinėjus tvirtinimą reikia pastebėti, kad formuluotė, pateikta atitinkamoje laikinojo reglamento konstatuojamojoje dalyje turėtų būti pakeista. Laikinojo reglamento 185 konstatuojamosios dalies pirmame sakinyje žodžiai „bendrąjį pelno dydį“ turėtų būti pakeisti žodžiu „antkainį“. Tačiau šis formuluotės pakeitimas nekeičia išvadų dėl galimo priemonių poveikio mažmenininkams. Laikinajame reglamente nurodytas apskaičiavimų rezultatas tebegalioja. |
| --- | --- |

(119)

Išnagrinėjus tvirtinimą reikia pastebėti, kad formuluotė, pateikta atitinkamoje laikinojo reglamento konstatuojamojoje dalyje turėtų būti pakeista. Laikinojo reglamento 185 konstatuojamosios dalies pirmame sakinyje žodžiai „bendrąjį pelno dydį“ turėtų būti pakeisti žodžiu „antkainį“. Tačiau šis formuluotės pakeitimas nekeičia išvadų dėl galimo priemonių poveikio mažmenininkams. Laikinajame reglamente nurodytas apskaičiavimų rezultatas tebegalioja.

| (120) | Be to, šios šalys nepagrindė savo tvirtinimų ir nepateikė jokių įrodymų, kurie būtų leidę nustatyti tikslesnę pelno maržą, siekiant galutinai nustatyti Bendrijos interesus. Šios šalys taip pat nepasiūlė alternatyvaus metodo, pagal kurį būtų galima įvertinti muitų poveikį mažmenininkams. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinami laikinojo reglamento 185 konstatuojamojoje dalyje nurodyti apskaičiavimai. |
| --- | --- |

(120)

Be to, šios šalys nepagrindė savo tvirtinimų ir nepateikė jokių įrodymų, kurie būtų leidę nustatyti tikslesnę pelno maržą, siekiant galutinai nustatyti Bendrijos interesus. Šios šalys taip pat nepasiūlė alternatyvaus metodo, pagal kurį būtų galima įvertinti muitų poveikį mažmenininkams. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinami laikinojo reglamento 185 konstatuojamojoje dalyje nurodyti apskaičiavimai.

| (121) | Kadangi jokių kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 183–187 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(121)

Kadangi jokių kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 183–187 konstatuojamosios dalys.

| (122) | Dėl priemonių poveikio importuotojams, kurie, kaip paaiškinta 115 konstatuojamojoje dalyje, žvakes, importuotas, inter alia, iš KLR, dažniausiai tiekia mažmenininkams ir didmenininkams, atlikus tyrimą nustatyta, kad žvakės dažnai perkamos arba importuojamos ir tuomet supakuojamos su įvairiais kitais susijusiais gaminiais, kaip antai stiklinėmis ir keramikinėmis žvakidėmis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad žvakės taip pat gali būti parduodamos už sąlyginai mažą kainą, kad būtų paskatintas kitų su žvakėmis susijusių produktų, už kuriuos gaunamas didesnis pelnas, pardavimas. Šiomis aplinkybėmis buvo sunku įvertinti priemonių poveikį veiklai, susijusiai tik su žvakėmis. |
| --- | --- |

(122)

Dėl priemonių poveikio importuotojams, kurie, kaip paaiškinta 115 konstatuojamojoje dalyje, žvakes, importuotas, inter alia, iš KLR, dažniausiai tiekia mažmenininkams ir didmenininkams, atlikus tyrimą nustatyta, kad žvakės dažnai perkamos arba importuojamos ir tuomet supakuojamos su įvairiais kitais susijusiais gaminiais, kaip antai stiklinėmis ir keramikinėmis žvakidėmis. Atlikus tyrimą nustatyta, kad žvakės taip pat gali būti parduodamos už sąlyginai mažą kainą, kad būtų paskatintas kitų su žvakėmis susijusių produktų, už kuriuos gaunamas didesnis pelnas, pardavimas. Šiomis aplinkybėmis buvo sunku įvertinti priemonių poveikį veiklai, susijusiai tik su žvakėmis.

| (123) | Tačiau remiantis patikrintais dviejų bendradarbiaujančių importuotojų duomenimis buvo nustatyta, kad visas bendrasis šių bendrovių pelno, gauto išimtinai už nagrinėjamąjį produktą, dydis buvo nemažas (daug didesnis už 25 %). Pelno marža, gauta už produktų kategoriją, kuriai priskiriami visi su žvakėmis susiję produktai, būtų dar didesnė. Be to, manoma, kad bet koks kainos padidėjimas, susijęs su antidempingo priemonių nustatymu žvakėms, arba bent dalis galimo kainų padidėjimo veikiausiai galėtų būti perduoti platinimo grandinei. Todėl buvo manoma, kad antidempingo priemonių poveikis visai su žvakėmis susijusiai veiklai tikriausiai nebus didelis. |
| --- | --- |

(123)

Tačiau remiantis patikrintais dviejų bendradarbiaujančių importuotojų duomenimis buvo nustatyta, kad visas bendrasis šių bendrovių pelno, gauto išimtinai už nagrinėjamąjį produktą, dydis buvo nemažas (daug didesnis už 25 %). Pelno marža, gauta už produktų kategoriją, kuriai priskiriami visi su žvakėmis susiję produktai, būtų dar didesnė. Be to, manoma, kad bet koks kainos padidėjimas, susijęs su antidempingo priemonių nustatymu žvakėms, arba bent dalis galimo kainų padidėjimo veikiausiai galėtų būti perduoti platinimo grandinei. Todėl buvo manoma, kad antidempingo priemonių poveikis visai su žvakėmis susijusiai veiklai tikriausiai nebus didelis.

| (124) | Atlikus tolesnę importuotojų pateiktų duomenų analizę patvirtinta, kad nagrinėjamasis produktas vidutiniškai sudaro tik 3,4 % jų visos apyvartos. Vienas iš šių dviejų importuotojų importuoja kiek didesnę nagrinėjamojo produkto dalį, todėl neatmetama galimybė, kad priemonių nustatymas šiam importuotojui galėtų turėti neigiamo poveikio. Tačiau, atsižvelgiant į visus interesus, padaryta išvada, kad vidutinis antidempingo muitų poveikis visai importuotojų veiklai negali būti didelis. |
| --- | --- |

(124)

Atlikus tolesnę importuotojų pateiktų duomenų analizę patvirtinta, kad nagrinėjamasis produktas vidutiniškai sudaro tik 3,4 % jų visos apyvartos. Vienas iš šių dviejų importuotojų importuoja kiek didesnę nagrinėjamojo produkto dalį, todėl neatmetama galimybė, kad priemonių nustatymas šiam importuotojui galėtų turėti neigiamo poveikio. Tačiau, atsižvelgiant į visus interesus, padaryta išvada, kad vidutinis antidempingo muitų poveikis visai importuotojų veiklai negali būti didelis.

| (125) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinama laikinojo reglamento 182 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada. |
| --- | --- |

(125)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, patvirtinama laikinojo reglamento 182 konstatuojamojoje dalyje pateikta išvada.

7.3.   Poveikis vartotojams

| (126) | 116 konstatuojamojoje dalyje minimas tvirtinimas, kad egzistuoja dvi skirtingos mažmeninės rinkos ir kad nustačius antidempingo priemones galėtų dingti pigesnių produktų rinka, taip pat susijęs su poveikiu vartotojams, nes būtų apribotas vartotojų žemesnės kokybės žvakių pasirinkimas. |
| --- | --- |

(126)

116 konstatuojamojoje dalyje minimas tvirtinimas, kad egzistuoja dvi skirtingos mažmeninės rinkos ir kad nustačius antidempingo priemones galėtų dingti pigesnių produktų rinka, taip pat susijęs su poveikiu vartotojams, nes būtų apribotas vartotojų žemesnės kokybės žvakių pasirinkimas.

| (127) | Tačiau šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas. Manyta, kad atsižvelgiant į mažmeninės rinkos struktūrą, mažmenininkų gaunamą maržą ir antidempingo muitų dydį bei formą, galima pagrįstai tikėtis, kad pavojus, jog pigesnių produktų rinka išnyks, negresia, kadangi importuotojai ir mažmenininkai turėtų perimti muitą, jo neperduodami vartotojams. |
| --- | --- |

(127)

Tačiau šis tvirtinimas nebuvo pagrįstas. Manyta, kad atsižvelgiant į mažmeninės rinkos struktūrą, mažmenininkų gaunamą maržą ir antidempingo muitų dydį bei formą, galima pagrįstai tikėtis, kad pavojus, jog pigesnių produktų rinka išnyks, negresia, kadangi importuotojai ir mažmenininkai turėtų perimti muitą, jo neperduodami vartotojams.

| (128) | Be to, primenama, kad kaip minima 131 konstatuojamojoje dalyje, antidempingo priemonių tikslas yra atkurti veiksmingas prekybos Bendrijos rinkoje sąlygas, kurios būtų naudingos visiems subjektams, įskaitant vartotojus. Atsižvelgiant į minėtus faktus, aplinkybes ir visą atliekant tyrimą surinktą informaciją didelio poveikio vartotojams nenustatyta. |
| --- | --- |

(128)

Be to, primenama, kad kaip minima 131 konstatuojamojoje dalyje, antidempingo priemonių tikslas yra atkurti veiksmingas prekybos Bendrijos rinkoje sąlygas, kurios būtų naudingos visiems subjektams, įskaitant vartotojus. Atsižvelgiant į minėtus faktus, aplinkybes ir visą atliekant tyrimą surinktą informaciją didelio poveikio vartotojams nenustatyta.

| (129) | Kadangi nustačius laikinuosius antidempingo muitus vartotojų asociacijos jokių pastabų nepateikė, patvirtinama laikinojo reglamento 191 konstatuojamojoje dalyje nurodyta išvada, kad antidempingo muitai neturėtų turėti materialinio poveikio vartotojams. |
| --- | --- |

(129)

Kadangi nustačius laikinuosius antidempingo muitus vartotojų asociacijos jokių pastabų nepateikė, patvirtinama laikinojo reglamento 191 konstatuojamojoje dalyje nurodyta išvada, kad antidempingo muitai neturėtų turėti materialinio poveikio vartotojams.

7.4.   Konkurenciją ir prekybą iškraipantis poveikis

| (130) | Viena šalis tvirtino, kad remiantis laikinajame reglamente pateiktais skaičiais vien Bendrijos gamyba nepatenkintų Bendrijos žvakių paklausos. Taigi Bendrijos paklausai patenkinti reikėtų importuoti žvakes iš KLR, o priemonės tariamai kliudytų šioms žvakėms patekti į rinką. |
| --- | --- |

(130)

Viena šalis tvirtino, kad remiantis laikinajame reglamente pateiktais skaičiais vien Bendrijos gamyba nepatenkintų Bendrijos žvakių paklausos. Taigi Bendrijos paklausai patenkinti reikėtų importuoti žvakes iš KLR, o priemonės tariamai kliudytų šioms žvakėms patekti į rinką.

| (131) | Jei vien Bendrijos produkcijos žvakių paklausai Bendrijos rinkoje patenkinti gali nepakakti, primenama, kad žvakės gali būti importuojamos iš kitų trečiųjų šalių ir kad kai kuriems eksportuojantiems KLR gamintojams priemonės netaikomos. Be to, reikėtų pabrėžti, kad antidempingo priemonių nustatymo tikslas yra atkurti veiksmingas prekybos sąlygas, o ne uždaryti rinką importui. Taigi visos šiuo metu Bendrijos rinkoje veiklą vykdančios bendrovės ir toliau tiektų žvakes ir jų turėtų pakakti paklausai patenkinti rinkoje, kurioje buvo pašalintas neigiamas žalingo dempingo poveikis. Todėl tvirtinimas laikomas nepagrįstu. |
| --- | --- |

(131)

Jei vien Bendrijos produkcijos žvakių paklausai Bendrijos rinkoje patenkinti gali nepakakti, primenama, kad žvakės gali būti importuojamos iš kitų trečiųjų šalių ir kad kai kuriems eksportuojantiems KLR gamintojams priemonės netaikomos. Be to, reikėtų pabrėžti, kad antidempingo priemonių nustatymo tikslas yra atkurti veiksmingas prekybos sąlygas, o ne uždaryti rinką importui. Taigi visos šiuo metu Bendrijos rinkoje veiklą vykdančios bendrovės ir toliau tiektų žvakes ir jų turėtų pakakti paklausai patenkinti rinkoje, kurioje buvo pašalintas neigiamas žalingo dempingo poveikis. Todėl tvirtinimas laikomas nepagrįstu.

| (132) | Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus faktus ir tai, kad jokių kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 194 ir 195 konstatuojamosios dalys. |
| --- | --- |

(132)

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus faktus ir tai, kad jokių kitų pastabų negauta, patvirtinamos laikinojo reglamento 194 ir 195 konstatuojamosios dalys.

7.5.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (133) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl šiuo atveju nereikėtų nustatyti antidempingo muitų. |
| --- | --- |

(133)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių, kodėl šiuo atveju nereikėtų nustatyti antidempingo muitų.

8.   GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

8.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (134) | Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, siekiant užkirsti kelią tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonė patiria dėl importo dempingo kainomis, reikėtų nustatyti galutines antidempingo priemones. |
| --- | --- |

(134)

Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, siekiant užkirsti kelią tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonė patiria dėl importo dempingo kainomis, reikėtų nustatyti galutines antidempingo priemones.

| (135) | Kadangi po pirminio faktų atskleidimo pastabų negauta, nežalingoms kainoms apskaičiuoti naudota ta pati metodika, kaip ir minėtoji laikinojo reglamento 199 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau tie patys pakeitimai, kaip ir aprašytieji 89 ir 90 konstatuojamosiose dalyse, buvo atlikti ir apskaičiuojant žalos skirtumus, kurie buvo atitinkamai pakoreguoti. |
| --- | --- |

(135)

Kadangi po pirminio faktų atskleidimo pastabų negauta, nežalingoms kainoms apskaičiuoti naudota ta pati metodika, kaip ir minėtoji laikinojo reglamento 199 konstatuojamojoje dalyje. Tačiau tie patys pakeitimai, kaip ir aprašytieji 89 ir 90 konstatuojamosiose dalyse, buvo atlikti ir apskaičiuojant žalos skirtumus, kurie buvo atitinkamai pakoreguoti.

8.2.   Muitų forma ir dydis

| (136) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytas tokio dydžio galutinis antidempingo muitas, kad būtų pašalinta importu dempingo kainomis daroma žala, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. |
| --- | --- |

(136)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, ir remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, turėtų būti nustatytas tokio dydžio galutinis antidempingo muitas, kad būtų pašalinta importu dempingo kainomis daroma žala, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo.

| (137) | Atsižvelgiant į tam tikrų suinteresuotųjų šalių pastabas, pateiktas po pirminio faktų atskleidimo, ir į šiame reglamente aprašytus patikslinimus, kai kurie skirtumai buvo pakeisti. |
| --- | --- |

(137)

Atsižvelgiant į tam tikrų suinteresuotųjų šalių pastabas, pateiktas po pirminio faktų atskleidimo, ir į šiame reglamente aprašytus patikslinimus, kai kurie skirtumai buvo pakeisti.

| (138) | Nustatyti dempingo ir žalos skirtumai yra tokie:








  Bendrovė | Dempingo skirtumas | Žalos pašalinimo skirtumas |
| --- | --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 47,7 % | 28,3 % |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 13,8 % | 11,7 % |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 48,4 % | 25,9 % |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 % | Nėra duomenų |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 % | Nėra duomenų |
| Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd. | 14,0 % | 0 % |
| Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd. | 0 % | Nėra duomenų |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 18,8 % | 0 % |
| Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės | 31,8 % | 25,5 % |
| Visos kitos bendrovės | 62,9 % | 37,1 % |

(138)

Nustatyti dempingo ir žalos skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Žalos pašalinimo skirtumas

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.

47,7 %

28,3 %

Dalian Bright Wax Co., Ltd.

13,8 %

11,7 %

Dalian Talent Gift Co., Ltd.

48,4 %

25,9 %

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.

0 %

Nėra duomenų

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.

0 %

Nėra duomenų

Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd.

14,0 %

0 %

Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd.

0 %

Nėra duomenų

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.

18,8 %

0 %

Bendradarbiaujančios neatrinktos bendrovės

31,8 %

25,5 %

Visos kitos bendrovės

62,9 %

37,1 %

| (139) | Kaip nurodyta laikinojo reglamento 203 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į tai, kad žvakės labai dažnai importuojamos rinkiniais kartu su stovais, žvakidėmis ir kitomis prekėmis, manyta, kad būtų tikslinga muitą nustatyti kaip fiksuotą sumą, remiantis žvakių sudėtyje esančiu kuro, įskaitant dagtį, kiekiu. |
| --- | --- |

(139)

Kaip nurodyta laikinojo reglamento 203 konstatuojamojoje dalyje, atsižvelgiant į tai, kad žvakės labai dažnai importuojamos rinkiniais kartu su stovais, žvakidėmis ir kitomis prekėmis, manyta, kad būtų tikslinga muitą nustatyti kaip fiksuotą sumą, remiantis žvakių sudėtyje esančiu kuro, įskaitant dagtį, kiekiu.

| (140) | Kai kurios šalys tvirtino, kad priemonės turėtų būti paremtos ad valorem muitu, nes žvakių sudėtyje esančiu kuro kiekiu paremta priemonė apsunkintų importuotojus, sukeltų didelę painiavą ir iškreiptų rinką. |
| --- | --- |

(140)

Kai kurios šalys tvirtino, kad priemonės turėtų būti paremtos ad valorem muitu, nes žvakių sudėtyje esančiu kuro kiekiu paremta priemonė apsunkintų importuotojus, sukeltų didelę painiavą ir iškreiptų rinką.

| (141) | Šiuo atžvilgiu primenama, kad žvakių rinkiniai juos importuojant buvo klasifikuojami kaip žvakės. Tai reiškia, kad ad valorem muitas būtų taikomas visai rinkinio vertei. Šiuo tikslu manyta, kad būtų tikslingiau muitus nustatyti kaip fiksuotas sumas, remiantis žvakių sudėtyje esančiu kuro kiekiu, kad antidempingo muitai nebūtų nepagrįstai nustatomi importuotoms prekėms, kurios šiuo metu klasifikuojamos kaip žvakės, kai žvakės gali sudaryti tik nedidelę jų svorio arba importuoto produkto vertės dalį. Todėl šis tvirtinimas nebuvo priimtas. |
| --- | --- |

(141)

Šiuo atžvilgiu primenama, kad žvakių rinkiniai juos importuojant buvo klasifikuojami kaip žvakės. Tai reiškia, kad ad valorem muitas būtų taikomas visai rinkinio vertei. Šiuo tikslu manyta, kad būtų tikslingiau muitus nustatyti kaip fiksuotas sumas, remiantis žvakių sudėtyje esančiu kuro kiekiu, kad antidempingo muitai nebūtų nepagrįstai nustatomi importuotoms prekėms, kurios šiuo metu klasifikuojamos kaip žvakės, kai žvakės gali sudaryti tik nedidelę jų svorio arba importuoto produkto vertės dalį. Todėl šis tvirtinimas nebuvo priimtas.

| (142) | Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visai šaliai apskaičiuotas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino nurodytos bendrovės, t. y. konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, ši norma negali būti taikoma – jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(142)

Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi jos atitinka šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visai šaliai apskaičiuotas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino nurodytos bendrovės, t. y. konkretūs juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, ši norma negali būti taikoma – jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.

| (143) | Bet koks prašymas taikyti individualiai bendrovėms nustatytą antidempingo muito normą (pvz., pasikeitus ūkio subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos ar pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3) nurodant visą susijusią informaciją, visų pirma informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, tas pavadinimo arba tas gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus iš dalies pakeistas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą. |
| --- | --- |

(143)

Bet koks prašymas taikyti individualiai bendrovėms nustatytą antidempingo muito normą (pvz., pasikeitus ūkio subjekto pavadinimui arba įsteigus naują gamybos ar pardavimo subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (3) nurodant visą susijusią informaciją, visų pirma informaciją apie bendrovės veiklos, susijusios su gamyba ir pardavimu vidaus bei eksporto rinkose, pasikeitimus, kuriuos lėmė, pavyzdžiui, tas pavadinimo arba tas gamybos ir pardavimo subjekto pasikeitimas. Prireikus reglamentas bus iš dalies pakeistas atnaujinant bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

| (144) | Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutinius antidempingo muitus. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus. Šalių pateiktos pastabos buvo tinkamai apsvarstytos, ir, prireikus, išvados buvo atitinkamai pataisytos. |
| --- | --- |

(144)

Visoms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutinius antidempingo muitus. Be to, nustatytas laikotarpis, per kurį, paskelbus šią informaciją, šalys galėjo pareikšti prieštaravimus. Šalių pateiktos pastabos buvo tinkamai apsvarstytos, ir, prireikus, išvados buvo atitinkamai pataisytos.

| (145) | Siekiant užtikrinti, kad naujiems eksportuojantiems gamintojams ir neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, minimoms I priede, būtų taikomos vienodos sąlygos, reikėtų priimti nuostatą, kad pastarosioms bendrovėms nustatytas svertinis vidutinis muitas būtų taikomas naujiems eksportuotojams, kurie priešingu atveju neturėtų teisės į peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį, nes ta nuostata netaikoma, jei buvo atlikta atranka. |
| --- | --- |

(145)

Siekiant užtikrinti, kad naujiems eksportuojantiems gamintojams ir neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, minimoms I priede, būtų taikomos vienodos sąlygos, reikėtų priimti nuostatą, kad pastarosioms bendrovėms nustatytas svertinis vidutinis muitas būtų taikomas naujiems eksportuotojams, kurie priešingu atveju neturėtų teisės į peržiūrą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 4 dalį, nes ta nuostata netaikoma, jei buvo atlikta atranka.

