# Europos Sąjungos L 94/2009

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2009.094.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 94 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. balandžio 8d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2009.094.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 94

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. balandžio 8d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 282/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1212/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejinių importui | 1 |
| | * | 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 283/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1858/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Indijos kilmės plieninių lynų ir kabelių importui | 5 |
| | * | 2009 m. balandžio 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 284/2009, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, tam tikras nuostatas dėl finansų valdymo | 10 |
| | | 2009 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 285/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 13 |
| | * | 2009 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 286/2009, kuriuo į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiami tam tikri pavadinimai (Melva de Andalucía (SGN), Caballa de Andalucía (SGN), Ovos Moles de Aveiro (SGN), Castagna di Vallerano (SKVN)) | 15 |
| | * | 2009 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 287/2009, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas tam tikrai importuojamai Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininei folijai | 17 |
| | * | 2009 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 288/2009, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklės dėl Bendrijos pagalbos tiekiant vaisius ir daržoves, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktus vaikams į švietimo įstaigas įgyvendinant vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą | 38 |
| | * | 2009 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 289/2009, kuriuo nustatomas importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies ar plieno laikinasis antidempingo muitas | 48 |
| | * | 2009 m. kovo 31 d. Europos centrinio banko reglamentas (EB) Nr. 290/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) dėl statistikos apie indėlių ir paskolų palūkanų normas, kurias taiko pinigų finansų įstaigos namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms (ECB/2009/7) | 75 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2009 m. balandžio 7 d. Komisijos direktyva 2009/27/EB, iš dalies keičianti tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/49/EB priedų technines nuostatas dėl rizikos valdymo (
  1
  ) | 97 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 282/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1212/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejinių importui

1

*

2009 m. balandžio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 283/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1858/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Indijos kilmės plieninių lynų ir kabelių importui

inter alia

5

*

2009 m. balandžio 7 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 284/2009, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, tam tikras nuostatas dėl finansų valdymo

10

2009 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 285/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

13

*

2009 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 286/2009, kuriuo į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiami tam tikri pavadinimai (Melva de Andalucía (SGN), Caballa de Andalucía (SGN), Ovos Moles de Aveiro (SGN), Castagna di Vallerano (SKVN))

Melva de Andalucía

Caballa de Andalucía

Ovos Moles de Aveiro

Castagna di Vallerano

15

*

2009 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 287/2009, kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas tam tikrai importuojamai Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininei folijai

17

*

2009 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 288/2009, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklės dėl Bendrijos pagalbos tiekiant vaisius ir daržoves, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktus vaikams į švietimo įstaigas įgyvendinant vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą

38

*

2009 m. balandžio 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 289/2009, kuriuo nustatomas importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies ar plieno laikinasis antidempingo muitas

48

*

2009 m. kovo 31 d. Europos centrinio banko reglamentas (EB) Nr. 290/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) dėl statistikos apie indėlių ir paskolų palūkanų normas, kurias taiko pinigų finansų įstaigos namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms (ECB/2009/7)

75

DIREKTYVOS

*

2009 m. balandžio 7 d. Komisijos direktyva 2009/27/EB, iš dalies keičianti tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/49/EB priedų technines nuostatas dėl rizikos valdymo (
  1
  )

1

97

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2009/317/EB |
| | * | 2009 m. balandžio 6 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Tarybos sprendimą 79/542/EEB dėl nuostatų dėl gyvūnų transportavimo oru, gyvūnų tranzito per tam tikras trečiąsias šalis ir gyvūnų sveikatos sertifikatų tam tikrų neporanagių mėsai ir tam tikrai šviežiai mėsai vežti tranzitu ir sandėliuoti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 2273)