8.3.   Įsipareigojimai

| (146) | Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutinius antidempingo muitus, vienas neatrinktas eksportuojantis KLR gamintojas pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį pasiūlė įsipareigojimą dėl kainos. |
| --- | --- |

(146)

Atskleidus esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis ketinta rekomenduoti nustatyti galutinius antidempingo muitus, vienas neatrinktas eksportuojantis KLR gamintojas pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį pasiūlė įsipareigojimą dėl kainos.

| (147) | Šiuo atžvilgiu pastebima, kad egzistuoja šimtai nagrinėjamojo produkto rūšių, kurios pasižymi skirtingomis savybėmis ir kurių kaina gerokai skiriasi. Eksportuojantis gamintojas pasiūlė tik vieną visiems produktams taikomą minimalią importo kainą, kurios dydis nebūtų garantavęs žalingo dempingo pašalinimo visiems produktams. Be to, pastebima, kad dėl didelio produkto rūšių skaičiaus beveik neįmanoma nustatyti reikšmingų minimalių kiekvienos rūšies produkto kainų, kurias Komisija galėtų tinkamai stebėti, net jei eksportuojantis gamintojas kiekvienam jų būtų pasiūlęs skirtingas minimalias importo kainas. Šiomis aplinkybėmis padaryta išvada, kad įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymas turėjo būti atmestas kaip praktiškai neįgyvendinamas. |
| --- | --- |

(147)

Šiuo atžvilgiu pastebima, kad egzistuoja šimtai nagrinėjamojo produkto rūšių, kurios pasižymi skirtingomis savybėmis ir kurių kaina gerokai skiriasi. Eksportuojantis gamintojas pasiūlė tik vieną visiems produktams taikomą minimalią importo kainą, kurios dydis nebūtų garantavęs žalingo dempingo pašalinimo visiems produktams. Be to, pastebima, kad dėl didelio produkto rūšių skaičiaus beveik neįmanoma nustatyti reikšmingų minimalių kiekvienos rūšies produkto kainų, kurias Komisija galėtų tinkamai stebėti, net jei eksportuojantis gamintojas kiekvienam jų būtų pasiūlęs skirtingas minimalias importo kainas. Šiomis aplinkybėmis padaryta išvada, kad įsipareigojimo dėl kainos pasiūlymas turėjo būti atmestas kaip praktiškai neįgyvendinamas.

8.4.   Galutinis laikinųjų muitų surinkimas ir speciali stebėsena

| (148) | Atsižvelgiant į nustatytų dempingo skirtumų dydį ir įvertinus Bendrijos pramonei padarytą žalą, manoma, kad būtina galutinai surinkti laikinojo antidempingo muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas, neviršijant nustatytų galutinių muitų dydžio. Jeigu galutiniai muitai yra mažesni nei laikinieji muitai, sumos, viršijančios galutinę antidempingo muitų normą, nerenkamos. Jeigu galutiniai muitai yra didesni nei laikinieji muitai, galutinai surenkamos tik laikinųjų muitų dydžio sumos. |
| --- | --- |

(148)

Atsižvelgiant į nustatytų dempingo skirtumų dydį ir įvertinus Bendrijos pramonei padarytą žalą, manoma, kad būtina galutinai surinkti laikinojo antidempingo muito, nustatyto laikinuoju reglamentu, sumas, neviršijant nustatytų galutinių muitų dydžio. Jeigu galutiniai muitai yra mažesni nei laikinieji muitai, sumos, viršijančios galutinę antidempingo muitų normą, nerenkamos. Jeigu galutiniai muitai yra didesni nei laikinieji muitai, galutinai surenkamos tik laikinųjų muitų dydžio sumos.

| (149) | Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl žymaus muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, skirtos tinkamam antidempingo muitų taikymui užtikrinti. Šioms specialioms priemonėms priskiriamas galiojančios komercinės sąskaitos faktūros, atitinkančios II priede nustatytus reikalavimus, pateikimas valstybių narių muitinėms. Prekėms, kurios importuojamos be tokios sąskaitos faktūros, turi būti taikomas antidempingo muitas, nustatytas visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams. |
| --- | --- |

(149)

Siekiant sumažinti priemonių vengimo riziką, kylančią dėl žymaus muito normų skirtumo, manoma, kad šiuo atveju būtinos specialios priemonės, skirtos tinkamam antidempingo muitų taikymui užtikrinti. Šioms specialioms priemonėms priskiriamas galiojančios komercinės sąskaitos faktūros, atitinkančios II priede nustatytus reikalavimus, pateikimas valstybių narių muitinėms. Prekėms, kurios importuojamos be tokios sąskaitos faktūros, turi būti taikomas antidempingo muitas, nustatytas visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams.

| (150) | Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėja bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis ir jeigu laikomasi nustatytų sąlygų, gali būti inicijuotas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, nagrinėti, ar būtina panaikinti individualias muito normas ir nustatyti visos šalies mastu taikomą muitą. |
| --- | --- |

(150)

Jeigu nustačius susijusias priemones labai padidėja bendrovių, kurioms taikomos mažesnės individualios muito normos, eksportuojamas kiekis, tokį padidėjimą būtų galima laikyti prekybos pobūdžio pasikeitimu dėl nustatytų priemonių, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 13 straipsnio 1 dalyje. Tokiomis aplinkybėmis ir jeigu laikomasi nustatytų sąlygų, gali būti inicijuotas priemonių vengimo tyrimas. Atliekant šį tyrimą galima, inter alia, nagrinėti, ar būtina panaikinti individualias muito normas ir nustatyti visos šalies mastu taikomą muitą.

| (151) | Gavus susijusių bendrovių pastabas ir susijusią informaciją, manyta, kad būtina atlikti tam tikrus bendrovių pavadinimų, išvardytų laikinojo reglamento priede, pataisymus. Šie pakeitimai buvo įtraukti į I priede išvardytų bendrovių sąrašą, |
| --- | --- |

(151)

Gavus susijusių bendrovių pastabas ir susijusią informaciją, manyta, kad būtina atlikti tam tikrus bendrovių pavadinimų, išvardytų laikinojo reglamento priede, pataisymus. Šie pakeitimai buvo įtraukti į I priede išvardytų bendrovių sąrašą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės žvakėms, plonoms žvakėms ir panašiems dirbiniams, išskyrus atminimo žvakes ir kitus lauko degiklius, kurių KN kodai yra ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 ir ex 3406 00 90 (TARIC kodai 3406001190, 3406001990 ir 3406009090), nustatomas galutinis antidempingo muitas.

Šiame reglamente „atminimo žvakės ir kiti lauko degikliai“ – žvakės, plonos žvakės ir panašūs dirbiniai, pasižymintys viena ar daugiau išvardytų savybių:

| a) | jų kuro sudėtyje yra daugiau kaip 500 ppm tolueno; |
| --- | --- |

a)

jų kuro sudėtyje yra daugiau kaip 500 ppm tolueno;

| b) | jų kuro sudėtyje yra daugiau kaip 100 ppm benzeno; |
| --- | --- |

b)

jų kuro sudėtyje yra daugiau kaip 100 ppm benzeno;

| c) | jų dagties skersmuo yra ne mažesnis kaip 5 mm; |
| --- | --- |

c)

jų dagties skersmuo yra ne mažesnis kaip 5 mm;

| d) | jie yra atskirai įdėti į plastikinę talpyklą, kurios vertikalios sienelės yra ne žemesnės kaip 5 cm aukščio. |
| --- | --- |

d)

jie yra atskirai įdėti į plastikinę talpyklą, kurios vertikalios sienelės yra ne žemesnės kaip 5 cm aukščio.

2.   Galutinio antidempingo muito norma – fiksuota suma eurais už toliau išvardytų bendrovių gaminamų produktų sudėtyje esančio kuro (dažniausiai, bet nebūtinai lajaus, stearino, parafino ar kitų vaškų, įskaitant dagtį) toną:

| Bendrovė | Muito dydis (EUR už toną kuro) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 321,83 | A910 |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 171,98 | A911 |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 367,09 | A912 |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 | A913 |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 | A951 |
| Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd. | 0 | A914 |
| Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd., ir su ja susijusi bendrovė Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd. | 0 | A915 |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 0 | A916 |
| I priede išvardytos bendrovės | 345,86 | A917 |
| Visos kitos bendrovės | 549,33 | A999 |

Bendrovė

Muito dydis (EUR už toną kuro)

Papildomas TARIC kodas

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.

321,83

A910

Dalian Bright Wax Co., Ltd.

171,98

A911

Dalian Talent Gift Co., Ltd.

367,09

A912

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.

0

A913

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.

0

A951

Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd.

0

A914

Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd., ir su ja susijusi bendrovė Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd.

0

A915

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.

0

A916

I priede išvardytos bendrovės

345,86

A917

Visos kitos bendrovės

549,33

A999

3.   Jeigu prekės buvo sugadintos prieš jas išleidžiant į laisvą apyvartą, ir todėl faktiškai sumokėta arba mokėtina kaina siekiant nustatyti muitinę vertę paskirstoma proporcingai pagal 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, išdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas (4), 145 straipsnį, antidempingo muito dydis, apskaičiuotas remiantis minėtais dydžiais, yra sumažinamas proporcingai faktiškai sumokėtai arba mokėtinai kainai.

4.   Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje ir I priede minimoms bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jei valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti komercinė sąskaita faktūra, atitinkanti II priede nustatytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Galutinai surenkamos laikinųjų antidempingo muitų, nustatytų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1130/2008 tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės žvakėms, plonoms žvakėms ir panašiems dirbiniams, kurių KN kodai yra ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 ir ex 3406 00 90 (TARIC kodai 3406001190, 3406001990 ir 3406009090), sumos. Sumos, viršijančios galutinių antidempingo muitų sumas, nerenkamos. Jeigu galutiniai muitai yra didesni nei laikinieji muitai, galutinai surenkamos tik laikinųjų muitų dydžio sumos.

3 straipsnis

Jei bet kuri Kinijos Liaudies Respublikos šalis Komisijai pateiks pakankamai įrodymų, kad ji:

| a) | tiriamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2007 m. gruodžio 31 d., neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktų; |
| --- | --- |

a)

tiriamuoju laikotarpiu, t. y. nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2007 m. gruodžio 31 d., neeksportavo 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės produktų;

| b) | nėra susijusi su eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės; ir |
| --- | --- |

b)

nėra susijusi su eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos priemonės; ir

| c) | pasibaigus tiriamajam laikotarpiui faktiškai eksportavo nagrinėjamuosius produktus arba yra prisiėmusi neatšaukiamus sutartinius įsipareigojimus eksportuoti į Bendriją didelį kiekį produktų; |
| --- | --- |

c)

pasibaigus tiriamajam laikotarpiui faktiškai eksportavo nagrinėjamuosius produktus arba yra prisiėmusi neatšaukiamus sutartinius įsipareigojimus eksportuoti į Bendriją didelį kiekį produktų;

Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, pateiktu pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, paprasta balsų dauguma gali iš dalies pakeisti 1 straipsnio 2 dalį ir tai šaliai nustatyti neatrinktiems bendradarbiaujantiems gamintojams taikomą muitą, t. y. 345,86 EUR už toną kuro.

4 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gegužės 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkė

M. KOPICOVÁ

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 306, 2008 11 15, p. 22.

2

(3)  Europos Komisija, Prekybos generalinis direktoratas, H Direktoratas, Biuras N105 04/092, 1049 Briuselis, Belgija.

3

(4)  OL L 253, 1993 10 11, p. 1.

4

---

I PRIEDAS

Neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys Kinijos gamintojai

Papildomas TARIC kodas A917

| Beijing Candleman Candle Co., Ltd. | Beijing |
| --- | --- |
| Cixi Shares Arts & Crafts Co., Ltd. | Cixi |
| Dalian All Bright Arts & Crafts Co., Ltd. | Dalian |
| Dalian Aroma Article Co., Ltd. | Dalian |
| Dalian Glory Arts & crafts Co., Ltd. | Dalian |
| Dandong Kaida Arts & crafts Co., Ltd. | Dandong |
| Dehua Fudong Porcelain Co., Ltd. | Dehua |
| Dongguan Xunrong Wax Industry Co.,Ltd. | Dongguan |
| Fushun Hongxu Wax Co., Ltd. | Fushun |
| Fushun Pingtian Wax Products Co., Ltd. | Fushun |
| Future International (Gift) Co., Ltd. | Taizhou |
| Greenbay Craft (Shanghai)Co., Ltd. | Shanghai |
| Horsten Xi’an Innovation Co., Ltd. | Xian |
| Ningbo Hengyu Artware Co., Ltd. | Ningbo |
| Ningbo Junee Gifts Designers & Manufacturers Co., Ltd. | Ningbo |
| Qingdao Allite Radiance Candle Co., Ltd. | Qingdao |
| Shanghai Changran Industrial & Trade Co., Ltd. | Shanghai |
| Shanghai Daisy Gifts Manufacture Co., Ltd. | Shanghai |
| Shanghai EGFA International Trading Co., Ltd. | Shanghai |
| Shanghai Huge Scents Factory | Shanghai |
| Shanghai Kongde Arts & Crafts Co., Ltd. | Shanghai |
| Shenyang Shengwang Candle Co., Ltd. | Shenyang |
| Shenyang Shengjie Candle Co., Ltd. | Shenyang |
| Taizhou Dazhan Arts & Crafts Co., Ltd. | Taizhou |
| Xin Lian Candle Arts & Crafts Factory | Zhongshan |
| Zhaoyuan Arts & Crafts Co., Ltd. | Huangyan, Taizhou |
| Zhejiang Aishen Candle Arts & Crafts Co., Ltd. | Jiaxing |
| Zhejiang Hong Mao Household Co., Ltd. | Taizhou |
| Zhejiang Neeo Home Decoration Co., Ltd. | Taizhou |
| Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd. | Taizhou |
| Zhongshan Zhongnam Candle Manufacturer Co., Ltd. ir su juo susijusi bendrovė Zhongshan South Star Arts & Crafts Manufacturing Co., Ltd. | Zhongshan |

Beijing Candleman Candle Co., Ltd.

Beijing

Cixi Shares Arts & Crafts Co., Ltd.

Cixi

Dalian All Bright Arts & Crafts Co., Ltd.

Dalian

Dalian Aroma Article Co., Ltd.

Dalian

Dalian Glory Arts & crafts Co., Ltd.

Dalian

Dandong Kaida Arts & crafts Co., Ltd.

Dandong

Dehua Fudong Porcelain Co., Ltd.

Dehua

Dongguan Xunrong Wax Industry Co.,Ltd.

Dongguan

Fushun Hongxu Wax Co., Ltd.

Fushun

Fushun Pingtian Wax Products Co., Ltd.

Fushun

Future International (Gift) Co., Ltd.

Taizhou

Greenbay Craft (Shanghai)Co., Ltd.

Shanghai

Horsten Xi’an Innovation Co., Ltd.

Xian

Ningbo Hengyu Artware Co., Ltd.

Ningbo

Ningbo Junee Gifts Designers & Manufacturers Co., Ltd.

Ningbo

Qingdao Allite Radiance Candle Co., Ltd.

Qingdao

Shanghai Changran Industrial & Trade Co., Ltd.

Shanghai

Shanghai Daisy Gifts Manufacture Co., Ltd.

Shanghai

Shanghai EGFA International Trading Co., Ltd.

Shanghai

Shanghai Huge Scents Factory

Shanghai

Shanghai Kongde Arts & Crafts Co., Ltd.

Shanghai

Shenyang Shengwang Candle Co., Ltd.

Shenyang

Shenyang Shengjie Candle Co., Ltd.

Shenyang

Taizhou Dazhan Arts & Crafts Co., Ltd.

Taizhou

Xin Lian Candle Arts & Crafts Factory

Zhongshan

Zhaoyuan Arts & Crafts Co., Ltd.

Huangyan, Taizhou

Zhejiang Aishen Candle Arts & Crafts Co., Ltd.

Jiaxing

Zhejiang Hong Mao Household Co., Ltd.

Taizhou

Zhejiang Neeo Home Decoration Co., Ltd.

Taizhou

Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd.

Taizhou

Zhongshan Zhongnam Candle Manufacturer Co., Ltd. ir su juo susijusi bendrovė Zhongshan South Star Arts & Crafts Manufacturing Co., Ltd.

Zhongshan

---

II PRIEDAS

Šio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje nurodytoje galiojančioje komercinėje sąskaitoje faktūroje turi būti komercinę sąskaitą faktūrą išrašančio bendrovės atstovo pasirašytas pareiškimas. Pareiškime turi būti pateikta tokia informacija:

| 1. | Komercinę sąskaitą faktūrą išrašančio bendrovės atstovo vardas, pavardė ir pareigos. |
| --- | --- |

1.

Komercinę sąskaitą faktūrą išrašančio bendrovės atstovo vardas, pavardė ir pareigos.

| 2. | Pateikiamas toks pareiškimas:
  „Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įrašytą eksportui į Europos bendriją parduodamą žvakių, plonų žvakių ir panašių dirbinių (papildomas TARIC kodas) [kiekį] pagamino Kinijos Liaudies Respublikos bendrovė (bendrovės pavadinimas ir adresas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.
  Data ir parašas“. |
| --- | --- |

2.

Pateikiamas toks pareiškimas:

„Aš, toliau pasirašęs, patvirtinu, kad į šią sąskaitą įrašytą eksportui į Europos bendriją parduodamą žvakių, plonų žvakių ir panašių dirbinių (papildomas TARIC kodas) [kiekį] pagamino Kinijos Liaudies Respublikos bendrovė (bendrovės pavadinimas ir adresas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.

Data ir parašas“.

---

| 14.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 119/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 119/19

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 394/2009

2009 m. gegužės 13 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. gegužės 14 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. gegužės 13 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 55,4 |
| TN | 115,0 |
| TR | 101,9 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 41,9 |
| TR | 149,3 |
| ZZ | 115,6 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 120,2 |
| ZZ | 168,5 |
| 0805 10 20 | EG | 43,3 |
| IL | 54,0 |
| MA | 43,1 |
| TN | 49,2 |
| TR | 102,3 |
| US | 51,0 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 50 10 | AR | 50,9 |
| TR | 48,7 |
| ZA | 62,5 |
| ZZ | 54,0 |
| 0808 10 80 | AR | 81,3 |
| BR | 72,1 |
| CA | 127,2 |
| CL | 85,0 |
| CN | 99,5 |
| MK | 42,0 |
| NZ | 110,2 |
| US | 131,7 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

55,4

TN

115,0

TR

101,9

ZZ

90,8

0707 00 05

JO

155,5

MA

41,9

TR

149,3

ZZ

115,6

0709 90 70

JO

216,7

TR

120,2

ZZ

168,5

0805 10 20

EG

43,3

IL

54,0

MA

43,1

TN

49,2

TR

102,3

US

51,0

ZZ

57,2

0805 50 10

AR

50,9

TR

48,7

ZA

62,5

ZZ

54,0

0808 10 80

AR

81,3

BR

72,1

CA

127,2

CL

85,0

CN

99,5

MK

42,0

NZ

110,2

US

131,7

UY

71,7

ZA

78,8

ZZ

90,0

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 14.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 119/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 119/21

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 395/2009

2009 m. gegužės 13 d.

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamente (EB) Nr. 945/2008 nustatytos kai kurių cukraus sektoriaus produktų tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2008–2009 prekybos metais

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 30 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 951/2006, nustatantį išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 įgyvendinimo taisykles dėl prekybos su trečiosiomis šalimis cukraus sektoriuje (2), ypač į jo 36 straipsnio, 2 dalies antros pastraipos antrąjį sakinį,

kadangi:

| (1) | Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2008–2009 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 945/2008 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 368/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Tipinės kainos ir papildomų importo muitų dydžiai, taikytini baltajam cukrui, žaliaviniam cukrui ir kai kuriems sirupams 2008–2009 prekybos metams buvo nustatyti Komisijos reglamente (EB) Nr. 945/2008 (3). Šios kainos ir muitų dydžiai buvo paskutinį kartą pakeisti Komisijos reglamentu (EB) Nr. 368/2009 (4).

| (2) | Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas, |
| --- | --- |

(2)

Šiuo metu Komisijos turimi duomenys rodo, kad reikia iš dalies pakeisti minėtus dydžius pagal Reglamente (EB) Nr. 951/2006 nustatytas taisykles ir nuostatas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 951/2006 36 straipsnyje išvardytiems produktams taikomos tipinės kainos ir papildomi importo muitai 2008–2009 prekybos metams, numatyti Reglamente (EB) Nr. 945/2008, yra iš dalies pakeičiami ir nurodomi šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. gegužės 14 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. gegužės 13 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 24.

2

(3)  OL L 258, 2008 9 26, p. 56.

3

(4)  OL L 112, 2009 5 6, p. 7.

4

---

PRIEDAS

Iš dalies pakeisti baltojo cukraus, žaliavinio cukraus ir produktų, kurių KN kodas yra 1702 90 95 tipinių kainų ir papildomų importo muitų dydžiai, taikomi nuo 2009 m. gegužės 14 d.

| (EUR) |
| --- |
| KN kodas | Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto | Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto |
| 1701 11 10 (1) | 28,95 | 2,60 |
| 1701 11 90 (1) | 28,95 | 7,06 |
| 1701 12 10 (1) | 28,95 | 2,47 |
| 1701 12 90 (1) | 28,95 | 6,63 |
| 1701 91 00 (2) | 32,24 | 9,11 |
| 1701 99 10 (2) | 32,24 | 4,67 |
| 1701 99 90 (2) | 32,24 | 4,67 |
| 1702 90 95 (3) | 0,32 | 0,34 |

(EUR)

KN kodas

Tipinė kaina už 100 kg neto atitinkamo produkto

Papildomas muitas už 100 kg neto atitinkamo produkto

1701 11 10 (1)

28,95

2,60

1701 11 90 (1)

28,95

7,06

1701 12 10 (1)

28,95

2,47

1701 12 90 (1)

28,95

6,63

1701 91 00 (2)

32,24

9,11

1701 99 10 (2)

32,24

4,67

1701 99 90 (2)

32,24

4,67

1702 90 95 (3)

0,32

0,34

---

(1)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo III dalyje.

(2)  Nustatoma už standartinę kokybę, kaip ji apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 IV priedo II dalyje.

(3)  Nustatoma už kiekvieną proc. sacharozės kiekio.

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 14.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 119/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 119/23

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. sausio 13 d.

dėl valstybės pagalbos C 22/07 (ex N 43/07) dėl tvarkos, pagal kurią Danijos jūrų transporto įmonės atleidžiamos nuo pajamų mokesčio ir socialinio mokesčio mokėjimo už jūrininkus, taikymo išplėtimo kabelių tiesimo ir dugno gilinimo veiklai

(pranešta dokumentu Nr. C(2008) 8886)

(Tekstas autentiškas tik danų kalba)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/380/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 88 straipsnio 2 dalies pirmąją pastraipą,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 62 straipsnio 1 dalies a punktą,

paprašiusi suinteresuotųjų šalių pateikti pastabas pagal pirmiau nurodytas nuostatas (1) ir atsižvelgusi į jų pastabas,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Danija 2007 m. sausio 15 d. raštu (2) pranešė Komisijai apie tvarkos, pagal kurią Danijos laivų savininkai atleidžiami nuo jų jūrininkų pajamų mokesčio (vadinamoji DIS tvarka), pakeitimą. DIS tvarką Komisija patvirtino 2002 m. lapkričio 13 d. sprendimu (3). |
| --- | --- |

(1)

Danija 2007 m. sausio 15 d. raštu (2) pranešė Komisijai apie tvarkos, pagal kurią Danijos laivų savininkai atleidžiami nuo jų jūrininkų pajamų mokesčio (vadinamoji DIS tvarka), pakeitimą. DIS tvarką Komisija patvirtino 2002 m. lapkričio 13 d. sprendimu (3).

| (2) | Pakeitimas, apie kurį pranešta, užregistruotas Nr. 43/07. 2007 m. kovo 27 d. raštu (4) Danija perdavė Komisijai naują informaciją, kurios ši paprašė 2007 m. kovo 20 d. raštu (5). |
| --- | --- |

(2)

Pakeitimas, apie kurį pranešta, užregistruotas Nr. 43/07. 2007 m. kovo 27 d. raštu (4) Danija perdavė Komisijai naują informaciją, kurios ši paprašė 2007 m. kovo 20 d. raštu (5).

| (3) | 2007 m. liepos 10 d. rašte (6) Komisija pranešė Danijai nusprendusi pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (toliau – valstybės pagalbos procedūrinis reglamentas) (7), 4 straipsnio 4 dalį. Danija 2007 m. rugsėjo 5 d. raštu (8) pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(3)

2007 m. liepos 10 d. rašte (6) Komisija pranešė Danijai nusprendusi pradėti oficialią tyrimo procedūrą pagal 1999 m. kovo 22 d. Tarybos reglamento Nr. 659/1999, nustatančio išsamias EB Sutarties 93 straipsnio taikymo taisykles (toliau – valstybės pagalbos procedūrinis reglamentas) (7), 4 straipsnio 4 dalį. Danija 2007 m. rugsėjo 5 d. raštu (8) pateikė savo pastabas.

| (4) | Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (9). Šiuo sprendimu Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas apie priemones, kurių tyrimas atliekamas. |
| --- | --- |

(4)

Komisijos sprendimas pradėti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (9). Šiuo sprendimu Komisija pakvietė suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas apie priemones, kurių tyrimas atliekamas.

| (5) | Komisija gavo šių suinteresuotųjų šalių pastabas: Europos žemsiurbių sąjungos, Europos bendrijos laivų savininkų sąjungos, Didžiosios Britanijos laivybos rūmų, Norvegijos laivų savininkų sąjungos, Armateurs de France, Alcatel–Lucent ir Danijos laivų savininkų sąjungos. Atitinkamas jų pastabas Komisija nusiuntė Danijai, suteikdama galimybę jas pakomentuoti. Danija 2008 m. sausio 9 d. raštu (10) pateikė savo pastabas. |
| --- | --- |

(5)

Komisija gavo šių suinteresuotųjų šalių pastabas: Europos žemsiurbių sąjungos, Europos bendrijos laivų savininkų sąjungos, Didžiosios Britanijos laivybos rūmų, Norvegijos laivų savininkų sąjungos, Armateurs de France, Alcatel–Lucent ir Danijos laivų savininkų sąjungos. Atitinkamas jų pastabas Komisija nusiuntė Danijai, suteikdama galimybę jas pakomentuoti. Danija 2008 m. sausio 9 d. raštu (10) pateikė savo pastabas.

2.   IŠSAMUS PRIEMONIŲ, APIE KURIAS PRANEŠTA, APRAŠYMAS

| (6) | Priemonės, apie kurias pranešta, jau buvo aprašytos minėtame 2007 m. liepos 10 d. sprendime. |
| --- | --- |

(6)

Priemonės, apie kurias pranešta, jau buvo aprašytos minėtame 2007 m. liepos 10 d. sprendime.

2.1.   DIS tvarkos pakeitimo, apie kurį pranešta, aprašymas

| (7) | Pagrindinis Komisijai nurodytų priemonių (Įstatymo projektas Nr. L 110 (2006–07), 11 skirsnis) tikslas – vadinamąją DIS tvarką imti taikyti ir kabelių tiesimo laivuose bei žemsiurbėse dirbantiems jūrininkams. |
| --- | --- |

(7)

Pagrindinis Komisijai nurodytų priemonių (Įstatymo projektas Nr. L 110 (2006–07), 11 skirsnis) tikslas – vadinamąją DIS tvarką imti taikyti ir kabelių tiesimo laivuose bei žemsiurbėse dirbantiems jūrininkams.

| (8) | Kabelių tiesimo laivų veiklai DIS tvarka iki šiol nebuvo taikoma, nors pagal Danijos teisės aktus kabelių tiesimo laivus buvo leidžiama registruoti DIS registre. |
| --- | --- |

(8)

Kabelių tiesimo laivų veiklai DIS tvarka iki šiol nebuvo taikoma, nors pagal Danijos teisės aktus kabelių tiesimo laivus buvo leidžiama registruoti DIS registre.

| (9) | Nuo šiol Danija kabelių tiesimo laivams nori suteikti galimybę naudotis visais DIS tvarkos teikiamais privalumais. |
| --- | --- |

(9)

Nuo šiol Danija kabelių tiesimo laivams nori suteikti galimybę naudotis visais DIS tvarkos teikiamais privalumais.

| (10) | 2005 m. gegužės 27 d. įstatyminiame potvarkyje, kuriuo įgyvendinama DIS tvarka (toliau – įstatyminis potvarkis), nurodoma, kas dugno gilinimo veikloje laikytina jūrų transportu, kad būtų galima parengti taisyklės, padėsiančias nustatyti, ar dugno gilinimo veikla atitinka DIS tvarkos reikalavimus. Pagal šio įstatyminio potvarkio 13 skirsnį jūrų transporto priemonėmis žemsiurbės laikytinos tada, kai vykdo šią veiklą:






  1) | plaukioja tarp uosto ir kasimo darbų vykdymo vietos; |
| --- | --- | --- |

(10)

2005 m. gegužės 27 d. įstatyminiame potvarkyje, kuriuo įgyvendinama DIS tvarka (toliau – įstatyminis potvarkis), nurodoma, kas dugno gilinimo veikloje laikytina jūrų transportu, kad būtų galima parengti taisyklės, padėsiančias nustatyti, ar dugno gilinimo veikla atitinka DIS tvarkos reikalavimus. Pagal šio įstatyminio potvarkio 13 skirsnį jūrų transporto priemonėmis žemsiurbės laikytinos tada, kai vykdo šią veiklą:

1)

plaukioja tarp uosto ir kasimo darbų vykdymo vietos;

| 2) | plaukioja tarp kasimo vietos ir iškastų medžiagų iškrovimo vietos, įskaitant patį iškrovimą; |
| --- | --- |

2)

plaukioja tarp kasimo vietos ir iškastų medžiagų iškrovimo vietos, įskaitant patį iškrovimą;

| 3) | plaukioja tarp iškrovimo vietos ir uosto; |
| --- | --- |

3)

plaukioja tarp iškrovimo vietos ir uosto;

| 4) | plaukioja kasimo vietoje ir iš vienos kasimo vietos į kitą; |
| --- | --- |

4)

plaukioja kasimo vietoje ir iš vienos kasimo vietos į kitą;

| 5) | valdžios institucijų prašymu plaukia teikti pagalbą išsiliejus naftai ir pan. |
| --- | --- |

5)

valdžios institucijų prašymu plaukia teikti pagalbą išsiliejus naftai ir pan.

| (11) | Pagal galiojančius Danijos teisės aktus smėlio žemsiurbės negali būti įregistruotos DIS registre (Danijos tarptautinis laivų registras). Todėl smėlio žemsiurbės neatitinka pagrindinių sąlygų, kad joms galėtų būti taikoma DIS tvarka. Be to, kadangi smėlio žemsiurbės iš dalies naudojamos ir, pavyzdžiui, statybos darbams teritoriniuose vandenyse, Danijai buvo sunku smėlio žemsiurbėms taikyti bendrąją grynojo atlyginimo sistemą. Taigi Danija nusprendė smėlio žemsiurbėse dirbančius asmenis apmokestinti pagal bendrąsias apmokestinimo taisykles, o vėliau laivų savininkams kompensuoti jų sumokėtus mokesčius, kai įvykdomos nustatytos sąlygos. |
| --- | --- |

(11)

Pagal galiojančius Danijos teisės aktus smėlio žemsiurbės negali būti įregistruotos DIS registre (Danijos tarptautinis laivų registras). Todėl smėlio žemsiurbės neatitinka pagrindinių sąlygų, kad joms galėtų būti taikoma DIS tvarka. Be to, kadangi smėlio žemsiurbės iš dalies naudojamos ir, pavyzdžiui, statybos darbams teritoriniuose vandenyse, Danijai buvo sunku smėlio žemsiurbėms taikyti bendrąją grynojo atlyginimo sistemą. Taigi Danija nusprendė smėlio žemsiurbėse dirbančius asmenis apmokestinti pagal bendrąsias apmokestinimo taisykles, o vėliau laivų savininkams kompensuoti jų sumokėtus mokesčius, kai įvykdomos nustatytos sąlygos.

| (12) | Taip dugno gilinimui netiesiogiai pritaikoma DIS tvarka ir tie patys privalumai, kuriuos įgyja jūrų transporto įmonės, kurių laivai įregistruoti DIS registre. |
| --- | --- |

(12)

Taip dugno gilinimui netiesiogiai pritaikoma DIS tvarka ir tie patys privalumai, kuriuos įgyja jūrų transporto įmonės, kurių laivai įregistruoti DIS registre.

2.2.   Galiojančios DIS tvarkos aprašymas

| (13) | DIS tvarka aprašyta minėtame 2007 m. liepos 10 d. Komisijos sprendime (11). |
| --- | --- |

(13)

DIS tvarka aprašyta minėtame 2007 m. liepos 10 d. Komisijos sprendime (11).

| (14) | Pagal dabartinę tvarką laivų savininkai atleidžiami nuo socialinio draudimo įmokų ir pajamų mokesčio už jų jūrininkus, dirbančius laivuose, kurie įregistruoti Dansk Internationalt Skibsregister, Danijos tarptautiniame laivų registre (toliau – DIS registras), kai šie laivai naudojami komerciniam keleivių arba krovinių vežimui. |
| --- | --- |

(14)

Pagal dabartinę tvarką laivų savininkai atleidžiami nuo socialinio draudimo įmokų ir pajamų mokesčio už jų jūrininkus, dirbančius laivuose, kurie įregistruoti Dansk Internationalt Skibsregister, Danijos tarptautiniame laivų registre (toliau – DIS registras), kai šie laivai naudojami komerciniam keleivių arba krovinių vežimui.

| (15) | Komisija primena, kad šis DIS registras buvo nustatytas 1988 m. liepos 1 d. įstatymu Nr. 408 ir įsigaliojo 1988 m. rugpjūčio 23 d. Jis buvo sumanytas tam, kad Danijos nacionaliniame registre įregistruoti laivai nepakeistų savo vėliavos į trečiųjų šalių vėliavas. |
| --- | --- |

(15)

Komisija primena, kad šis DIS registras buvo nustatytas 1988 m. liepos 1 d. įstatymu Nr. 408 ir įsigaliojo 1988 m. rugpjūčio 23 d. Jis buvo sumanytas tam, kad Danijos nacionaliniame registre įregistruoti laivai nepakeistų savo vėliavos į trečiųjų šalių vėliavas.

| (16) | Taikoma sąlyga, kad nustatant atlyginimus būtų atsižvelgiama į atleidimą nuo mokesčių. Taip teisė į mokesčių lengvatą atitenka ne atskiriems jūrininkams, o laivybos bendrovei. |
| --- | --- |

(16)

Taikoma sąlyga, kad nustatant atlyginimus būtų atsižvelgiama į atleidimą nuo mokesčių. Taip teisė į mokesčių lengvatą atitenka ne atskiriems jūrininkams, o laivybos bendrovei.

| (17) | 2002 m. lapkričio 13 d. Komisija vis dėlto patvirtino DIS tvarką. |
| --- | --- |

(17)

2002 m. lapkričio 13 d. Komisija vis dėlto patvirtino DIS tvarką.

| (18) | Šiuo metu Danija taiko dar vieną jūrų transporto operatoriams palankią sistemą – tonažo mokesčio sistemą (12). |
| --- | --- |

(18)

Šiuo metu Danija taiko dar vieną jūrų transporto operatoriams palankią sistemą – tonažo mokesčio sistemą (12).

2.3.   Biudžetas

| (19) | Visas DIS tvarkai skirtas biudžetas sudaro apie 600 milijonų DKK. |
| --- | --- |

(19)

Visas DIS tvarkai skirtas biudžetas sudaro apie 600 milijonų DKK.

3.   PRIEŽASTYS, DĖL KURIŲ PRADĖTA TYRIMO PROCEDŪRA

3.1.   Abejonės dėl kabelių tiesimui taikomų priemonių suderinamumo

| (20) | Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija nutarė turinti ištirti galimą ekonominį aptariamo tvarkos taikymo minėtam sektoriui poveikį. Tas sektorius apima telekomunikacijų arba elektros kabelių tiesimą jūros dugne ir esamų kabelių taisymą jūros dugne. |
| --- | --- |

(20)

Sprendime pradėti tyrimo procedūrą Komisija nutarė turinti ištirti galimą ekonominį aptariamo tvarkos taikymo minėtam sektoriui poveikį. Tas sektorius apima telekomunikacijų arba elektros kabelių tiesimą jūros dugne ir esamų kabelių taisymą jūros dugne.

| (21) | Komisijos nuomone, vienos kelionės jūroje neįmanoma suskirstyti į dalis, kurių viena laikytina jūrų transporto veikla, o kita — ne. Ji labiau linkusi manyti, jog visas veiklos jūroje rūšis reikėtų vertinti kaip visumą, kad būtų galima nuspręsti, ar nagrinėjama kelionė jūroje atitinka jūrų transporto veiklos apibrėžimą, ar ne. |
| --- | --- |

(21)

Komisijos nuomone, vienos kelionės jūroje neįmanoma suskirstyti į dalis, kurių viena laikytina jūrų transporto veikla, o kita — ne. Ji labiau linkusi manyti, jog visas veiklos jūroje rūšis reikėtų vertinti kaip visumą, kad būtų galima nuspręsti, ar nagrinėjama kelionė jūroje atitinka jūrų transporto veiklos apibrėžimą, ar ne.

| (22) | Todėl Komisija sprendime dėl oficialios procedūros pradžios išreiškė nuomonę, kad kabelių tiesimo jūroje veiklos negalima vienu metu priskirti ir jūrų transporto paslaugoms, ir kabelių tiesimui jūroje. |
| --- | --- |

(22)

Todėl Komisija sprendime dėl oficialios procedūros pradžios išreiškė nuomonę, kad kabelių tiesimo jūroje veiklos negalima vienu metu priskirti ir jūrų transporto paslaugoms, ir kabelių tiesimui jūroje.

| (23) | Kabelių tiesimo laivai dažniausiai negabena kabelių būgnų iš vieno uosto į kitą arba iš uosto į jūros įrenginį, kaip jūrų transporto veikla apibrėžta 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 4055/86 dėl laisvės teikti paslaugas principo taikymo jūrų transporto paslaugoms tarp valstybių narių bei valstybių narių ir trečiųjų šalių (13) ir 1992 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3577/92, taikančiame laisvės teikti paslaugas principą jūrų transportui valstybėse narėse (jūrų kabotažas) (14). Kabelių tiesimo laivai užsakovo prašymu tiesia kabelius nuo tam tikros vietos krante iki tam tikros vietos kitame krante. Todėl vargu ar galima vienareikšmiškai teigti, kad kabelių tiesimo laivai teikia jūrų transporto paslaugas, kaip jos apibrėžtos EB reglamentuose, tai yra veža krovinius jūra tarp bet kurio vienos valstybės narės uosto ir kitos valstybės narės uosto ar jūros įrenginio. NET jei tokie laivai kartais ir gabena krovinius jūra, kaip numatyta reglamentuose (EEB) Nr. 4055/86 ir (EEB) Nr. 3577/92, ši jūrų transporto apibrėžimą atitinkanti veikla būna tik šalutinė, o pagrindinė yra kabelių tiesimas. |
| --- | --- |