   (
  1
  ) | 100 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2009/317/EB

*

2009 m. balandžio 6 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Tarybos sprendimą 79/542/EEB dėl nuostatų dėl gyvūnų transportavimo oru, gyvūnų tranzito per tam tikras trečiąsias šalis ir gyvūnų sveikatos sertifikatų tam tikrų neporanagių mėsai ir tam tikrai šviežiai mėsai vežti tranzitu ir sandėliuoti
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 2273)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 2273)

1

100

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2009 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 271/2009 dėl leidimo endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,4-beta-gliukanazės preparatui kaip pašarų priedui nujunkytiems paršeliams, mėsiniams viščiukams, vištoms dedeklėms, mėsiniams kalakutams ir mėsinėms antims (leidimo turėtojas – bendrovė BASF SE) klaidų ištaisymas (OL L 91, 2009 4 3) | 112 |

Klaidų ištaisymas

*

2009 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 271/2009 dėl leidimo endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,4-beta-gliukanazės preparatui kaip pašarų priedui nujunkytiems paršeliams, mėsiniams viščiukams, vištoms dedeklėms, mėsiniams kalakutams ir mėsinėms antims (leidimo turėtojas – bendrovė BASF SE) klaidų ištaisymas (OL L 91, 2009 4 3)

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 8.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 282/2009

2009 m. balandžio 6 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1212/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejinių importui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas),

atsižvelgdama į 2005 m. liepos 25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1212/2005, nustatančio galutinį antidempingo muitą tam tikrų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės liejinių importui (2), 1 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   GALIOJANČIOS PRIEMONĖS

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1212/2005 Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą į Bendriją importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės liejiniams iš nekaliojo ketaus, skirtiems požeminėms arba paviršinėms sistemoms uždengti arba patekti į jas, ir jų dalims, apdirbtiems arba neapdirbtiems, padengtiems arba nepadengtiems, dažytiems arba nedažytiems, su kitomis medžiagomis arba be kitų medžiagų, išskyrus gaisrinius hidrantus, (toliau – nagrinėjamasis produktas), kuriuos deklaruojant paprastai nurodomi KN kodai 7325 10 50, 7325 10 92 ir ex 7325 10 99 (Taric kodas 7325109910). Atsižvelgiant į didelį bendradarbiaujančių šalių skaičių, atliekant tyrimą, po kurio buvo nustatytos priemonės, buvo atrinkta Kinijos eksportuojančių gamintojų grupė. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1212/2005 Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą į Bendriją importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės liejiniams iš nekaliojo ketaus, skirtiems požeminėms arba paviršinėms sistemoms uždengti arba patekti į jas, ir jų dalims, apdirbtiems arba neapdirbtiems, padengtiems arba nepadengtiems, dažytiems arba nedažytiems, su kitomis medžiagomis arba be kitų medžiagų, išskyrus gaisrinius hidrantus, (toliau – nagrinėjamasis produktas), kuriuos deklaruojant paprastai nurodomi KN kodai 7325 10 50, 7325 10 92 ir ex 7325 10 99 (Taric kodas 7325109910). Atsižvelgiant į didelį bendradarbiaujančių šalių skaičių, atliekant tyrimą, po kurio buvo nustatytos priemonės, buvo atrinkta Kinijos eksportuojančių gamintojų grupė.

| (2) | Atrinktoms bendrovėms buvo skirtos individualios muito normos, nustatytos atliekant tyrimą. Neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurioms buvo taikomas rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER) pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto nuostatas, buvo nustatytas 0 % antidempingo muitas, nustačius jį vienintelei atrinktai bendrovei, kuriai buvo taikomas RER. Neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurioms buvo taikomas individualus režimas (toliau – IR) pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies nuostatas, buvo nustatytas 28,6 % svertinis muito vidurkis, nustačius jį atrinktoms bendrovėms, kurioms buvo taikomas IR. Visoms kitoms bendrovėms buvo nustatytas šalies mastu taikomas 47,8 % muitas. |
| --- | --- |

(2)