(23)

Kabelių tiesimo laivai dažniausiai negabena kabelių būgnų iš vieno uosto į kitą arba iš uosto į jūros įrenginį, kaip jūrų transporto veikla apibrėžta 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 4055/86 dėl laisvės teikti paslaugas principo taikymo jūrų transporto paslaugoms tarp valstybių narių bei valstybių narių ir trečiųjų šalių (13) ir 1992 m. gruodžio 7 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 3577/92, taikančiame laisvės teikti paslaugas principą jūrų transportui valstybėse narėse (jūrų kabotažas) (14). Kabelių tiesimo laivai užsakovo prašymu tiesia kabelius nuo tam tikros vietos krante iki tam tikros vietos kitame krante. Todėl vargu ar galima vienareikšmiškai teigti, kad kabelių tiesimo laivai teikia jūrų transporto paslaugas, kaip jos apibrėžtos EB reglamentuose, tai yra veža krovinius jūra tarp bet kurio vienos valstybės narės uosto ir kitos valstybės narės uosto ar jūros įrenginio. NET jei tokie laivai kartais ir gabena krovinius jūra, kaip numatyta reglamentuose (EEB) Nr. 4055/86 ir (EEB) Nr. 3577/92, ši jūrų transporto apibrėžimą atitinkanti veikla būna tik šalutinė, o pagrindinė yra kabelių tiesimas.

| (24) | Be to, Komisija tame etape pažymėjo, kad dar nebuvo įrodyta, jog Bendrijoje įsisteigusios kabelių tiesimo įmonės patiria tokius pat konkurencinius suvaržymus, kokius patiria jūrų transporto operatoriai pasaulio rinkoje. Komisijos teigimu, neaišku, ar Bendrijos kabelių tiesimo laivai susiduria su tokia pat didele laivų, kurie naudojasi „patogios vėliavos“ principu, konkurencija, kokia būdinga jūrų transporto veiklai. |
| --- | --- |

(24)

Be to, Komisija tame etape pažymėjo, kad dar nebuvo įrodyta, jog Bendrijoje įsisteigusios kabelių tiesimo įmonės patiria tokius pat konkurencinius suvaržymus, kokius patiria jūrų transporto operatoriai pasaulio rinkoje. Komisijos teigimu, neaišku, ar Bendrijos kabelių tiesimo laivai susiduria su tokia pat didele laivų, kurie naudojasi „patogios vėliavos“ principu, konkurencija, kokia būdinga jūrų transporto veiklai.

| (25) | Taigi Komisija sprendime pradėti procedūrą laikosi nuomonės, kad kabelių tiesimas neturi būti laikomas vežimu jūrų transportu ir todėl neatitinka valstybės pagalbos jūrų transportui teikimo sąlygų, apibrėžtų Gairėse dėl valstybės pagalbos jūrų transportui (toliau – gairės) (15). |
| --- | --- |

(25)

Taigi Komisija sprendime pradėti procedūrą laikosi nuomonės, kad kabelių tiesimas neturi būti laikomas vežimu jūrų transportu ir todėl neatitinka valstybės pagalbos jūrų transportui teikimo sąlygų, apibrėžtų Gairėse dėl valstybės pagalbos jūrų transportui (toliau – gairės) (15).

3.2.   Abejonės dėl dugno gilinimo veiklai taikomų priemonių suderinamumo

| (26) | Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad Komisijai kyla rimtų abejonių dėl to, ar visos dugno gilinimo veiklos rūšys, kurioms taikoma minėta sistema, yra jūrų transporto veikla, kaip apibrėžta gairėse. Todėl Komisija nusprendė, kad jūrų transportui skirta valstybės pagalba gali būti skiriama ne visų rūšių dugno gilinimo veiklai. |
| --- | --- |

(26)

Sprendime pradėti procedūrą nurodyta, kad Komisijai kyla rimtų abejonių dėl to, ar visos dugno gilinimo veiklos rūšys, kurioms taikoma minėta sistema, yra jūrų transporto veikla, kaip apibrėžta gairėse. Todėl Komisija nusprendė, kad jūrų transportui skirta valstybės pagalba gali būti skiriama ne visų rūšių dugno gilinimo veiklai.

4.   DANIJOS PASTABOS DĖL SPRENDIMO PRADĖTI TYRIMĄ

4.1.   Pastabos dėl kabelių tiesimo

| (27) | Danija pabrėžia, jog Komisijos tarnybos 2006 m. rugpjūčio mėn. 11 d. rašte (16) garantavo, kad laivų tiesimo laivams galėtų būti taikomos valstybės pagalbos priemonės, jei bus laikomasi reikalavimo, kad jūrų transporto veikla sudarytų 50 % darbo laiko. |
| --- | --- |

(27)

Danija pabrėžia, jog Komisijos tarnybos 2006 m. rugpjūčio mėn. 11 d. rašte (16) garantavo, kad laivų tiesimo laivams galėtų būti taikomos valstybės pagalbos priemonės, jei bus laikomasi reikalavimo, kad jūrų transporto veikla sudarytų 50 % darbo laiko.

| (28) | Danijos teigimu, Komisija pareiškė, kad jūrų transporto veiklai galėtų būti prilyginta ta kabelių tiesimo veiklos dalis, kurią sudaro kabelių būgnų vežimas iš pakrovimo uosto į tą atviroje jūroje esančią vietą, kurioje pradedama tiesti kabelius, atsižvelgiant į tai, kad veikla jūroje, lyginant su visa veikla, turėtų būti apskaičiuojama pagal atstumą, kurį laivas nuplaukia netiesdamas kabelio. |
| --- | --- |

(28)

Danijos teigimu, Komisija pareiškė, kad jūrų transporto veiklai galėtų būti prilyginta ta kabelių tiesimo veiklos dalis, kurią sudaro kabelių būgnų vežimas iš pakrovimo uosto į tą atviroje jūroje esančią vietą, kurioje pradedama tiesti kabelius, atsižvelgiant į tai, kad veikla jūroje, lyginant su visa veikla, turėtų būti apskaičiuojama pagal atstumą, kurį laivas nuplaukia netiesdamas kabelio.

| (29) | Be to, Danija pabrėžia nesupratusi, kodėl Komisija 2007 m. liepos 10 d. rašte laikosi nuomonės, jog kabelių tiesimas negali būti jūrų transporto ir kitos veiklos derinys, ir teigia, kad šis požiūris prieštarauja 2006 m. rugpjūčio mėn. 11 d. Komisijos tarnybų raštui. |
| --- | --- |

(29)

Be to, Danija pabrėžia nesupratusi, kodėl Komisija 2007 m. liepos 10 d. rašte laikosi nuomonės, jog kabelių tiesimas negali būti jūrų transporto ir kitos veiklos derinys, ir teigia, kad šis požiūris prieštarauja 2006 m. rugpjūčio mėn. 11 d. Komisijos tarnybų raštui.

4.2.   Pastabos dėl dugno gilinimo

| (30) | Danijos tvirtinimu, gairės suteikia galimybę visą dugno gilinimo veiklą dalyti į jūrų transporto ir kitą veiklą. Todėl Danija nesupranta, kodėl negalima panašiai suskirstyti kabelių tiesimo laivų veiklos. |
| --- | --- |

(30)

Danijos tvirtinimu, gairės suteikia galimybę visą dugno gilinimo veiklą dalyti į jūrų transporto ir kitą veiklą. Todėl Danija nesupranta, kodėl negalima panašiai suskirstyti kabelių tiesimo laivų veiklos.

| (31) | Danija pabrėžia, kad Teisingumo Teismo sprendimas byloje C–251/04, kurį Komisija paminėjo sprendime pradėti tyrimą, nekeičia garantijos, kurią Komisija suteikė Danijai minėtame 2006 m. rugpjūčio mėn. 11 d. rašte, pagrindo. Danija mano, kad Teismas išaiškino, ar Reglamentas (EEB) Nr. 3577/92 taikomas vilkikų darbui, ir priėjo prie išvados, kad netaikomas. Danijos nuomone, minėtas sprendimas neturi įtakos gairių taikymui kabelių tiesimo veiklai. |
| --- | --- |

(31)

Danija pabrėžia, kad Teisingumo Teismo sprendimas byloje C–251/04, kurį Komisija paminėjo sprendime pradėti tyrimą, nekeičia garantijos, kurią Komisija suteikė Danijai minėtame 2006 m. rugpjūčio mėn. 11 d. rašte, pagrindo. Danija mano, kad Teismas išaiškino, ar Reglamentas (EEB) Nr. 3577/92 taikomas vilkikų darbui, ir priėjo prie išvados, kad netaikomas. Danijos nuomone, minėtas sprendimas neturi įtakos gairių taikymui kabelių tiesimo veiklai.

| (32) | Danija atkreipia dėmesį, kad gairėse nurodytas ne tik jūrų transportas, kaip apibrėžta reglamentuose 4055/86 ir 3577/92, bet „[...] kai kuriose dalyse kalbama ir apie vilkimą bei dugno gilinimą“. |
| --- | --- |

(32)

Danija atkreipia dėmesį, kad gairėse nurodytas ne tik jūrų transportas, kaip apibrėžta reglamentuose 4055/86 ir 3577/92, bet „[...] kai kuriose dalyse kalbama ir apie vilkimą bei dugno gilinimą“.

| (33) | Remiantis gairėmis, ne mažiau kaip 50 % visos veiklos sudarytų jūrų transporto veikla; žemsiurbių veikla, Danijos nuomone, gairėse apibūdinama kaip „[...] iškastų medžiagų vežimas jūra...“. Danijos tvirtinimu, derėtų laikyti, kad gairės suteikia teisę iškastų medžiagų vežimą jūroje vertinti kaip jūrų transporto veiklą. |
| --- | --- |

(33)

Remiantis gairėmis, ne mažiau kaip 50 % visos veiklos sudarytų jūrų transporto veikla; žemsiurbių veikla, Danijos nuomone, gairėse apibūdinama kaip „[...] iškastų medžiagų vežimas jūra...“. Danijos tvirtinimu, derėtų laikyti, kad gairės suteikia teisę iškastų medžiagų vežimą jūroje vertinti kaip jūrų transporto veiklą.

| (34) | Be to, Danija ginčija Komisijos iniciatyvą vienašališkai išplėsti tyrimo procedūros taikymą, įtraukiant sritis, nenurodytas pranešime, su kuriuo susijusį tyrimą Komisija atlieka (17). Danijos teigimu, Valstybės pagalbos procedūrinio reglamento II skyriuje nenumatyta, kad, pranešus apie pagalbą, Komisija galėtų į tyrimą įtraukti jau galiojančias valstybės pagalbos priemones. Jei Komisija nori tirti galiojančias valstybės pagalbos priemones, ji, Danijos nuomone, tai turėtų daryti laikydamasi V skyriuje nurodytos tvarkos, taikomos minėtame reglamente nustatytoms galiojančioms pagalbos programoms. |
| --- | --- |

(34)

Be to, Danija ginčija Komisijos iniciatyvą vienašališkai išplėsti tyrimo procedūros taikymą, įtraukiant sritis, nenurodytas pranešime, su kuriuo susijusį tyrimą Komisija atlieka (17). Danijos teigimu, Valstybės pagalbos procedūrinio reglamento II skyriuje nenumatyta, kad, pranešus apie pagalbą, Komisija galėtų į tyrimą įtraukti jau galiojančias valstybės pagalbos priemones. Jei Komisija nori tirti galiojančias valstybės pagalbos priemones, ji, Danijos nuomone, tai turėtų daryti laikydamasi V skyriuje nurodytos tvarkos, taikomos minėtame reglamente nustatytoms galiojančioms pagalbos programoms.

| (35) | Danija teigia, kad 2005 m. sausio 21 d. ji pranešė apie pakeitimus, padarytus dviem įstatymų projektais, kuriuos Vyriausybė 2005 m. sausio 12 d. pateikė parlamentui (Įstatymo projektas dėl jūrininkų apmokestinimo ir Įstatymo projektas, iš dalies keičiantis Tonažo mokesčio įstatymą). Danijos manymu, galima laikyti, kad Komisija pritarė šiems dviem įstatymų projektams dėl šių priežasčių:






  — | dėl to, kad, kaip teigia Danija, Komisija per Valstybės pagalbos procedūriniame reglamente nustatytą laiką neatsakė į nuolatinės atstovybės 2005 m. sausio 21 d. raštą, |
| --- | --- | --- |

(35)

Danija teigia, kad 2005 m. sausio 21 d. ji pranešė apie pakeitimus, padarytus dviem įstatymų projektais, kuriuos Vyriausybė 2005 m. sausio 12 d. pateikė parlamentui (Įstatymo projektas dėl jūrininkų apmokestinimo ir Įstatymo projektas, iš dalies keičiantis Tonažo mokesčio įstatymą). Danijos manymu, galima laikyti, kad Komisija pritarė šiems dviem įstatymų projektams dėl šių priežasčių:

—

dėl to, kad, kaip teigia Danija, Komisija per Valstybės pagalbos procedūriniame reglamente nustatytą laiką neatsakė į nuolatinės atstovybės 2005 m. sausio 21 d. raštą,

| — | Komisijos tarnybos vėliau patvirtino, kad pakeitimai atitinka gaires. |
| --- | --- |

—

Komisijos tarnybos vėliau patvirtino, kad pakeitimai atitinka gaires.

| (36) | Todėl Danija teigia, kad pagal Bendrijos teisę 2005 m. pavasario priimta Jūrininkų apmokestinimo įstatymo versija yra patvirtinta valstybės pagalbos priemonė. |
| --- | --- |

(36)

Todėl Danija teigia, kad pagal Bendrijos teisę 2005 m. pavasario priimta Jūrininkų apmokestinimo įstatymo versija yra patvirtinta valstybės pagalbos priemonė.

| (37) | Taigi Danija daro išvadą, jog tyrimo procedūra gali būti taikoma tik tariamai vienintelei priemonei, apie kurią pranešta, t. y. galimam kabelių tiesimo laivuose dirbančių jūrininkų įtraukimui į DIS sistemą. |
| --- | --- |

(37)

Taigi Danija daro išvadą, jog tyrimo procedūra gali būti taikoma tik tariamai vienintelei priemonei, apie kurią pranešta, t. y. galimam kabelių tiesimo laivuose dirbančių jūrininkų įtraukimui į DIS sistemą.

| (38) | Dėl žemsiurbių Danijos Vyriausybė pažymi, kad 2006 m. gruodžio 13 d. ji priėmė dokumentą, iš dalies pakeičiantį Jūrininkų apmokestinimo įstatymą. Apie šį Jūrininkų apmokestinimo įstatymo pakeitimą buvo pranešta 2007 m. sausio 15 d. |
| --- | --- |

(38)

Dėl žemsiurbių Danijos Vyriausybė pažymi, kad 2006 m. gruodžio 13 d. ji priėmė dokumentą, iš dalies pakeičiantį Jūrininkų apmokestinimo įstatymą. Apie šį Jūrininkų apmokestinimo įstatymo pakeitimą buvo pranešta 2007 m. sausio 15 d.

| (39) | Danija mano, kad iškastų medžiagų vežimas atviroje jūroje pagal gaires yra jūrinio transporto veikla. Todėl, nepaisant reglamentų (EEB) Nr. 4055/86 ir (EEB) Nr. 3577/92 turinio, žemsiurbėms yra taikomos gairės, jei žemsiurbės ne mažiau kaip 50 % darbo laiko vykdo jūrų transporto veiklą (Danijos nuomone, apibrėžiamą kaip „iškastų medžiagų vežimas jūra“). |
| --- | --- |

(39)

Danija mano, kad iškastų medžiagų vežimas atviroje jūroje pagal gaires yra jūrinio transporto veikla. Todėl, nepaisant reglamentų (EEB) Nr. 4055/86 ir (EEB) Nr. 3577/92 turinio, žemsiurbėms yra taikomos gairės, jei žemsiurbės ne mažiau kaip 50 % darbo laiko vykdo jūrų transporto veiklą (Danijos nuomone, apibrėžiamą kaip „iškastų medžiagų vežimas jūra“).

| (40) | Danija dar teigia, kad „ribotai jūrų laivybai“ Danijos valstybės pagalbos programos netaikomos. „Ribota jūrų laivyba“ turi būti suprantama kaip, pavyzdžiui, uostuose ir fiorduose vykdoma veikla. Todėl kasinėjimo arba dugno gilinimo darbams uostuose ir fiorduose arba aplink juos niekada netaikoma DIS tvarka. Tai tinka ir tada, kai laivas nejuda. |
| --- | --- |

(40)

Danija dar teigia, kad „ribotai jūrų laivybai“ Danijos valstybės pagalbos programos netaikomos. „Ribota jūrų laivyba“ turi būti suprantama kaip, pavyzdžiui, uostuose ir fiorduose vykdoma veikla. Todėl kasinėjimo arba dugno gilinimo darbams uostuose ir fiorduose arba aplink juos niekada netaikoma DIS tvarka. Tai tinka ir tada, kai laivas nejuda.

| (41) | Danija aiškina, kad faktiškai kasinėjimo ir dugno gilinimo darbai dažnai (dažniausiai) atliekami naudojant daugiakaušes grandinines žemkases, kurios neturi variklių, taigi dėl šios priežasties joms taip pat netaikoma DIS tvarka. Nuosavą varomąją jėgą turintiems laivams ji gali būti taikoma. Tačiau laivams, vykdantiems sutartyje nurodytą jūrinę veiklą, DIS tvarka taip pat netaikoma. Sutartinė veikla – tai uostų, molų, tiltų, naftos gręžimo bokštų, vėjo jėgainių parkų ir kitų jūros įrenginių statyba bei remontas. |
| --- | --- |

(41)

Danija aiškina, kad faktiškai kasinėjimo ir dugno gilinimo darbai dažnai (dažniausiai) atliekami naudojant daugiakaušes grandinines žemkases, kurios neturi variklių, taigi dėl šios priežasties joms taip pat netaikoma DIS tvarka. Nuosavą varomąją jėgą turintiems laivams ji gali būti taikoma. Tačiau laivams, vykdantiems sutartyje nurodytą jūrinę veiklą, DIS tvarka taip pat netaikoma. Sutartinė veikla – tai uostų, molų, tiltų, naftos gręžimo bokštų, vėjo jėgainių parkų ir kitų jūros įrenginių statyba bei remontas.

5.   SUINTERESUOTŲJŲ ŠALIŲ PASTABOS

5.1.   Europos žemsiurbių sąjunga (toliau – EŽS, anglų k. EUDA)

| (42) | EŽS mano, kad Komisija nustatė daug griežtesnę valstybės pagalbos dugno gilinimo veiklą tvarką nei buvo nustatyta 1997 m. gairėse. Remdama siekį išsaugoti Bendrijoje žemsiurbių laivyną, EŽS kartu išreiškia rūpestį dėl šių dviejų dalykų:






  — | EŽS palaiko nuomonę, kad valstybės pagalba, gairėse numatyta Europos jūrų dugno gilinimo sektoriui, turėtų būti teikiama visais atvejais, kai jis susiduria su trečiųjų šalių laivų konkurencija, |
| --- | --- | --- |

(42)

EŽS mano, kad Komisija nustatė daug griežtesnę valstybės pagalbos dugno gilinimo veiklą tvarką nei buvo nustatyta 1997 m. gairėse. Remdama siekį išsaugoti Bendrijoje žemsiurbių laivyną, EŽS kartu išreiškia rūpestį dėl šių dviejų dalykų:

—

EŽS palaiko nuomonę, kad valstybės pagalba, gairėse numatyta Europos jūrų dugno gilinimo sektoriui, turėtų būti teikiama visais atvejais, kai jis susiduria su trečiųjų šalių laivų konkurencija,

| — | antra, EŽS mano, kad remiantis gairėmis Komisijos patvirtinta valstybės pagalba neturėtų užkrauti per didelės administracinės naštos Europos jūrų dugno gilinimo sektoriui. |
| --- | --- |

—

antra, EŽS mano, kad remiantis gairėmis Komisijos patvirtinta valstybės pagalba neturėtų užkrauti per didelės administracinės naštos Europos jūrų dugno gilinimo sektoriui.

5.2.   Europos Bendrijos laivų savininkų sąjunga (EBLSS, anglų k. ECSA)

| (43) | EBLSS mano, kad Komisijos požiūris yra labai teoriškas ir kad ji neatsižvelgia į gairėse numatytus tikslus bei gairių turinį. |
| --- | --- |

(43)

EBLSS mano, kad Komisijos požiūris yra labai teoriškas ir kad ji neatsižvelgia į gairėse numatytus tikslus bei gairių turinį.

| (44) | EBLSS nuomone, jau gairėse yra išankstinė sąlyga, jog didelę dugno gilinimo veiklos dalį sudaro jūrų transporto veikla. EBLSS nuomone, žemsiurbės ir kabelių tiesimo laivai veža iškastas medžiagas ir kabelius (atitinkamai) iš punkto A į punktą B. Todėl, EBLSS teigia, kad nesvarbu, ar tai yra pakrovimo, ar iškrovimo punktas. |
| --- | --- |

(44)

EBLSS nuomone, jau gairėse yra išankstinė sąlyga, jog didelę dugno gilinimo veiklos dalį sudaro jūrų transporto veikla. EBLSS nuomone, žemsiurbės ir kabelių tiesimo laivai veža iškastas medžiagas ir kabelius (atitinkamai) iš punkto A į punktą B. Todėl, EBLSS teigia, kad nesvarbu, ar tai yra pakrovimo, ar iškrovimo punktas.

| (45) | EBLSS pabrėžia, kad gairių taikymas žemsiurbių ar kabelių tiesimo laivų vykdomai transportavimo veiklai visiškai atitinka gairių tikslus, nes šie specializuoti laivai dirba ir pasaulinėje rinkoje, kuriai būdinga nuožmi pasaulinė konkurencija, ir pasaulinėje darbo rinkoje. |
| --- | --- |

(45)

EBLSS pabrėžia, kad gairių taikymas žemsiurbių ar kabelių tiesimo laivų vykdomai transportavimo veiklai visiškai atitinka gairių tikslus, nes šie specializuoti laivai dirba ir pasaulinėje rinkoje, kuriai būdinga nuožmi pasaulinė konkurencija, ir pasaulinėje darbo rinkoje.

5.3.   Didžiosios Britanijos laivybos rūmai

| (46) | Didžiosios Britanijos laivybos rūmai pabrėžia, kad gairėse pripažįstama, jog to paties laivo vykdoma veikla gali ir atitikti, ir neatitikti paramos žemsiurbėms teikimo reikalavimus, todėl ji turi būti diferencijuota. Taigi Didžiosios Britanijos laivybos rūmai išreiškia susirūpinimą dėl teiginio, jog „Komisija mano, kad neįmanoma minėtos veiklos susiskirstyti į dalis, kurių viena laikytina jūrų transporto veikla, o kita — ne“. |
| --- | --- |

(46)

Didžiosios Britanijos laivybos rūmai pabrėžia, kad gairėse pripažįstama, jog to paties laivo vykdoma veikla gali ir atitikti, ir neatitikti paramos žemsiurbėms teikimo reikalavimus, todėl ji turi būti diferencijuota. Taigi Didžiosios Britanijos laivybos rūmai išreiškia susirūpinimą dėl teiginio, jog „Komisija mano, kad neįmanoma minėtos veiklos susiskirstyti į dalis, kurių viena laikytina jūrų transporto veikla, o kita — ne“.

| (47) | Didžiosios Britanijos laivybos rūmų nuomone, nėra būtinybės atskirti krovinių arba keleivių vežimo į vietą, kuri yra nurodyta uostų ir įrenginių sąraše, arba iš jos ir vežimo į kai kurias kitas konkrečias jūroje esančias vietas. Didžiosios Britanijos laivybos rūmai yra susirūpinę dėl to, kad krovinio arba keleivių vežimo tikslui ruošiamasi taikyti naują testą. Todėl jie mano, jog tai, ar krovinio vežimas atitinka paramos reikalavimus, neturi priklausyti nuo užsakovo motyvo. Didžiosios Britanijos laivybos rūmai paaiškina, kad konkrečią vežamų medžiagų paskyrimo vietą dažniausiai nustato užsakovas, atsižvelgdamas į jo būsimą jų naudojimą ar aplinkos apsaugos leidimą arba kitus leidimus. |
| --- | --- |

(47)

Didžiosios Britanijos laivybos rūmų nuomone, nėra būtinybės atskirti krovinių arba keleivių vežimo į vietą, kuri yra nurodyta uostų ir įrenginių sąraše, arba iš jos ir vežimo į kai kurias kitas konkrečias jūroje esančias vietas. Didžiosios Britanijos laivybos rūmai yra susirūpinę dėl to, kad krovinio arba keleivių vežimo tikslui ruošiamasi taikyti naują testą. Todėl jie mano, jog tai, ar krovinio vežimas atitinka paramos reikalavimus, neturi priklausyti nuo užsakovo motyvo. Didžiosios Britanijos laivybos rūmai paaiškina, kad konkrečią vežamų medžiagų paskyrimo vietą dažniausiai nustato užsakovas, atsižvelgdamas į jo būsimą jų naudojimą ar aplinkos apsaugos leidimą arba kitus leidimus.

| (48) | Išsakydami nuomonę apie įprastą kabelių tiesimo laivo veiklos aprašymą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtame pranešime, Didžiosios Britanijos laivybos rūmai nesutinka su preliminariu Komisijos vertinimu – Rūmų teigimu, kabelių tiesimo laivai užsakovų kabelių krovinį pasikrauna uoste ir veža jį įvairias vietas (tai gali būti ir kiti uostai), kur jį iškrauna ir tiesia jūros dugne. |
| --- | --- |

(48)

Išsakydami nuomonę apie įprastą kabelių tiesimo laivo veiklos aprašymą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtame pranešime, Didžiosios Britanijos laivybos rūmai nesutinka su preliminariu Komisijos vertinimu – Rūmų teigimu, kabelių tiesimo laivai užsakovų kabelių krovinį pasikrauna uoste ir veža jį įvairias vietas (tai gali būti ir kiti uostai), kur jį iškrauna ir tiesia jūros dugne.

5.4.   Norvegijos laivų savininkų sąjunga

| (49) | Norvegijos laivų savininkų sąjungos nuomone, Komisija „jūrų transporto“ sąvoką turėtų aiškinti lanksčiai, atsižvelgdama į tai, kad kabelių tiesimo ir dugno gilinimo įmonių tarptautinis mobilumas yra vienodas ir kad tiek vienos, tiek kitos susiduria su tomis pačiomis pasaulio konkurencinėmis jėgomis kaip ir tradicinis „jūrų transportas“. |
| --- | --- |

(49)

Norvegijos laivų savininkų sąjungos nuomone, Komisija „jūrų transporto“ sąvoką turėtų aiškinti lanksčiai, atsižvelgdama į tai, kad kabelių tiesimo ir dugno gilinimo įmonių tarptautinis mobilumas yra vienodas ir kad tiek vienos, tiek kitos susiduria su tomis pačiomis pasaulio konkurencinėmis jėgomis kaip ir tradicinis „jūrų transportas“.

| (50) | Sąjungos nuomone, kabelių vežimas iš A punkto į B punktą ir jų tiesimas yra vienu metu vykdomas nedalomas veiksmas, kai kabelis palaipsniui „iškraunamas“ jūros dugne. |
| --- | --- |

(50)

Sąjungos nuomone, kabelių vežimas iš A punkto į B punktą ir jų tiesimas yra vienu metu vykdomas nedalomas veiksmas, kai kabelis palaipsniui „iškraunamas“ jūros dugne.

| (51) | Norvegijos laivų savininkų sąjunga taip pat mano, jog vežimas, kurio tikslas – atsikratyti dugno gilinimo metu sukauptų nuosėdų, turi būti laikomas transportavimu, net jei dugno gilinimo ir (arba) iškrovimo vieta nėra nei uostas, nei įrenginys jūroje. |
| --- | --- |

(51)

Norvegijos laivų savininkų sąjunga taip pat mano, jog vežimas, kurio tikslas – atsikratyti dugno gilinimo metu sukauptų nuosėdų, turi būti laikomas transportavimu, net jei dugno gilinimo ir (arba) iškrovimo vieta nėra nei uostas, nei įrenginys jūroje.

5.5.   Armateurs de France

| (52) | Armateurs de France mano, kad jūrų transportas reglamentuose (EEB) Nr. 3577/92 ir (EEB) Nr. 4055/86 apibrėžiamas kitaip nei gairėse. Todėl valstybės pagalbos reikmėms jūrų transportas neturi būti apibrėžiamas taip, kaip jis apibrėžtas minėtuose reglamentuose. Armateurs de France mano, kad Reglamente (EEB) Nr. 3577/92 pateikta apibrėžtis vis dėlto nėra išsami. Armateurs de France teigimu, gairėse tokiu būdu neatmetama kabelių tiesimo ir dugno gilinimo veikla. |
| --- | --- |

(52)

Armateurs de France mano, kad jūrų transportas reglamentuose (EEB) Nr. 3577/92 ir (EEB) Nr. 4055/86 apibrėžiamas kitaip nei gairėse. Todėl valstybės pagalbos reikmėms jūrų transportas neturi būti apibrėžiamas taip, kaip jis apibrėžtas minėtuose reglamentuose. Armateurs de France mano, kad Reglamente (EEB) Nr. 3577/92 pateikta apibrėžtis vis dėlto nėra išsami. Armateurs de France teigimu, gairėse tokiu būdu neatmetama kabelių tiesimo ir dugno gilinimo veikla.

| (53) | Armateurs de France nuomone, Teisingumo Teismo 2007 m. sausio 11 d. sprendimas byloje C–251/04 netinka minėtai veiklai, nes kabelių tiesimo ar dugno gilinimo veikla neišskiriama iš visos jūrų transporto veiklos. Armateurs de France pabrėžia, kad šios veiklos rūšys nėra paslaugos, „susijusios su jūrų transporto paslaugų teikimu, nėra šalutinės arba papildomos“, kaip apibrėžta sprendime, o greičiau yra krovinių vežimas jūra į jūros įrenginius arba iš jų. |
| --- | --- |

(53)

Armateurs de France nuomone, Teisingumo Teismo 2007 m. sausio 11 d. sprendimas byloje C–251/04 netinka minėtai veiklai, nes kabelių tiesimo ar dugno gilinimo veikla neišskiriama iš visos jūrų transporto veiklos. Armateurs de France pabrėžia, kad šios veiklos rūšys nėra paslaugos, „susijusios su jūrų transporto paslaugų teikimu, nėra šalutinės arba papildomos“, kaip apibrėžta sprendime, o greičiau yra krovinių vežimas jūra į jūros įrenginius arba iš jų.

| (54) | Armateurs de France teigia, kad, jei gaires reikėtų aiškinti taip, jog pagalba jūrų transportui galėtų būti suteikta tik tikrajam jūrų transportui, teoriškai pagal tokį aiškinimą gairės būtų netaikytinos laivams, kurie, nuvežę krovinį, grįžta tušti. Kadangi gairės jau yra taikomos vilkikams ir žemsiurbėms, kai daugiau nei 50 % vilkiko vykdomos konkrečių metų veiklos sudaro jūrų transporto veikla, šią sampratą, Armateurs de France nuomone, reikėtų išplėsti ir taikyti visiems aptarnaujantiems laivams, pavyzdžiui žemsiurbėms ir kabelių tiesimo laivams. |
| --- | --- |

(54)

Armateurs de France teigia, kad, jei gaires reikėtų aiškinti taip, jog pagalba jūrų transportui galėtų būti suteikta tik tikrajam jūrų transportui, teoriškai pagal tokį aiškinimą gairės būtų netaikytinos laivams, kurie, nuvežę krovinį, grįžta tušti. Kadangi gairės jau yra taikomos vilkikams ir žemsiurbėms, kai daugiau nei 50 % vilkiko vykdomos konkrečių metų veiklos sudaro jūrų transporto veikla, šią sampratą, Armateurs de France nuomone, reikėtų išplėsti ir taikyti visiems aptarnaujantiems laivams, pavyzdžiui žemsiurbėms ir kabelių tiesimo laivams.

5.6.   Alcatel–Lucent

| (55) | Alcatel–Lucent, atsižvelgdama į tai, kad toje srityje būtinas aukšto lygio techninė kvalifikacija, pabrėžia kabelių tiesimo svarbą jūrinio darbo rinkoje. Alcatel–Lucent nuomone, kabelių tiesimo laivai samdo aukščiausios kvalifikacijos jūrinio darbo rinkos darbuotojus. Todėl DIS tvarkos taikymas kabelių tiesimo laivams atitinka valstybės pagalbos jūrų transportui tikslą, kaip apibrėžta gairėse, nes Europos jūrų transporto darbuotojams tai užtikrintų aukštos kvalifikacijos darbą Europoje. Dėl krizės telekomunikacijų rinkoje su Bendrijos vėliava plaukiojančiame telekomunikacijų kabelių tiesimo laivyne iš 80 laivų liko 35, kurie konkuruoja su laivai, kurie naudojasi „patogios vėliavos“ principu. |
| --- | --- |

(55)

Alcatel–Lucent, atsižvelgdama į tai, kad toje srityje būtinas aukšto lygio techninė kvalifikacija, pabrėžia kabelių tiesimo svarbą jūrinio darbo rinkoje. Alcatel–Lucent nuomone, kabelių tiesimo laivai samdo aukščiausios kvalifikacijos jūrinio darbo rinkos darbuotojus. Todėl DIS tvarkos taikymas kabelių tiesimo laivams atitinka valstybės pagalbos jūrų transportui tikslą, kaip apibrėžta gairėse, nes Europos jūrų transporto darbuotojams tai užtikrintų aukštos kvalifikacijos darbą Europoje. Dėl krizės telekomunikacijų rinkoje su Bendrijos vėliava plaukiojančiame telekomunikacijų kabelių tiesimo laivyne iš 80 laivų liko 35, kurie konkuruoja su laivai, kurie naudojasi „patogios vėliavos“ principu.

| (56) | Rinka yra pasaulinė. Kai interneto technologijų spekuliacinės kainos pasiekė aukščiausią tašką, ji siekė 100 000 km per metus, paskui 2003–2006 m. sumažėjo iki 20 000 km per metus, o dabar artėja prie 50 000–70 000 km per metus. |
| --- | --- |

(56)

Rinka yra pasaulinė. Kai interneto technologijų spekuliacinės kainos pasiekė aukščiausią tašką, ji siekė 100 000 km per metus, paskui 2003–2006 m. sumažėjo iki 20 000 km per metus, o dabar artėja prie 50 000–70 000 km per metus.

| (57) | Atsižvelgdama į tai, kad kabelių tiesimo darbai yra susiję su tarpžemyninėmis kelionėmis ir kad didžiausiuose kabelių tiesimo laivuose telpa tik apie 3 000 km kabelių būgnų, Alcatel–Lucent laikosi nuomonės, jog svarbiausia kabelių tiesimo laivų veikla yra kabelių būgnų vežimas iš kabelių būgnų gamyklų į jūroje esantį punktą, kuriame tas kabelis turi būti prijungtas ir nuo kurio jis bus tiesiamas jūros dugnu. Alcatel mano, kad kabelių tiesimo laivai priskiriami jūrų transportui, atsižvelgiant į tai, kad vedant laivą krovinys tame kelyje nuolat iškraunamas. Todėl kabelių tiesimas turi būti laikomas krovinio vežimu. |
| --- | --- |

(57)

Atsižvelgdama į tai, kad kabelių tiesimo darbai yra susiję su tarpžemyninėmis kelionėmis ir kad didžiausiuose kabelių tiesimo laivuose telpa tik apie 3 000 km kabelių būgnų, Alcatel–Lucent laikosi nuomonės, jog svarbiausia kabelių tiesimo laivų veikla yra kabelių būgnų vežimas iš kabelių būgnų gamyklų į jūroje esantį punktą, kuriame tas kabelis turi būti prijungtas ir nuo kurio jis bus tiesiamas jūros dugnu. Alcatel mano, kad kabelių tiesimo laivai priskiriami jūrų transportui, atsižvelgiant į tai, kad vedant laivą krovinys tame kelyje nuolat iškraunamas. Todėl kabelių tiesimas turi būti laikomas krovinio vežimu.

| (58) | Alcatel–Lucent nuomone, reglamentai (EEB) Nr. 3577/92 ir (EEB) Nr. 4055/86 griežtai neapriboja paskirties vietų jūroje rūšių (tarp dviejų uostų arba tarp uosto ir jūros įrenginio). Bendrovė mano, kad tam tikras punktas jūroje taip pat turėtų būti laikomas paskirties vieta, kuriai taikomos gairės. Be to, galima manyti, jog, jūros dugne patiesus pirmąjį kabelio metrą, kabelio tiesimas tampa jūros įrenginiu ir todėl tolesnis kabelio tiesimas yra transportavimas į jūros įrenginį. |
| --- | --- |

(58)

Alcatel–Lucent nuomone, reglamentai (EEB) Nr. 3577/92 ir (EEB) Nr. 4055/86 griežtai neapriboja paskirties vietų jūroje rūšių (tarp dviejų uostų arba tarp uosto ir jūros įrenginio). Bendrovė mano, kad tam tikras punktas jūroje taip pat turėtų būti laikomas paskirties vieta, kuriai taikomos gairės. Be to, galima manyti, jog, jūros dugne patiesus pirmąjį kabelio metrą, kabelio tiesimas tampa jūros įrenginiu ir todėl tolesnis kabelio tiesimas yra transportavimas į jūros įrenginį.

| (59) | Alcatel–Lucent nuomone, Teisingumo Teismas 2007 m. sausio 11 d. sprendimu byloje C–251/04 netiesiogiai leidžia išplėsti jūrų transporto apibrėžtį, kol tai atitinka gairių tikslus. Alcatel–Lucent mano, kad pagrindiniai jų tikslai – apsaugoti su Bendrijos vėliava plaukiojančius laivus ir išsaugoti pasaulio rinkose konkurencingą laivyną. Todėl net jei kabelių tiesimas ir bus laikomas paslaugos, kuri yra šalutinė arba pagalbinė teikiamų jūrų transporto paslaugų atžvilgiu, teikimu, minėtos gairės kabelių tiesimo veiklai taikytinos, nes ši veikla taip pat atitinka gairių tikslus. |
| --- | --- |

(59)

Alcatel–Lucent nuomone, Teisingumo Teismas 2007 m. sausio 11 d. sprendimu byloje C–251/04 netiesiogiai leidžia išplėsti jūrų transporto apibrėžtį, kol tai atitinka gairių tikslus. Alcatel–Lucent mano, kad pagrindiniai jų tikslai – apsaugoti su Bendrijos vėliava plaukiojančius laivus ir išsaugoti pasaulio rinkose konkurencingą laivyną. Todėl net jei kabelių tiesimas ir bus laikomas paslaugos, kuri yra šalutinė arba pagalbinė teikiamų jūrų transporto paslaugų atžvilgiu, teikimu, minėtos gairės kabelių tiesimo veiklai taikytinos, nes ši veikla taip pat atitinka gairių tikslus.

| (60) | Galutinė Alcatel–Lucent nuomonė yra ta, kad aplinkos apsaugos sumetimais svarbu išsaugoti didelį kabelių tiesimo laivyną, plaukiojantį su Bendrijos vėliava. |
| --- | --- |

(60)

Galutinė Alcatel–Lucent nuomonė yra ta, kad aplinkos apsaugos sumetimais svarbu išsaugoti didelį kabelių tiesimo laivyną, plaukiojantį su Bendrijos vėliava.