Atrinktoms bendrovėms buvo skirtos individualios muito normos, nustatytos atliekant tyrimą. Neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurioms buvo taikomas rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER) pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkto nuostatas, buvo nustatytas 0 % antidempingo muitas, nustačius jį vienintelei atrinktai bendrovei, kuriai buvo taikomas RER. Neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurioms buvo taikomas individualus režimas (toliau – IR) pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalies nuostatas, buvo nustatytas 28,6 % svertinis muito vidurkis, nustačius jį atrinktoms bendrovėms, kurioms buvo taikomas IR. Visoms kitoms bendrovėms buvo nustatytas šalies mastu taikomas 47,8 % muitas.

| (3) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 4 dalį Kinijos eksportuojantiems gamintojams, kurie atitinka tame straipsnyje nustatytus keturis kriterijus, gali būti suteikiamas toks pats statusas, kaip pirmiau 2 konstatuojamojoje dalyje nurodytas statusas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms (toliau – naujojo eksportuojančio gamintojo statusas arba NEGS). |
| --- | --- |

(3)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 4 dalį Kinijos eksportuojantiems gamintojams, kurie atitinka tame straipsnyje nustatytus keturis kriterijus, gali būti suteikiamas toks pats statusas, kaip pirmiau 2 konstatuojamojoje dalyje nurodytas statusas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms (toliau – naujojo eksportuojančio gamintojo statusas arba NEGS).

B.   NAUJŲJŲ EKSPORTUOJANČIŲ GAMINTOJŲ PRAŠYMAI

| (4) | Šešios bendrovės paprašė joms suteikti NEGS. Vėliau tyrimo metu viena bendrovė savo prašymą atsiėmė. |
| --- | --- |

(4)

Šešios bendrovės paprašė joms suteikti NEGS. Vėliau tyrimo metu viena bendrovė savo prašymą atsiėmė.

| (5) | Siekiant nustatyti, ar kiekvienas pareiškėjas atitinka kriterijus, pagal kuriuos jam būtų suteiktas naujojo eksportuojančio gamintojo statusas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 4 dalyje, buvo atliktas tyrimas, tikrinant, ar pareiškėjas:






  1) | tiriamuoju laikotarpiu, kuriuo remiantis nustatytos priemonės (2003 m. balandžio 1 d.–2004 m. kovo 31 d.), į Bendriją neeksportavo nagrinėjamojo produkto (pirmasis kriterijus); |
| --- | --- | --- |

(5)

Siekiant nustatyti, ar kiekvienas pareiškėjas atitinka kriterijus, pagal kuriuos jam būtų suteiktas naujojo eksportuojančio gamintojo statusas, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 4 dalyje, buvo atliktas tyrimas, tikrinant, ar pareiškėjas:

1)

tiriamuoju laikotarpiu, kuriuo remiantis nustatytos priemonės (2003 m. balandžio 1 d.–2004 m. kovo 31 d.), į Bendriją neeksportavo nagrinėjamojo produkto (pirmasis kriterijus);

| 2) | nesusijęs su kuriais nors Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojais ar gamintojais, kuriems taikomos tuo reglamentu nustatytos antidempingo priemonės (antrasis kriterijus); |
| --- | --- |

2)

nesusijęs su kuriais nors Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojais ar gamintojais, kuriems taikomos tuo reglamentu nustatytos antidempingo priemonės (antrasis kriterijus);

| 3) | faktiškai eksportavo į Bendriją nagrinėjamąjį produktą pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, kuriuo remiantis buvo nustatytos priemonės, arba yra neatšaukiamai sutartimi įsipareigojęs eksportuoti į Bendriją didelį kiekį nagrinėjamojo produkto (trečiasis kriterijus); |
| --- | --- |