5.7.   Danijos laivų savininkų sąjunga

| (61) | Danijos laivų savininkų sąjungos nuomone, kabelių tiesimas yra savarankiška veikla, o ne su vilkimu susijusi pagalbinė paslauga, kuriai pagal ETT 2007 m. sausio 11 d. sprendimą byloje C–251/04 reglamentai (EEB) Nr. 3577/92 ir (EEB) Nr. 4055/86 netaikomi. Be to, Danijos laivų savininkų sąjunga mano, jog svarbiau yra atsižvelgti į gairių tikslus. Todėl Danijos laivų savininkų sąjunga primena, kad Europos kabelių tiesimo sektorius suteikia darbą daugeliui Europos jūrininkų. Be to, kabelių tiesimas gali padėti užtikrinti saugos taisykles ir standartus, o taip pat tokių laivų įregistravimą Bendrijos registruose. |
| --- | --- |

(61)

Danijos laivų savininkų sąjungos nuomone, kabelių tiesimas yra savarankiška veikla, o ne su vilkimu susijusi pagalbinė paslauga, kuriai pagal ETT 2007 m. sausio 11 d. sprendimą byloje C–251/04 reglamentai (EEB) Nr. 3577/92 ir (EEB) Nr. 4055/86 netaikomi. Be to, Danijos laivų savininkų sąjunga mano, jog svarbiau yra atsižvelgti į gairių tikslus. Todėl Danijos laivų savininkų sąjunga primena, kad Europos kabelių tiesimo sektorius suteikia darbą daugeliui Europos jūrininkų. Be to, kabelių tiesimas gali padėti užtikrinti saugos taisykles ir standartus, o taip pat tokių laivų įregistravimą Bendrijos registruose.

| (62) | Danijos laivų savininkų sąjungos teigimu, kabelių tiesimui turi poveikio tie patys konkurenciniai suvaržymai, kuriuos Bendrijos jūrų transporto operatoriai patiria pasaulio rinkoje. Be to, kabelių tiesimo laivai plaukioja tarp žemynų. |
| --- | --- |

(62)

Danijos laivų savininkų sąjungos teigimu, kabelių tiesimui turi poveikio tie patys konkurenciniai suvaržymai, kuriuos Bendrijos jūrų transporto operatoriai patiria pasaulio rinkoje. Be to, kabelių tiesimo laivai plaukioja tarp žemynų.

| (63) | Be to, Danijos laivų savininkų sąjunga mano, kad, atsižvelgiant į panašią formuluotę, Danijos taisykles, reglamentuojančias smėlio siurbimą, apima gairių nuostatos. Danijos laivų savininkų sąjungos nuomone, aptariami Danijos teisės aktai kasimo darbams netaikomi. Be to, pagalba dugno gilinimui skiriama tik tada, kai ne mažiau kaip 50 % minėtos veiklos sudaro jūrų transporto veikla. |
| --- | --- |

(63)

Be to, Danijos laivų savininkų sąjunga mano, kad, atsižvelgiant į panašią formuluotę, Danijos taisykles, reglamentuojančias smėlio siurbimą, apima gairių nuostatos. Danijos laivų savininkų sąjungos nuomone, aptariami Danijos teisės aktai kasimo darbams netaikomi. Be to, pagalba dugno gilinimui skiriama tik tada, kai ne mažiau kaip 50 % minėtos veiklos sudaro jūrų transporto veikla.

5.8.   Danijos pastabos apie trečiųjų šalių pastabas

| (64) | Komentuodama suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas Danija pakartoja savo ankstesnius argumentus ir pabrėžia, kad visos suinteresuotosios šalys pritarė kabelių tiesimo laivų įtraukimui į gaires. |
| --- | --- |

(64)

Komentuodama suinteresuotųjų šalių pateiktas pastabas Danija pakartoja savo ankstesnius argumentus ir pabrėžia, kad visos suinteresuotosios šalys pritarė kabelių tiesimo laivų įtraukimui į gaires.

6.   PRIEMONIŲ VERTINIMAS

6.1.   Kabelių tiesimas

| (65) | Pirma, Komisija pažymi, kad kabelių tiesimui, kaip ir jūrų transporto veiklai, reikalingi kvalifikuoti jūrininkai, kurių kvalifikacija panaši į įprastiniuose jūrų transporto laivuose dirbančių jūrininkų kvalifikaciją. Ji taip pat pažymi, kad kabelių tiesimo laivuose dirbantiems jūrininkams taikoma ta pati darbo teisė ir socialinė sistema, kaip ir kitiems jūrininkams. |
| --- | --- |

(65)

Pirma, Komisija pažymi, kad kabelių tiesimui, kaip ir jūrų transporto veiklai, reikalingi kvalifikuoti jūrininkai, kurių kvalifikacija panaši į įprastiniuose jūrų transporto laivuose dirbančių jūrininkų kvalifikaciją. Ji taip pat pažymi, kad kabelių tiesimo laivuose dirbantiems jūrininkams taikoma ta pati darbo teisė ir socialinė sistema, kaip ir kitiems jūrininkams.

| (66) | Antra, Komisija pripažįsta, kad kabelių tiesimo laivai yra jūrų laivai ir kad jiems privaloma tvarka taikoma ta pati techninė bei saugos kontrolė, kaip ir jūrų transporto laivams. |
| --- | --- |

(66)

Antra, Komisija pripažįsta, kad kabelių tiesimo laivai yra jūrų laivai ir kad jiems privaloma tvarka taikoma ta pati techninė bei saugos kontrolė, kaip ir jūrų transporto laivams.

| (67) | Trečia, Komisija sutinka, kad esama rizikos, jog kabelių tiesimo bendrovės, ieškodamos tinkamesnių fiskalinių sąlygų, savo veiklą krante gali perkelti už Bendrijos ribų, o paskui savo laivų vėliavas pakeisti „patogiomis vėliavomis“. Šiomis aplinkybėmis Komisija pripažįsta, kad kabelių tiesimo rinka yra pasaulinė. |
| --- | --- |

(67)

Trečia, Komisija sutinka, kad esama rizikos, jog kabelių tiesimo bendrovės, ieškodamos tinkamesnių fiskalinių sąlygų, savo veiklą krante gali perkelti už Bendrijos ribų, o paskui savo laivų vėliavas pakeisti „patogiomis vėliavomis“. Šiomis aplinkybėmis Komisija pripažįsta, kad kabelių tiesimo rinka yra pasaulinė.

| (68) | Komisija taip pat pažymi, kad DIS tvarkos taikymas kabelių tiesimo veiklai jūroje padėtų išsaugoti tam tikrą skaičių Bendrijos darbo vietų kabelių tiesimo jūrų laivuose, kurių kontrolinį akcijų paketą valdo danai. |
| --- | --- |

(68)

Komisija taip pat pažymi, kad DIS tvarkos taikymas kabelių tiesimo veiklai jūroje padėtų išsaugoti tam tikrą skaičių Bendrijos darbo vietų kabelių tiesimo jūrų laivuose, kurių kontrolinį akcijų paketą valdo danai.

| (69) | Uždaviniai, su kuriais tenka susidurti Bendrijos kabelių tiesimo sektoriui – pasaulinė konkurencija ir veiklos krante perkėlimas, – yra panašūs į Bendrijos jūrų transporto srities uždavinius. Panašiai Bendrijos kabelių tiesimo veiklai taikoma ta pati darbo, techninei ir saugumo sritims galiojanti teisinė aplinka, kaip ir Bendrijos jūrų transportui. Galiausiai, kaip ir jūrų transporte, čia būtini kvalifikuoti ir gerai parengti jūrininkai. |
| --- | --- |

(69)

Uždaviniai, su kuriais tenka susidurti Bendrijos kabelių tiesimo sektoriui – pasaulinė konkurencija ir veiklos krante perkėlimas, – yra panašūs į Bendrijos jūrų transporto srities uždavinius. Panašiai Bendrijos kabelių tiesimo veiklai taikoma ta pati darbo, techninei ir saugumo sritims galiojanti teisinė aplinka, kaip ir Bendrijos jūrų transportui. Galiausiai, kaip ir jūrų transporte, čia būtini kvalifikuoti ir gerai parengti jūrininkai.

| (70) | Kaip tik šie požymiai yra nurodyti gairių pradžioje. Gairių 2.2 skirsnio pirmoje pastraipoje pateikti šie pagrindiniai siektini tikslai: saugumo jūroje gerinimas, skatinimas įregistruoti arba perregistruoti laivus valstybių narių registruose, valstybių narių laivybos sektoriaus stiprinimas, žinių ir patirties laivybos srityje saugojimas bei gerinimas ir Europos jūrininkų užimtumo skatinimas. Tam ypač tinka valstybės pagalba, kuri grindžiama darbo jėgos sąnaudų mažinimu (gairių 3.2 skirsnis) ir laikoma „socialine priemone konkurencingumui didinti“ (žr. gairių 3 skirsnį). |
| --- | --- |

(70)

Kaip tik šie požymiai yra nurodyti gairių pradžioje. Gairių 2.2 skirsnio pirmoje pastraipoje pateikti šie pagrindiniai siektini tikslai: saugumo jūroje gerinimas, skatinimas įregistruoti arba perregistruoti laivus valstybių narių registruose, valstybių narių laivybos sektoriaus stiprinimas, žinių ir patirties laivybos srityje saugojimas bei gerinimas ir Europos jūrininkų užimtumo skatinimas. Tam ypač tinka valstybės pagalba, kuri grindžiama darbo jėgos sąnaudų mažinimu (gairių 3.2 skirsnis) ir laikoma „socialine priemone konkurencingumui didinti“ (žr. gairių 3 skirsnį).

| (71) | Todėl, nors Komisija vis dar laikosi nuomonės, jog pirmiau minėtuose reglamentuose ir gairėse nustatytas jūrų transporto apibrėžimas kabelių tiesimui netaikomas, ji taip pat mano, kad kabelių tiesimą pagal analogiją reikėtų sieti su jūrų transportu taikant gairių 3.2 skirsnį ir kad dėl to kabelių tiesimui reikėtų taikyti tą nuostatą. |
| --- | --- |

(71)

Todėl, nors Komisija vis dar laikosi nuomonės, jog pirmiau minėtuose reglamentuose ir gairėse nustatytas jūrų transporto apibrėžimas kabelių tiesimui netaikomas, ji taip pat mano, kad kabelių tiesimą pagal analogiją reikėtų sieti su jūrų transportu taikant gairių 3.2 skirsnį ir kad dėl to kabelių tiesimui reikėtų taikyti tą nuostatą.

| (72) | Taigi Komisija daro išvadą, kad DIS tvarkos taikymas kabelių tiesimo laivams galėtų būti priimtinas, pagal analogiją jiems taikant gairių 3.2 skirsnį, ir kad šis tvarkos taikymo srities išplėtimas yra suderinamas su bendrąja rinka. |
| --- | --- |

(72)

Taigi Komisija daro išvadą, kad DIS tvarkos taikymas kabelių tiesimo laivams galėtų būti priimtinas, pagal analogiją jiems taikant gairių 3.2 skirsnį, ir kad šis tvarkos taikymo srities išplėtimas yra suderinamas su bendrąja rinka.

6.2.   Dugno gilinimas

| (73) | Komisija atmeta Danijos argumentą dėl tariamo Komisijos piktnaudžiavimo savo galiomis, susijusio su pradėta dugno gilinimo veiklai taikomos DIS tvarkos nuostatų tyrimo procedūra. Prie pranešimo buvo pridėtas pirmiau minėtas įstatyminis potvarkis: Komisija mano, kad jos pareiga buvo išnagrinėti ir šį priedą ir nustatyti, ar tuo įstatyminiu potvarkiu nepakeista DIS tvarka, kurią Komisija patvirtino minėtame 2002 m. gruodžio 12 d. sprendime byloje NN 116/98, ir priemonės, apie kurias Danija Komisijai pranešė 2005 m., siekiant DIS tvarką suderinti su 2004 m. gairėmis. |
| --- | --- |

(73)

Komisija atmeta Danijos argumentą dėl tariamo Komisijos piktnaudžiavimo savo galiomis, susijusio su pradėta dugno gilinimo veiklai taikomos DIS tvarkos nuostatų tyrimo procedūra. Prie pranešimo buvo pridėtas pirmiau minėtas įstatyminis potvarkis: Komisija mano, kad jos pareiga buvo išnagrinėti ir šį priedą ir nustatyti, ar tuo įstatyminiu potvarkiu nepakeista DIS tvarka, kurią Komisija patvirtino minėtame 2002 m. gruodžio 12 d. sprendime byloje NN 116/98, ir priemonės, apie kurias Danija Komisijai pranešė 2005 m., siekiant DIS tvarką suderinti su 2004 m. gairėmis.

| (74) | Be to, Komisija paneigia nepagrįstą tvirtinimą, esą Komisijos tarnybos 2005 m. gegužės 18 d. raštu patvirtino abu įstatymo projektus. Šiame rašte išaiškinta, kad tai, jog valstybė narė priėmė atitinkamas priemones, kurias Komisija pasiūlė gairėse, procedūrine prasme neturėtų reikšti, jog skelbiama nauja pagalba arba keičiama dabartinė. Minėtame atsakyme Komisija dar paaiškino, kad Danijos pateiktos priemonės yra tik gairėse pasiūlytų atitinkamų priemonių perkėlimas, todėl nebūtina pranešti pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(74)

Be to, Komisija paneigia nepagrįstą tvirtinimą, esą Komisijos tarnybos 2005 m. gegužės 18 d. raštu patvirtino abu įstatymo projektus. Šiame rašte išaiškinta, kad tai, jog valstybė narė priėmė atitinkamas priemones, kurias Komisija pasiūlė gairėse, procedūrine prasme neturėtų reikšti, jog skelbiama nauja pagalba arba keičiama dabartinė. Minėtame atsakyme Komisija dar paaiškino, kad Danijos pateiktos priemonės yra tik gairėse pasiūlytų atitinkamų priemonių perkėlimas, todėl nebūtina pranešti pagal Sutarties 88 straipsnio 3 dalį.

| (75) | Be to, prie pranešimo pridėtas įstatyminis potvarkis iš esmės skiriasi nuo įstatymo projekto, pateikto minėtame 2008 m. sausio 21 d. rašte, nes jame labai padidintas pagalbos reikalavimus atitinkančių dugno gilinimo darbų skaičius palyginti su tuo, kas buvo numatyta atsiųstame įstatymo projekte. Pradėdama tyrimą Komisija manė, kad įstatyminio potvarkio nuostatos yra ne nauja pagalba (ir ne neteisėta pagalba, nes tos nuostatos jau įsigaliojo), o remiantis Valstybės pagalbos procedūrinio reglamento 16 straipsniu galiojančios pagalbos netinkamas taikymas. Todėl taikytinas ne reglamento V skyrius „Atitinkamoms pagalbos sistemoms taikoma tvarka“, kaip savo pastabose nurodė Danija, o IV skyrius „Netinkamai taikomai pagalbai taikytina tvarka“. |
| --- | --- |

(75)

Be to, prie pranešimo pridėtas įstatyminis potvarkis iš esmės skiriasi nuo įstatymo projekto, pateikto minėtame 2008 m. sausio 21 d. rašte, nes jame labai padidintas pagalbos reikalavimus atitinkančių dugno gilinimo darbų skaičius palyginti su tuo, kas buvo numatyta atsiųstame įstatymo projekte. Pradėdama tyrimą Komisija manė, kad įstatyminio potvarkio nuostatos yra ne nauja pagalba (ir ne neteisėta pagalba, nes tos nuostatos jau įsigaliojo), o remiantis Valstybės pagalbos procedūrinio reglamento 16 straipsniu galiojančios pagalbos netinkamas taikymas. Todėl taikytinas ne reglamento V skyrius „Atitinkamoms pagalbos sistemoms taikoma tvarka“, kaip savo pastabose nurodė Danija, o IV skyrius „Netinkamai taikomai pagalbai taikytina tvarka“.

| (76) | Todėl Komisija turėjo visas teises pradėti tyrimo procedūrą dėl įstatyminio potvarkio. |
| --- | --- |

(76)

Todėl Komisija turėjo visas teises pradėti tyrimo procedūrą dėl įstatyminio potvarkio.

| (77) | Gairių 3.2 skirsnio penktoje pastraipoje yra nustatytos sąlygos, kuriomis valstybės pagalba darbo jėgos sąnaudų forma gali būti suteikta dugno gilinimo veiklai. Sąlyga, kad jūrininkai turi būti Bendrijos jūrininkai, dirbantys jūrų laive, kaip apibrėžta gairių 3.2 skirsnio trečioje pastraipoje, ir sąlyga, kad žemsiurbės turi būti įregistruotos valstybėje narėje, atitinka tas, kurios jau taikomos pagal DIS tvarką. |
| --- | --- |

(77)

Gairių 3.2 skirsnio penktoje pastraipoje yra nustatytos sąlygos, kuriomis valstybės pagalba darbo jėgos sąnaudų forma gali būti suteikta dugno gilinimo veiklai. Sąlyga, kad jūrininkai turi būti Bendrijos jūrininkai, dirbantys jūrų laive, kaip apibrėžta gairių 3.2 skirsnio trečioje pastraipoje, ir sąlyga, kad žemsiurbės turi būti įregistruotos valstybėje narėje, atitinka tas, kurios jau taikomos pagal DIS tvarką.

| (78) | Be to, Danijos pastabose dėl Komisijos sprendimo pradėti tyrimo procedūrą paaiškinta, kad DIS tvarka taikoma tik savaeigėms žemsiurbėms ir kad, inter alia, dugno gilinimo veiklai, vykdomai uostuose ir fiorduose bei aplink juos, DIS tvarka netaikoma. |
| --- | --- |

(78)

Be to, Danijos pastabose dėl Komisijos sprendimo pradėti tyrimo procedūrą paaiškinta, kad DIS tvarka taikoma tik savaeigėms žemsiurbėms ir kad, inter alia, dugno gilinimo veiklai, vykdomai uostuose ir fiorduose bei aplink juos, DIS tvarka netaikoma.

| (79) | Reikšdama nuomonę dėl sąlygos, kad ne mažiau kaip 50 % žemsiurbių darbo laiko turi sudaryti jūrų transporto veikla, Komisija pažymi, kad „jūrų transporto veikla“, kai kalbama apie žemsiurbes, gairių 3.1 skirsnio šešioliktoje pastraipoje yra apibrėžta kaip „iškastų medžiagų vežimas jūra“, o „medžiagų kasimui ar dugno gilinimui“ netaikoma. Šiomis aplinkybėmis Komisija pastebi, kad medžiagų kasimas arba dugno gilinimas neįtraukti į veiklos, už kurią gali būti suteikta valstybės pagalba, apibrėžimą, pateiktą pirmiau minėtame Danijos potvarkyje. Komisija ir toliau mano, kad „plaukiojimas tarp kasimo vietos ir iškastų medžiagų iškrovimo vietos“ ir „plaukiojimas tarp kasimo vietų“ iš tikrųjų yra iškastų medžiagų vežimas. Be to, Komisija sutinka, kad jūrų transporto laivai ne visada plaukioja pakrauti dėl to, kad kai kurių rūšių verslas nėra tinkamai suderintas. Todėl, remiantis analogija, būtų logiška manyti, jog „plaukiojimas tarp kasimo vietos ir iškastų medžiagų iškrovimo vietos“ ir „plaukiojimas iš vienos kasimo vietos į kitą“ yra jūrų transporto veikla. „Iškrovimas“ taip pat yra būdingas jūrų transportui. Ir galiausiai, kai valdžios institucijų prašymu žemsiurbės teikia pagalbą jūroje, tiesiogiai vykdomos konkrečios operacijos laikas priskiriamas jūrų transporto veiklai. |
| --- | --- |

(79)

Reikšdama nuomonę dėl sąlygos, kad ne mažiau kaip 50 % žemsiurbių darbo laiko turi sudaryti jūrų transporto veikla, Komisija pažymi, kad „jūrų transporto veikla“, kai kalbama apie žemsiurbes, gairių 3.1 skirsnio šešioliktoje pastraipoje yra apibrėžta kaip „iškastų medžiagų vežimas jūra“, o „medžiagų kasimui ar dugno gilinimui“ netaikoma. Šiomis aplinkybėmis Komisija pastebi, kad medžiagų kasimas arba dugno gilinimas neįtraukti į veiklos, už kurią gali būti suteikta valstybės pagalba, apibrėžimą, pateiktą pirmiau minėtame Danijos potvarkyje. Komisija ir toliau mano, kad „plaukiojimas tarp kasimo vietos ir iškastų medžiagų iškrovimo vietos“ ir „plaukiojimas tarp kasimo vietų“ iš tikrųjų yra iškastų medžiagų vežimas. Be to, Komisija sutinka, kad jūrų transporto laivai ne visada plaukioja pakrauti dėl to, kad kai kurių rūšių verslas nėra tinkamai suderintas. Todėl, remiantis analogija, būtų logiška manyti, jog „plaukiojimas tarp kasimo vietos ir iškastų medžiagų iškrovimo vietos“ ir „plaukiojimas iš vienos kasimo vietos į kitą“ yra jūrų transporto veikla. „Iškrovimas“ taip pat yra būdingas jūrų transportui. Ir galiausiai, kai valdžios institucijų prašymu žemsiurbės teikia pagalbą jūroje, tiesiogiai vykdomos konkrečios operacijos laikas priskiriamas jūrų transporto veiklai.

| (80) | Todėl Komisija daro išvadą, kad žemsiurbių veiklai, kaip apibrėžta įstatyminiame potvarkyje, gali būti taikoma DIS tvarka, išskyrus „plaukiojimą kasimo vietose“, kurio iš tikrųjų neįmanoma atskirti nuo kasimo ar dugno gilinimo. |
| --- | --- |

(80)

Todėl Komisija daro išvadą, kad žemsiurbių veiklai, kaip apibrėžta įstatyminiame potvarkyje, gali būti taikoma DIS tvarka, išskyrus „plaukiojimą kasimo vietose“, kurio iš tikrųjų neįmanoma atskirti nuo kasimo ar dugno gilinimo.

| (81) | Tai, kad Komisija pripažįsta, jog daugeliui veiklos rūšių, Danijos apibūdintų pirmiau minėtame potvarkyje, DIS tvarka taikoma, yra pagrįsta dar ir toliau nurodytais argumentais. |
| --- | --- |

(81)

Tai, kad Komisija pripažįsta, jog daugeliui veiklos rūšių, Danijos apibūdintų pirmiau minėtame potvarkyje, DIS tvarka taikoma, yra pagrįsta dar ir toliau nurodytais argumentais.

| (82) | Dugno gilinimo darbams atlikti reikalingi kvalifikuoti jūrininkai, kurių veiklą reglamentuoja ta pati kaip ir kitiems jūrininkams taikoma darbo teisė bei socialinė sistema. |
| --- | --- |

(82)

Dugno gilinimo darbams atlikti reikalingi kvalifikuoti jūrininkai, kurių veiklą reglamentuoja ta pati kaip ir kitiems jūrininkams taikoma darbo teisė bei socialinė sistema.

| (83) | Žemsiurbės yra jūroje plaukiojantys laivai, kuriems taikoma tokia pat techninė ir saugos kontrolė kaip ir jūrų transporto laivams. |
| --- | --- |

(83)

Žemsiurbės yra jūroje plaukiojantys laivai, kuriems taikoma tokia pat techninė ir saugos kontrolė kaip ir jūrų transporto laivams.

| (84) | Galiausiai, yra pavojus, jog dugno gilinimo bendrovės, ieškodamos tinkamesnių fiskalinių sąlygų ir socialinės apsaugos sistemos, savo veiklą krante gali perkelti už Bendrijos ribų, o paskui savo laivų vėliavas pakeisti „patogiomis vėliavomis“. |
| --- | --- |

(84)

Galiausiai, yra pavojus, jog dugno gilinimo bendrovės, ieškodamos tinkamesnių fiskalinių sąlygų ir socialinės apsaugos sistemos, savo veiklą krante gali perkelti už Bendrijos ribų, o paskui savo laivų vėliavas pakeisti „patogiomis vėliavomis“.

| (85) | Taigi Komisija mano, kad DIS tvarka gali būti taikoma jūros dugno gilinimui, kaip apibrėžta įstatyminiame potvarkyje, bet ne plaukiojimui kasimo darbų vykdymo vietose. |
| --- | --- |

(85)

Taigi Komisija mano, kad DIS tvarka gali būti taikoma jūros dugno gilinimui, kaip apibrėžta įstatyminiame potvarkyje, bet ne plaukiojimui kasimo darbų vykdymo vietose.

6.3.   Komisijos sprendimų valstybės pagalbos srityje galiojimo laiko apribojimas

| (86) | Pastaruoju metu Komisija jau nebepritaria neribotos trukmės valstybės pagalbos tvarkai ar jos pakeitimams ir todėl reikalauja, kad būtų pranešta, jog programos trukmė – ne daugiau kaip 10 metų. |
| --- | --- |

(86)

Pastaruoju metu Komisija jau nebepritaria neribotos trukmės valstybės pagalbos tvarkai ar jos pakeitimams ir todėl reikalauja, kad būtų pranešta, jog programos trukmė – ne daugiau kaip 10 metų.

| (87) | Dėl šios priežasties Komisija, laikydamasi dabartinės tvarkos, privalo nustatyti priemonės, apie kurią pranešta, pabaigą. Taigi ji turi nutarti, kad Danija ne vėliau kaip per 10 metų nuo pranešimo apie šį sprendimą priėmimo datos dar kartą praneštų apie DIS programos pakeitimą, šiame sprendime įvertintą remiantis Sutarties 88 straipsnio 3 dalimi, |
| --- | --- |

(87)

Dėl šios priežasties Komisija, laikydamasi dabartinės tvarkos, privalo nustatyti priemonės, apie kurią pranešta, pabaigą. Taigi ji turi nutarti, kad Danija ne vėliau kaip per 10 metų nuo pranešimo apie šį sprendimą priėmimo datos dar kartą praneštų apie DIS programos pakeitimą, šiame sprendime įvertintą remiantis Sutarties 88 straipsnio 3 dalimi,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

1.   Priemonės, kurias Danija numato taikyti jūrinių kabelių tiesimo laivams, yra suderinamos su bendrąja rinka, kaip apibrėžta EB sutarties 87 straipsnio 1 dalyje.

2.   Priemonės, kurias Danija taiko jūros dugno gilinimui, yra suderinamos su bendrąja rinka, jei pagalbos reikalavimus atitinkančiai veiklai nepriskiriamas plaukiojimas gavybos vietose.

2 straipsnis

Danija per dešimt metų nuo pranešimo apie šį sprendimą priėmimo datos privalo dar kartą pranešti apie DIS programos pakeitimus, šiame sprendime įvertintus remiantis EB sutarties 88 straipsnio 3 dalimi.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Danijos Karalystei.

Priimta Briuselyje 2009 m. sausio 13 d.

Komisijos vardu

Antonio TAJANI

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL C 213, 2007 9 12, p. 22.

1

(2)  Įregistruota kaip dokumentas TREN(2007) A/21157.

2

(3)  Sprendimo byloje Nr. 116/98 tekstas valstybine oficialia kalba pateiktas interneto adresu http://ec.europa.eu/community_law/state_AIDS/transports–1998/nn116–98.pdf

3

(4)  Įregistruota kaip dokumentas TREN(2007) A/28077.

4

(5)  Įregistruota kaip dokumentas TREN(2007) D/306985.

5

(6)  Įregistruota kaip dokumentas C(2007) 3219 galutinis.

6

(7)  OL L 83, 1999 3 27, p. 1.

7

(8)  Įregistruota kaip dokumentas TREN(2007) A/41561.

8

(9)  Žr. 1 išnašą.

9

(10)  Įregistruota kaip dokumentas TREN(2008) A/80508.

10

(11)  Įregistruota kaip dokumentas C(2007) 3219 galutinis.

11

(12)  Byla Nr. NN 116/98, patvirtinta 2002 m. lapkričio 13 d. Komisijos sprendimu. Sprendimo tekstas oficialia kalba pateiktas šiuo interneto adresu http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_AIDS/transports–1998/nn116–98.pdf

12

(13)  OL L 378, 1986 12 31, p. 1.

13

(14)  OL L 364, 1992 12 12, p. 7.

14

(15)  OL C 13, 2004 1 17, p. 3.

15

(16)  Įregistruota kaip dokumentas TREN(2006) D/212345.

16

(17)  2007 m. liepos 10 d. Komisijos pranešimas spaudai IP/07/1047.

17

---

| 14.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 119/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 119/32

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. gegužės 13 d.

iš dalies keičiantis Sprendimą 2006/771/EB dėl suderinto radijo spektro naudojimo mažojo nuotolio įrenginiuose

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 3710)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/381/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 676/2002/EB dėl radijo spektro politikos teisinio reguliavimo pagrindų Europos bendrijoje (Sprendimas dėl radijo spektro) (1), ypač į jo 4 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos sprendimu 2006/771/EB (2) suderinamos techninės sąlygos, kuriomis radijo spektras naudojamas įvairių rūšių mažojo nuotolio įrenginiuose, įskaitant tokias taikymo sritis, kaip antai signalizacijos, vietinio ryšio įranga, durų atidarymo įranga ir medicininiai implantai. Mažojo nuotolio įrenginiai paprastai yra masinės prekybos ir (arba) nešiojamieji gaminiai, kuriuos nesunku išsivežti į užsienį ir ten jais naudotis; todėl spektro prieigos sąlygų skirtumai trukdo laisvai tų įrenginių apyvartai, didina jų gamybos sąnaudas ir kelia žalingųjų trukdžių grėsmę kitoms radijo dažnių naudojimo sritims ir paslaugoms. |
| --- | --- |

(1)

Komisijos sprendimu 2006/771/EB (2) suderinamos techninės sąlygos, kuriomis radijo spektras naudojamas įvairių rūšių mažojo nuotolio įrenginiuose, įskaitant tokias taikymo sritis, kaip antai signalizacijos, vietinio ryšio įranga, durų atidarymo įranga ir medicininiai implantai. Mažojo nuotolio įrenginiai paprastai yra masinės prekybos ir (arba) nešiojamieji gaminiai, kuriuos nesunku išsivežti į užsienį ir ten jais naudotis; todėl spektro prieigos sąlygų skirtumai trukdo laisvai tų įrenginių apyvartai, didina jų gamybos sąnaudas ir kelia žalingųjų trukdžių grėsmę kitoms radijo dažnių naudojimo sritims ir paslaugoms.

| (2) | Komisijos sprendimu 2008/432/EB (3) iš dalies pakeistos Sprendime 2006/771/EB nurodytos suderinto radijo spektro naudojimo mažojo nuotolio įrenginiuose sąlygos, pakeitus pastarojo sprendimo priedą. |
| --- | --- |

(2)

Komisijos sprendimu 2008/432/EB (3) iš dalies pakeistos Sprendime 2006/771/EB nurodytos suderinto radijo spektro naudojimo mažojo nuotolio įrenginiuose sąlygos, pakeitus pastarojo sprendimo priedą.

| (3) | Tačiau greitai keičiantis technologijoms ir visuomenės poreikiams, gali atsirasti naujų mažojo nuotolio įrenginių naudojimo sričių, todėl suderinto spektro naudojimo sąlygas reikės reguliariai atnaujinti. |
| --- | --- |

(3)

Tačiau greitai keičiantis technologijoms ir visuomenės poreikiams, gali atsirasti naujų mažojo nuotolio įrenginių naudojimo sričių, todėl suderinto spektro naudojimo sąlygas reikės reguliariai atnaujinti.

| (4) | 2006 m. liepos 5 d. pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 4 straipsnio 2 dalį Komisija Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijai (CEPT) suteikė ilgalaikį mandatą (4) atnaujinti Sprendimo 2006/771/EB priedą, reaguojant į mažojo nuotolio įrenginių srities technologijų ir rinkos raidą. |
| --- | --- |

(4)

2006 m. liepos 5 d. pagal Sprendimo Nr. 676/2002/EB 4 straipsnio 2 dalį Komisija Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencijai (CEPT) suteikė ilgalaikį mandatą (4) atnaujinti Sprendimo 2006/771/EB priedą, reaguojant į mažojo nuotolio įrenginių srities technologijų ir rinkos raidą.

| (5) | 2008 m. lapkričio mėn. ataskaitoje (5), pateiktoje vykdant mandatą, CEPT patarė Komisijai iš dalies pakeisti tam tikrus techninius Sprendimo 2006/771/EB priedo aspektus. |
| --- | --- |

(5)

2008 m. lapkričio mėn. ataskaitoje (5), pateiktoje vykdant mandatą, CEPT patarė Komisijai iš dalies pakeisti tam tikrus techninius Sprendimo 2006/771/EB priedo aspektus.

| (6) | Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 2006/771/EB. |
| --- | --- |

(6)

Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Sprendimą 2006/771/EB.

| (7) | Kad spektras būtų naudojamas veiksmingai, siekiant išvengti žalingųjų trukdžių, ir būtų įrodyta, jog laikomasi darniųjų standartų arba vykdomos alternatyvios atitikties įvertinimo procedūros, pagal šiame sprendime nustatytas sąlygas veikiantys įrenginiai taip pat turi atitikti 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (6). |
| --- | --- |

(7)

Kad spektras būtų naudojamas veiksmingai, siekiant išvengti žalingųjų trukdžių, ir būtų įrodyta, jog laikomasi darniųjų standartų arba vykdomos alternatyvios atitikties įvertinimo procedūros, pagal šiame sprendime nustatytas sąlygas veikiantys įrenginiai taip pat turi atitikti 1999 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 1999/5/EB dėl radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių bei abipusio jų atitikties pripažinimo (6).

| (8) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Radijo spektro komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(8)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Radijo spektro komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimo 2006/771/EB priedas pakeičiamas šio sprendimo priedu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2009 m. gegužės 13 d.

Komisijos vardu

Viviane REDING

Komisijos narė

---

(1)  OL L 108, 2002 4 24, p. 1.

1

(2)  OL L 312, 2006 11 11, p. 66.

2

(3)  OL L 151, 2008 6 11, p. 49.

3

(4)  Ilgalaikis mandatas CEPT dėl Komisijos sprendimo dėl suderinto radijo spektro naudojimo mažojo nuotolio įrenginiuose techninio priedo kasmetinio atnaujinimo (2006 m. liepos 5 d.).

4

(5)  26 CEPT ataskaita, RSCOM 08–88.

5

(6)  OL L 91, 1999 4 7, p. 10.

6

---

PRIEDAS

„PRIEDAS

Suderintos mažojo nuotolio įrenginiams skirtos radijo dažnių juostos ir šių įrenginių techniniai parametrai

| Mažojo nuotolio įrenginio tipas | Dažnių juosta | Galios, lauko stiprio ar galios tankio riba (1) | Papildomi parametrai ir prieigos prie spektro bei trukdžių slopinimo reikalavimai (2) | Kiti naudojimo apribojimai (3) | Įgyvendinimo terminas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nespecifinės paskirties mažojo nuotolio įrenginiai (4) | 6 765–6 795 kHz | 42 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 13,553–13,567 MHz | 42 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 26,957–27,283 MHz | 10 mW efektyvioji spinduliuotės galia (e.r.p.), atitinkanti 42 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | Neleidžiama naudoti vaizdo signalams perduoti | 2007 m. birželio 1 d. |
| 40,660–40,700 MHz | 10 mW e.r.p. | | Neleidžiama naudoti vaizdo signalams perduoti | 2007 m. birželio 1 d. |
| 433,050–434,040 (5) MHz | 1 mW e.r.p.
  ir – 13 dBm/10 kHz galios tankis, esant didesniam kaip 250 kHz moduliuojančio signalo juostos pločiui | | Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti | 2008 m. spalio 1 d. |
| 10 mW e.r.p. | Veiklos ciklo trukmė (6): 10 % | Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti | 2007 m. birželio 1 d. |
| 434,040–434,790 (5) MHz | 1 mW e.r.p.
  ir – 13 dBm/10 kHz galios tankis, esant didesniam kaip 250 kHz moduliuojančio signalo juostos pločiui | | Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti | 2008 m. spalio 1 d. |
| 10 mW e.r.p. | Veiklos ciklo trukmė (6): 10 % | Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti | 2007 m. birželio 1 d. |
| Veiklos ciklo trukmė (6): 100 %, kai kanalų atskyrimas iki 25 kHz | Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti | 2008 m. spalio 1 d. |
| 863,000–868,000 MHz | 25 mW e.r.p. | Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 0,1 % veikos ciklas (6). | Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti | 2008 m. spalio 1 d. |
| 868,000–868,600 (5) MHz | 25 mW e.r.p. | Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 1 % veikos ciklas (6). | Neleidžiama naudoti vaizdo signalams perduoti | 2008 m. spalio 1 d. |
| 25 mW e.r.p. | Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 0,1 % veikos ciklas (6). | Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti | 2008 m. spalio 1 d. |
| 868,700–869,200 (5) MHz | 25 mW e.r.p. | Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 0,1 % veikos ciklas (6). | Neleidžiama naudoti vaizdo signalams perduoti | 2008 m. spalio 1 d. |
| 25 mW e.r.p. | Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 0,1 % veikos ciklas (6). | Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti | 2008 m. spalio 1 d. |
| 869,400–869,650 (5) MHz | 500 mW e.r.p. | Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 10 % veikos ciklas (6).
  Kanalų atskyrimas turi būti 25 kHz, nebent visa juosta taip pat gali būti naudojama kaip vienas spartaus duomenų perdavimo kanalas. | Neleidžiama naudoti vaizdo signalams perduoti | 2008 m. spalio 1 d. |
| 25 mW e.r.p. | Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 0,1 % veikos ciklas (6). | Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti | 2008 m. spalio 1 d. |
| 869,700–870,000 (5) MHz | 5 mW e.r.p. | Perduoti balso signalus leidžiama taikant patobulintus trukdžių slopinimo būdus. | Neleidžiama naudoti garso ir vaizdo signalams perduoti | 2007 m. birželio 1 d. |
| 25 mW e.r.p. | Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 0,1 % veikos ciklas (6). | Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti | 2008 m. spalio 1 d. |
| 2 400–2 483,5 MHz | 10 mW ekvivalentinė izotropinės spinduliuotės galia (e.i.r.p.) | | | 2007 m. birželio 1 d. |
| 5 725–5 875 MHz | 25 mW e.i.r.p. | | | 2007 m. birželio 1 d. |
| 24,150–24,250 GHz | 100 mW e.i.r.p. | | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 61,0–61,5 GHz | 100 mW e.i.r.p. | | | 2008 m. spalio 1 d. |
| Plačiajuostės duomenų perdavimo sistemos | 2 400–2 483,5 MHz | 100 mW e.i.r.p.
  taip pat taikomas 100 mW/100 kHz e.i.r.p. tankis, kai naudojamas šuoliškas dažnio moduliavimas, 10 mW/MHz e.i.r.p. tankis taikomas, kai naudojamas kitų tipų moduliavimas | Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. | | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| 57,0–66,0 (5) GHz | 40 dBm e.i.r.p.
  ir 13 dBm/MHz e.i.r.p. tankis | | Neleidžiama naudoti lauke | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| 25 dBm e.i.r.p.
  ir – 2 dBm/MHz e.i.r.p. tankis | | Neleidžiama naudoti stacionariems lauko įrenginiams | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| Signalizacijos sistemos | 868,600–868,700 MHz | 10 mW e.r.p. | Kanalų atskyrimas: 25 kHz
  Visa dažnių juosta taip pat gali būti naudojama kaip vienas spartaus duomenų perdavimo kanalas
  Veiklos ciklo trukmė (6): 1,0 % | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 869,250–869,300 MHz | 10 mW e.r.p. | Kanalų atskyrimas: 25 kHz
  Veiklos ciklo trukmė (6): 0,1 % | | 2007 m. birželio 1 d. |
| 869,300–869,400 MHz | 10 mW e.r.p. | Kanalų atskyrimas: 25 kHz
  Veiklos ciklo trukmė (6): 1,0 % | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 869,650–869,700 MHz | 25 mW e.r.p. | Kanalų atskyrimas: 25 kHz
  Veiklos ciklo trukmė (6): 10 % | | 2007 m. birželio 1 d. |
| Saugos įrenginiai socialinėms paslaugoms teikti (7) | 869,200–869,250 MHz | 10 mW e.r.p. | Kanalų atskyrimas: 25 kHz
  Veiklos ciklo trukmė (6): 0,1 % | | 2007 m. birželio 1 d. |
| Induktyvieji įrenginiai (8) | 20,050–59,750 kHz | 72 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2007 m. birželio 1 d. |
| 59,750–60,250 kHz | 42 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2007 m. birželio 1 d. |
| 60,250–70,000 kHz | 69 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2007 m. birželio 1 d. |
| 70–119 kHz | 42 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2007 m. birželio 1 d. |
| 119–127 kHz | 66 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2007 m. birželio 1 d. |
| 127–140 kHz | 42 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 140–148,5 kHz | 37,7 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 148,5–5 000 kHz
  Toliau išvardytose juostose taikomas didesnis lauko stipris ir papildomi naudojimo apribojimai: | – 15 dΒμΑ/m 10 m atstumu bet kurioje 10 kHz pločio juostoje
  Be to, sistemų, veikiančių didesnio kaip 10 kHz pločio juostose, suminis lauko stipris yra – 5 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 400–600 kHz | – 8 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | Šis naudojimo sąlygų rinkinys taikomas tik RFID (9) | 2008 m. spalio 1 d. |
| 3 155–3 400 kHz | 13,5 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 5 000–30 000 kHz
  Toliau išvardytose juostose taikomas didesnis lauko stipris ir papildomi naudojimo apribojimai: | – 20 dΒμΑ/m 10 m atstumu bet kurioje 10 kHz pločio juostoje
  Be to, sistemų, veikiančių didesnio kaip 10 kHz pločio juostose, suminis lauko stipris yra – 5 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 6 765–6 795 kHz | 42 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2007 m. birželio 1 d. |
| 7 400–8 800 kHz | 9 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 10 200–11 000 kHz | 9 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 13 553–13 567 kHz | 42 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2007 m. birželio 1 d. |
| 60 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | Šis naudojimo sąlygų rinkinys taikomas tik RFID (9) ir EAS (10) | 2008 m. spalio 1 d. |
| 26 957–27 283 kHz | 42 dΒμΑ/m 10 m atstumu | | | 2008 m. spalio 1 d. |
| Aktyvieji medicininiai implantai (11) | 9–315 kHz | 30 dBμA/m 10 m atstumu | Veiklos ciklo trukmė (6): 10 % | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 402–405 MHz | 25 μW e.r.p. | Kanalų atskyrimas: 25 kHz
  Juostos pločiui padidinti iki 300 kHz, pavieniais siųstuvais galima apjungti gretimus kanalus
  Galima taikyti kitus prieigos prie spektro arba trukdžių slopinimo būdus, įskaitant didesnio kaip 300 kHz pločio juostas, jei tais būdais užtikrinamoms bent tokos eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant būdus, aprašytus pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose, kuriais užtikrinamas su kitais dažnių naudotojais, ypač meteorologiniais radiozondais, suderinamas prietaisų veikimas. | | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| Belaidžiai garso perdavimo įrenginiai (12) | 87,5–108,0 MHz | 50 nW e.r.p. | Kanalų atskyrimas iki 200 kHz | | 2008 m. spalio 1 d. |
| 863–865 MHz | 10 mW e.r.p. | | | 2007 m. birželio 1 d. |
| Radiolokacijos įrenginiai (13) | 2 400–2 483,5 MHz | 25 mW e.i.r.p. | | | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| 17,1–17,3 GHz | 26 dBm e.i.r.p. | Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. | Šis naudojimo sąlygų rinkinys taikomas tik antžeminėms sistemoms | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| Skysčio lygio talpykloje matavimo radaras (14) | 4,5–7,0 GHz | 24 dBm e.i.r.p. (15) | | | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| 8,5–10,6 GHz | 30 dBm e.i.r.p. 2 (15) | | | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| 24,05–27,0 GHz | 43 dBm e.i.r.p. 2 (15) | | | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| 57,0–64,0 GHz | 43 dBm e.i.r.p. 2 (15) | | | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| 75,0–85,0 GHz | 43 dBm e.i.r.p. 2 (15) | | | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| Modelių valdymas (16) | 26 990–27 000 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| 27 040–27 050 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| 27 090–27 100 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| 27 140–27 150 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| 27 190–27 200 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 2009 m. lapkričio 1 d. |
| Radijo dažninis atpažinimas (RFID) | 2 446–2 454 MHz | 100 mW e.i.r.p. | | | 2009 m. lapkričio 1 d. |