3)

faktiškai eksportavo į Bendriją nagrinėjamąjį produktą pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, kuriuo remiantis buvo nustatytos priemonės, arba yra neatšaukiamai sutartimi įsipareigojęs eksportuoti į Bendriją didelį kiekį nagrinėjamojo produkto (trečiasis kriterijus);

| 4) | veikia pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytomis rinkos ekonomikos sąlygomis arba ar jis atitinka reikalavimus, pagal kuriuos, remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalimi, jam gali būti taikomas individualus muitas (ketvirtasis kriterijus). |
| --- | --- |

4)

veikia pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytomis rinkos ekonomikos sąlygomis arba ar jis atitinka reikalavimus, pagal kuriuos, remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalimi, jam gali būti taikomas individualus muitas (ketvirtasis kriterijus).

| (6) | Kadangi pagal ketvirtąjį kriterijų pareiškėjai turėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą ir (arba) taikyti individualų režimą, Komisija visiems Kinijos pareiškėjams išsiuntė RER ir IR prašymo formas. Penkios Kinijos bendrovės pareiškėjos, remdamosi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, paprašė taikyti RER. Viena bendrovė, remdamasi pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalimi, pateikė prašymą tik dėl IR. |
| --- | --- |

(6)

Kadangi pagal ketvirtąjį kriterijų pareiškėjai turėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą ir (arba) taikyti individualų režimą, Komisija visiems Kinijos pareiškėjams išsiuntė RER ir IR prašymo formas. Penkios Kinijos bendrovės pareiškėjos, remdamosi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalimi, paprašė taikyti RER. Viena bendrovė, remdamasi pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalimi, pateikė prašymą tik dėl IR.

| (7) | Visiems pareiškėjams išsiųsti klausimynai ir paprašyta pateikti įrodymus, kad pareiškėjai atitinka minėtus kriterijus. |
| --- | --- |

(7)

Visiems pareiškėjams išsiųsti klausimynai ir paprašyta pateikti įrodymus, kad pareiškėjai atitinka minėtus kriterijus.

| (8) | Šiuos kriterijus atitinkantiems eksportuojantiems gamintojams, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 4 dalimi, gali būti nustatyta arba 0 % muito norma, taikoma toms bendrovėms, kurioms RER taikomas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą, arba nustatytas 28,6 % muito normos svertinis vidurkis, taikomas bendrovėms, kurioms pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį taikomas IR. |
| --- | --- |

(8)

Šiuos kriterijus atitinkantiems eksportuojantiems gamintojams, remiantis Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 4 dalimi, gali būti nustatyta arba 0 % muito norma, taikoma toms bendrovėms, kurioms RER taikomas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą, arba nustatytas 28,6 % muito normos svertinis vidurkis, taikomas bendrovėms, kurioms pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį taikomas IR.

| (9) | Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga sprendimui dėl atitikimo Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 4 dalyje nustatytiems keturiems kriterijams priimti. |
| --- | --- |

(9)

Komisija surinko ir patikrino visą informaciją, kuri, jos nuomone, buvo reikalinga sprendimui dėl atitikimo Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 4 dalyje nustatytiems keturiems kriterijams priimti.

C.   NUSTATYTI FAKTAI

| (10) | Išnagrinėjus prašymus nustatyta, kad dvi bendrovės į Bendriją neeksportavo nagrinėjamojo produkto po tiriamojo laikotarpio, kuriuo remiantis nustatytos priemonės, ir nėra neatšaukiamai sutartimi įsipareigojusios eksportuoti į Bendriją didelį kiekį nagrinėjamojo produkto. Šios bendrovės neatitiko 5 konstatuojamojoje dalyje nurodyto trečiojo kriterijaus, todėl joms negalėjo būti suteiktas NEGS. |
| --- | --- |

(10)