Mažojo nuotolio įrenginio tipas

Dažnių juosta

Galios, lauko stiprio ar galios tankio riba (1)

Papildomi parametrai ir prieigos prie spektro bei trukdžių slopinimo reikalavimai (2)

Kiti naudojimo apribojimai (3)

Įgyvendinimo terminas

Nespecifinės paskirties mažojo nuotolio įrenginiai (4)

6 765–6 795 kHz

42 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2008 m. spalio 1 d.

13,553–13,567 MHz

42 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2008 m. spalio 1 d.

26,957–27,283 MHz

10 mW efektyvioji spinduliuotės galia (e.r.p.), atitinkanti 42 dΒμΑ/m 10 m atstumu

Neleidžiama naudoti vaizdo signalams perduoti

2007 m. birželio 1 d.

40,660–40,700 MHz

10 mW e.r.p.

Neleidžiama naudoti vaizdo signalams perduoti

2007 m. birželio 1 d.

433,050–434,040 (5) MHz

1 mW e.r.p.

ir – 13 dBm/10 kHz galios tankis, esant didesniam kaip 250 kHz moduliuojančio signalo juostos pločiui

Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti

2008 m. spalio 1 d.

10 mW e.r.p.

Veiklos ciklo trukmė (6): 10 %

Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti

2007 m. birželio 1 d.

434,040–434,790 (5) MHz

1 mW e.r.p.

ir – 13 dBm/10 kHz galios tankis, esant didesniam kaip 250 kHz moduliuojančio signalo juostos pločiui

Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti

2008 m. spalio 1 d.

10 mW e.r.p.

Veiklos ciklo trukmė (6): 10 %

Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti

2007 m. birželio 1 d.

Veiklos ciklo trukmė (6): 100 %, kai kanalų atskyrimas iki 25 kHz

Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti

2008 m. spalio 1 d.

863,000–868,000 MHz

25 mW e.r.p.

Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 0,1 % veikos ciklas (6).

Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti

2008 m. spalio 1 d.

868,000–868,600 (5) MHz

25 mW e.r.p.

Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 1 % veikos ciklas (6).

Neleidžiama naudoti vaizdo signalams perduoti

2008 m. spalio 1 d.

25 mW e.r.p.

Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 0,1 % veikos ciklas (6).

Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti

2008 m. spalio 1 d.

868,700–869,200 (5) MHz

25 mW e.r.p.

Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 0,1 % veikos ciklas (6).

Neleidžiama naudoti vaizdo signalams perduoti

2008 m. spalio 1 d.

25 mW e.r.p.

Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 0,1 % veikos ciklas (6).

Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti

2008 m. spalio 1 d.

869,400–869,650 (5) MHz

500 mW e.r.p.

Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 10 % veikos ciklas (6).

Kanalų atskyrimas turi būti 25 kHz, nebent visa juosta taip pat gali būti naudojama kaip vienas spartaus duomenų perdavimo kanalas.

Neleidžiama naudoti vaizdo signalams perduoti

2008 m. spalio 1 d.

25 mW e.r.p.

Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 0,1 % veikos ciklas (6).

Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti

2008 m. spalio 1 d.

869,700–870,000 (5) MHz

5 mW e.r.p.

Perduoti balso signalus leidžiama taikant patobulintus trukdžių slopinimo būdus.

Neleidžiama naudoti garso ir vaizdo signalams perduoti

2007 m. birželio 1 d.

25 mW e.r.p.

Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus. Kitu atveju gali būti taikomas 0,1 % veikos ciklas (6).

Neleidžiama naudoti garso, balso ir vaizdo signalams perduoti

2008 m. spalio 1 d.

2 400–2 483,5 MHz

10 mW ekvivalentinė izotropinės spinduliuotės galia (e.i.r.p.)

2007 m. birželio 1 d.

5 725–5 875 MHz

25 mW e.i.r.p.

2007 m. birželio 1 d.

24,150–24,250 GHz

100 mW e.i.r.p.

2008 m. spalio 1 d.

61,0–61,5 GHz

100 mW e.i.r.p.

2008 m. spalio 1 d.

Plačiajuostės duomenų perdavimo sistemos

2 400–2 483,5 MHz

100 mW e.i.r.p.

taip pat taikomas 100 mW/100 kHz e.i.r.p. tankis, kai naudojamas šuoliškas dažnio moduliavimas, 10 mW/MHz e.i.r.p. tankis taikomas, kai naudojamas kitų tipų moduliavimas

Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus.

2009 m. lapkričio 1 d.

57,0–66,0 (5) GHz

40 dBm e.i.r.p.

ir 13 dBm/MHz e.i.r.p. tankis

Neleidžiama naudoti lauke

2009 m. lapkričio 1 d.

25 dBm e.i.r.p.

ir – 2 dBm/MHz e.i.r.p. tankis

Neleidžiama naudoti stacionariems lauko įrenginiams

2009 m. lapkričio 1 d.

Signalizacijos sistemos

868,600–868,700 MHz

10 mW e.r.p.

Kanalų atskyrimas: 25 kHz

Visa dažnių juosta taip pat gali būti naudojama kaip vienas spartaus duomenų perdavimo kanalas

Veiklos ciklo trukmė (6): 1,0 %

2008 m. spalio 1 d.

869,250–869,300 MHz

10 mW e.r.p.

Kanalų atskyrimas: 25 kHz

Veiklos ciklo trukmė (6): 0,1 %

2007 m. birželio 1 d.

869,300–869,400 MHz

10 mW e.r.p.

Kanalų atskyrimas: 25 kHz

Veiklos ciklo trukmė (6): 1,0 %

2008 m. spalio 1 d.

869,650–869,700 MHz

25 mW e.r.p.

Kanalų atskyrimas: 25 kHz

Veiklos ciklo trukmė (6): 10 %

2007 m. birželio 1 d.

Saugos įrenginiai socialinėms paslaugoms teikti (7)

869,200–869,250 MHz

10 mW e.r.p.

Kanalų atskyrimas: 25 kHz

Veiklos ciklo trukmė (6): 0,1 %

2007 m. birželio 1 d.

Induktyvieji įrenginiai (8)

20,050–59,750 kHz

72 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2007 m. birželio 1 d.

59,750–60,250 kHz

42 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2007 m. birželio 1 d.

60,250–70,000 kHz

69 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2007 m. birželio 1 d.

70–119 kHz

42 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2007 m. birželio 1 d.

119–127 kHz

66 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2007 m. birželio 1 d.

127–140 kHz

42 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2008 m. spalio 1 d.

140–148,5 kHz

37,7 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2008 m. spalio 1 d.

148,5–5 000 kHz

Toliau išvardytose juostose taikomas didesnis lauko stipris ir papildomi naudojimo apribojimai:

– 15 dΒμΑ/m 10 m atstumu bet kurioje 10 kHz pločio juostoje

Be to, sistemų, veikiančių didesnio kaip 10 kHz pločio juostose, suminis lauko stipris yra – 5 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2008 m. spalio 1 d.

400–600 kHz

– 8 dΒμΑ/m 10 m atstumu

Šis naudojimo sąlygų rinkinys taikomas tik RFID (9)

2008 m. spalio 1 d.

3 155–3 400 kHz

13,5 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2008 m. spalio 1 d.

5 000–30 000 kHz

Toliau išvardytose juostose taikomas didesnis lauko stipris ir papildomi naudojimo apribojimai:

– 20 dΒμΑ/m 10 m atstumu bet kurioje 10 kHz pločio juostoje

Be to, sistemų, veikiančių didesnio kaip 10 kHz pločio juostose, suminis lauko stipris yra – 5 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2008 m. spalio 1 d.

6 765–6 795 kHz

42 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2007 m. birželio 1 d.

7 400–8 800 kHz

9 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2008 m. spalio 1 d.

10 200–11 000 kHz

9 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2008 m. spalio 1 d.

13 553–13 567 kHz

42 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2007 m. birželio 1 d.

60 dΒμΑ/m 10 m atstumu

Šis naudojimo sąlygų rinkinys taikomas tik RFID (9) ir EAS (10)

2008 m. spalio 1 d.

26 957–27 283 kHz

42 dΒμΑ/m 10 m atstumu

2008 m. spalio 1 d.

Aktyvieji medicininiai implantai (11)

9–315 kHz

30 dBμA/m 10 m atstumu

Veiklos ciklo trukmė (6): 10 %

2008 m. spalio 1 d.

402–405 MHz

25 μW e.r.p.

Kanalų atskyrimas: 25 kHz

Juostos pločiui padidinti iki 300 kHz, pavieniais siųstuvais galima apjungti gretimus kanalus

Galima taikyti kitus prieigos prie spektro arba trukdžių slopinimo būdus, įskaitant didesnio kaip 300 kHz pločio juostas, jei tais būdais užtikrinamoms bent tokos eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant būdus, aprašytus pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose, kuriais užtikrinamas su kitais dažnių naudotojais, ypač meteorologiniais radiozondais, suderinamas prietaisų veikimas.

2009 m. lapkričio 1 d.

Belaidžiai garso perdavimo įrenginiai (12)

87,5–108,0 MHz

50 nW e.r.p.

Kanalų atskyrimas iki 200 kHz

2008 m. spalio 1 d.

863–865 MHz

10 mW e.r.p.

2007 m. birželio 1 d.

Radiolokacijos įrenginiai (13)

2 400–2 483,5 MHz

25 mW e.i.r.p.

2009 m. lapkričio 1 d.

17,1–17,3 GHz

26 dBm e.i.r.p.

Turi būti taikomi prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo būdai, kuriais būtų užtikrintos bent tokios eksploatacinės charakteristikos, kokios pasiekiamos taikant pagal Direktyvą 1999/5/EB priimtuose darniuosiuose standartuose aprašytus būdus.

Šis naudojimo sąlygų rinkinys taikomas tik antžeminėms sistemoms

2009 m. lapkričio 1 d.

Skysčio lygio talpykloje matavimo radaras (14)

4,5–7,0 GHz

24 dBm e.i.r.p. (15)

2009 m. lapkričio 1 d.

8,5–10,6 GHz

30 dBm e.i.r.p. 2 (15)

2009 m. lapkričio 1 d.

24,05–27,0 GHz

43 dBm e.i.r.p. 2 (15)

2009 m. lapkričio 1 d.

57,0–64,0 GHz

43 dBm e.i.r.p. 2 (15)

2009 m. lapkričio 1 d.

75,0–85,0 GHz

43 dBm e.i.r.p. 2 (15)

2009 m. lapkričio 1 d.

Modelių valdymas (16)

26 990–27 000 kHz

100 mW e.r.p.

2009 m. lapkričio 1 d.

27 040–27 050 kHz

100 mW e.r.p.

2009 m. lapkričio 1 d.

27 090–27 100 kHz

100 mW e.r.p.

2009 m. lapkričio 1 d.

27 140–27 150 kHz

100 mW e.r.p.

2009 m. lapkričio 1 d.

27 190–27 200 kHz

100 mW e.r.p.

2009 m. lapkričio 1 d.

Radijo dažninis atpažinimas (RFID)

2 446–2 454 MHz

100 mW e.i.r.p.

2009 m. lapkričio 1 d.

---

(1)  Valstybės narės turi leisti naudoti spektrą, kol pasiekiamos šioje lentelėje nurodytos galios, lauko stiprio ar galios tankio vertės. Pagal Sprendimo 2006/771/EB 3 straipsnio 3 dalį jos gali taikyti ne tokius griežtus reikalavimus, t. y. leisti naudoti spektrą esant didesnėms galios, lauko stiprio ar galios tankio vertėms.

1

(2)  Valstybės narės gali nustatyti tik šiuos „papildomų parametrų ir prieigos prie spektro bei trukdžių slopinimo reikalavimus“, bet negali įtraukti kitų parametrų ar prieigos prie spektro ir trukdžių slopinimo reikalavimų. Ne tokie griežti reikalavimai, kaip nurodyta Sprendimo 2006/771/EB 3 straipsnio 3 dalyje, reiškia, kad valstybės narės gali nesilaikyti langelyje pateiktų parametrų ir prieigos prie spektro bei trukdžių slopinimo reikalavimų arba leisti taikyti didesnes vertes.

2

(3)  Valstybės narės gali nustatyti tik šiuos „kitus naudojimo apribojimus“, bet negali įvesti jokių papildomų naudojimo apribojimų. Valstybės narės gali nesilaikyti vieno arba visų šių apribojimų, nes pagal Sprendimo 2006/771/EB 3 straipsnio 3 dalį gali būti taikomi ne tokie griežti reikalavimai.

3

(4)  Šios kategorijos įrenginiai naudojami visose taikymo srityse, atitinkančiose technines sąlygas (paprastai jie naudojami telemetrijos, nuotolinio valdymo, signalizacijos, bendrojo duomenų perdavimo ir kitiems panašiems tikslams).

4

(5)  Šiai dažnių juostai valstybės narės turi parengti visus galimus alternatyvius naudojimo sąlygų rinkinius.

5

(6)  Veiklos ciklo trukmė – įrenginio aktyvaus spinduliavimo trukmės per valandą bet kuriuo metu procentinė išraiška. Ne tokie griežti reikalavimai pagal Sprendimo 2006/771/EB 3 straipsnio 3 dalį reiškia, kad valstybės narės gali leisti taikyti didesnę veiklos ciklo trukmės vertę.

6

(7)  Saugos įrenginiai socialinėms paslaugoms teikti naudojami padėti namie į bėdą patekusiems senyvo amžiaus arba neįgaliems žmonėms.

7

(8)  Šiai kategorijai priklauso, pvz., automobilių imobilizavimo, gyvulių atpažinimo įrenginiai, signalizacijos sistemos, kabelių paieškos, atliekų tvarkymo, asmens atpažinimo, balso perdavimo belaidžiu ryšiu, prieigos kontrolės įrenginiai, artumo jutikliai, apsaugos nuo vagysčių sistemos, įskaitant RF apsaugos nuo vagysčių sistemas, duomenų perdavimas į rankinius įrenginius, automatinio daiktų identifikavimo įrenginiai, belaidės valdymo sistemos ir automatinio kelių mokesčio rinkimo įrenginiai.

8

(9)  Šiai kategorijai priklauso induktyvieji [mažojo nuotolio] įrenginiai, naudojami radijo dažniniam atpažinimui (RFID).

9

(10)  Šiai kategorijai priklauso induktyvieji [mažojo nuotolio] įrenginiai, naudojami objektams stebėti elektroniniu būdu (EAS).

10

(11)  Šiai kategorijai priklauso aktyviųjų implantuojamų medicininių prietaisų radijo dalys, kaip apibrėžta 1990 m. birželio 20 d. Tarybos direktyvoje 90/385/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių aktyviuosius implantuojamus medicinos prietaisus, suderinimo (OL L 189, 1990 7 20, p. 17).

11

(12)  Taikymo belaidėse garso perdavimo sistemose būdai, pvz.: belaidžiai garsiakalbiai; belaidės ausinės; nešiojamosios belaidės ausinės, pvz., skirtos asmens nešiojamiems kompaktinių plokštelių grotuvams, kasečių arba radijo įrenginiams; belaidės ausinės, skirtos naudoti automobilyje, pvz., su radijo įrenginiu arba mobiliuoju telefonu ir kt.; ausyse nešiojami prietaisai, naudojami koncertuose ar kituose scenoje vykstančiuose renginiuose vykdymui kontroliuoti.

12

(13)  Šiai kategorijai priskiriami objekto vietos, greičio ir (arba) kitų savybių nustatymo įrenginiai arba įrenginiai su tais parametrais susijusiai informacijai gauti.

13

(14)  Skysčio lygio talpykloje matavimo radarai (TLPR) – specialūs radiolokacijos įrenginiai, naudojami skysčio lygiui talpykloje matuoti ir įmontuoti metalinėse ar gelžbetoninėse talpyklose arba panašiuose statiniuose iš medžiagų, kurių silpninimo savybės panašios. Talpyklos paskirtis – rezervuaras.

14

(15)  Galios riba taikoma uždaros talpyklos viduje ir atitinka – 41,3 dBm/MHz e.i.r.p. spektrinį tankį bandomosios 500 litrų talpyklos išorėje.

15

(16)  Šiai kategorijai priskiriami įrenginiai, naudojami modelių (daugiausia mažų transporto priemonių modelių) judėjimui oru, žeme, vandens paviršiumi arba po vandeniu valdyti.“

16

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 14.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 119/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 119/40

---

2009 m. balandžio 21 d. POLITINIO IR SAUGUMO KOMITETO SPRENDIMO ATALANTA/3/2009 dėl prie Europos Sąjungos karinės operacijos, skirtos prisidėti prie atgrasymo nuo piratavimo veiksmų ir ginkluotų plėšimų jūroje prie Somalio krantų ir jų prevencijos bei sustabdymo (ATALANTA), Prisidedančių šalių komiteto įsteigimo (2009/369/BUSP)

PAPILDYMAS

(Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 112, 2009 m. gegužės 6 d.)

2009 m. balandžio 21 d. Politinio ir saugumo komiteto sprendimas ATALANTA/3/2009 papildomas šiuo priedu:

„PRIEDAS

2 STRAIPSNIO 1 DALYJE NURODYTŲ TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ SĄRAŠAS

| — | Norvegija“ |
| --- | --- |

—

Norvegija“

---