Išnagrinėjus prašymus nustatyta, kad dvi bendrovės į Bendriją neeksportavo nagrinėjamojo produkto po tiriamojo laikotarpio, kuriuo remiantis nustatytos priemonės, ir nėra neatšaukiamai sutartimi įsipareigojusios eksportuoti į Bendriją didelį kiekį nagrinėjamojo produkto. Šios bendrovės neatitiko 5 konstatuojamojoje dalyje nurodyto trečiojo kriterijaus, todėl joms negalėjo būti suteiktas NEGS.

| (11) | Du Kinijos eksportuojantys gamintojai negalėjo įrodyti, kad jie nesusiję su Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojais arba gamintojais, kuriems taikomos Reglamentu (EB) Nr. 1212/2005 nustatytos antidempingo priemonės; iš tikrųjų, jie negalėjo sėkmingai paneigti įrodymų, liudijančių šiuos ryšius. Šios bendrovės neatitiko 5 konstatuojamojoje dalyje nurodyto antrojo kriterijaus, todėl joms negalėjo būti suteiktas NEGS. |
| --- | --- |

(11)

Du Kinijos eksportuojantys gamintojai negalėjo įrodyti, kad jie nesusiję su Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojais arba gamintojais, kuriems taikomos Reglamentu (EB) Nr. 1212/2005 nustatytos antidempingo priemonės; iš tikrųjų, jie negalėjo sėkmingai paneigti įrodymų, liudijančių šiuos ryšius. Šios bendrovės neatitiko 5 konstatuojamojoje dalyje nurodyto antrojo kriterijaus, todėl joms negalėjo būti suteiktas NEGS.

| (12) | Vienintelis IR prašęs Kinijos eksportuojantis gamintojas Weifang Stable Casting pateikė pakankamų įrodymų, kad jis atitinka visus keturis 5 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kriterijus. Iš tikrųjų, bendrovė galėjo įrodyti, kad: i) 2003 m. balandžio 1 d.–2004 m. kovo 31 d. į Bendriją neeksportavo nagrinėjamojo produkto; ii) nesusijusi su Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojais arba gamintojais, kuriems taikomos Reglamentu (EB) Nr. 1212/2005 nustatytos antidempingo priemonės; iii) iš tikrųjų, nuo 2008 m. į Bendriją eksportavo didelį kiekį nagrinėjamojo produkto; iv) atitinka visus IR reikalavimus, todėl jai gali būti nustatytas individualus muitas pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 4 dalį šiam gamintojui būtų galima nustatyti muito normos svertinį vidurkį, kuris nustatytas bendrovėms, kurioms taikomas IR, ir kuris taikomas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, t. y. 28,6 %, bei įtraukti šį gamintoją į to reglamento 1 straipsnio 2 dalyje pateiktą eksportuojančių gamintojų sąrašą. |
| --- | --- |

(12)

Vienintelis IR prašęs Kinijos eksportuojantis gamintojas Weifang Stable Casting pateikė pakankamų įrodymų, kad jis atitinka visus keturis 5 konstatuojamojoje dalyje nurodytus kriterijus. Iš tikrųjų, bendrovė galėjo įrodyti, kad: i) 2003 m. balandžio 1 d.–2004 m. kovo 31 d. į Bendriją neeksportavo nagrinėjamojo produkto; ii) nesusijusi su Kinijos Liaudies Respublikos eksportuotojais arba gamintojais, kuriems taikomos Reglamentu (EB) Nr. 1212/2005 nustatytos antidempingo priemonės; iii) iš tikrųjų, nuo 2008 m. į Bendriją eksportavo didelį kiekį nagrinėjamojo produkto; iv) atitinka visus IR reikalavimus, todėl jai gali būti nustatytas individualus muitas pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį. Todėl pagal Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 4 dalį šiam gamintojui būtų galima nustatyti muito normos svertinį vidurkį, kuris nustatytas bendrovėms, kurioms taikomas IR, ir kuris taikomas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, t. y. 28,6 %, bei įtraukti šį gamintoją į to reglamento 1 straipsnio 2 dalyje pateiktą eksportuojančių gamintojų sąrašą.

D.   BENDROVIŲ, KURIOMS TAIKOMOS INDIVIDUALIOS MUITO NORMOS, SĄRAŠO KEITIMAS

| (13) | Atsižvelgiant į tyrimo rezultatus, nurodytus 12 konstatuojamojoje dalyje, daroma išvada, kad bendrovę Weifang Stable Casting reikėtų įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų konkrečių bendrovių sąrašą ir jai nustatyti 28,6 % muito normą. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgiant į tyrimo rezultatus, nurodytus 12 konstatuojamojoje dalyje, daroma išvada, kad bendrovę Weifang Stable Casting reikėtų įtraukti į Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 2 dalyje nurodytų konkrečių bendrovių sąrašą ir jai nustatyti 28,6 % muito normą.

| (14) | Visi pareiškėjai ir Bendrijos pramonė buvo informuota apie tyrimo rezultatus ir turėjo galimybę pateikti savo pastabas. Į šias pastabas buvo atsižvelgta, kai tinkama, |
| --- | --- |

(14)

Visi pareiškėjai ir Bendrijos pramonė buvo informuota apie tyrimo rezultatus ir turėjo galimybę pateikti savo pastabas. Į šias pastabas buvo atsižvelgta, kai tinkama,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1212/2005 1 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Toliau išvardytų bendrovių Kinijos Liaudies Respublikoje pagamintų produktų, apibūdintų 1 dalyje, galutinio antidempingo muito norma, taikoma neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| Bendrovė | Antidempingo muitas
  (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng |
| Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City |
| Hebei Province, 051430 Kinijos Liaudies Respublika |

Bendrovė

Antidempingo muitas

(%)

Papildomas TARIC kodas

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng

Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City

Hebei Province, 051430 Kinijos Liaudies Respublika

0

A675

| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village |
| --- |
| Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, Kinijos Liaudies Respublika |

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village

Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, Kinijos Liaudies Respublika

0

A676

| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd. |
| --- |
| Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, Kinijos Liaudies Respublika |

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd.

Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, Kinijos Liaudies Respublika

0

A677

| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd. |
| --- |
| Jiaocheng County, Shanxi Province, Kinijos Liaudies Respublika |

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd.

Jiaocheng County, Shanxi Province, Kinijos Liaudies Respublika

0

A678

| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd. |
| --- |
| Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town |
| Jinghai District, 301617 Tianjin, Kinijos Liaudies Respublika |

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.

Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town

Jinghai District, 301617 Tianjin, Kinijos Liaudies Respublika

0

A679

| Baoding City Maikesaier Casting Ltd. |
| --- |
| Xin'anli Town, Tang County |
| Hebei Baoding 072350, Kinijos Liaudies Respublika |

Baoding City Maikesaier Casting Ltd.

Xin'anli Town, Tang County

Hebei Baoding 072350, Kinijos Liaudies Respublika

0

A867

| Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd., |
| --- |
| No 333 Building A Tian E West Road, |
| Baoding, Hebei, Kinijos Liaudies Respublika |

Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd.,

No 333 Building A Tian E West Road,

Baoding, Hebei, Kinijos Liaudies Respublika

0

A868

| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd |
| --- |
| No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, Kinijos Liaudies Respublika |

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd

No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, Kinijos Liaudies Respublika

18,6

A680

| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory |
| --- |
| Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City |
| 062159, Hebei Province, Kinijos Liaudies Respublika |

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory

Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City

062159, Hebei Province, Kinijos Liaudies Respublika

28,6

A681

| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang |
| --- |
| 073100, Kinijos Liaudies Respublika |

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang

073100, Kinijos Liaudies Respublika

28,6

A682

| Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd. |
| --- |
| Guli Village, Xian County, |
| Hebei, Gouzhuang, Kinijos Liaudies Respublika |

Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd.

Guli Village, Xian County,

Hebei, Gouzhuang, Kinijos Liaudies Respublika

28,6

A869

| Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd. |
| --- |
| Wuxi New District |
| Jiangsu, Kinijos Liaudies Respublika |

Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd.

Wuxi New District

Jiangsu, Kinijos Liaudies Respublika

28,6

A870

| HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd |
| --- |
| South of Hu Cun Village, Hu Cun Town, |
| Han Dan County, Hebei, Kinijos Liaudies Respublika |

HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd

South of Hu Cun Village, Hu Cun Town,

Han Dan County, Hebei, Kinijos Liaudies Respublika

28,6

A871

| Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd |
| --- |
| Dongzhuangke, Yangchenzhuang, |
| Jinghai, Tianjin, Kinijos Liaudies Respublika |

Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd

Dongzhuangke, Yangchenzhuang,

Jinghai, Tianjin, Kinijos Liaudies Respublika

28,6

A872

| Weifang Stable Casting Co., Ltd |
| --- |
| Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, Kinijos Liaudies Respublika |

Weifang Stable Casting Co., Ltd

Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, Kinijos Liaudies Respublika

28,6

A931

| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei |
| --- |
| Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province |
| 074200, Kinijos Liaudies Respublika |

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei

Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province

074200, Kinijos Liaudies Respublika

31,8

A683

| Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town |
| --- |
| Laiwu City, Shandong Province, 271114, Kinijos Liaudies Respublika |

Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town

Laiwu City, Shandong Province, 271114, Kinijos Liaudies Respublika

37,9

A684

Visoms kitoms bendrovėms

47,8

A999“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge 2009 m. balandžio 6 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. POSPÍŠIL

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 199, 2005 7 29, p. 1.

2

---

| 8.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/5

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 283/2009

2009 m. balandžio 6 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1858/2005, nustatantį galutinį antidempingo muitą, inter alia, Indijos kilmės plieninių lynų ir kabelių importui

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | 1999 m. rugpjūčio 12 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1796/1999 (2) (toliau – pirminis tyrimas) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems, inter alia, Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės plieniniams lynams ir kabeliams (toliau – nagrinėjamasis produktas). Galutinio antidempingo muito norma, taikoma produktams, kuriuos pagamino bendrovė Usha Martin Limited (toliau – UML), buvo 23,8 %. |
| --- | --- |

(1)

1999 m. rugpjūčio 12 d. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1796/1999 (2) (toliau – pirminis tyrimas) nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems, inter alia, Indijos (toliau – nagrinėjamoji šalis) kilmės plieniniams lynams ir kabeliams (toliau – nagrinėjamasis produktas). Galutinio antidempingo muito norma, taikoma produktams, kuriuos pagamino bendrovė Usha Martin Limited (toliau – UML), buvo 23,8 %.

| (2) | Sprendimu 1999/572/EB (3) Komisija priėmė UML įsipareigojimą dėl kainos, todėl importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamam produktui, kurį pagamino UML ir kuris numatytas įsipareigojime, buvo netaikoma minėta galutinio antidempingo muito norma. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimu 1999/572/EB (3) Komisija priėmė UML įsipareigojimą dėl kainos, todėl importuojamam Indijos kilmės nagrinėjamam produktui, kurį pagamino UML ir kuris numatytas įsipareigojime, buvo netaikoma minėta galutinio antidempingo muito norma.

| (3) | 2005 m. lapkričio 8 d. atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą (toliau – termino pabaigos tyrimas) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1858/2005 (4) nusprendė, kad importuojamiems, inter alia, Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams toliau turėtų būti taikomos antidempingo priemonės. |
| --- | --- |

(3)

2005 m. lapkričio 8 d. atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą (toliau – termino pabaigos tyrimas) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 2 dalį, Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1858/2005 (4) nusprendė, kad importuojamiems, inter alia, Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams toliau turėtų būti taikomos antidempingo priemonės.

| (4) | 2006 m. sausio 23 d. Taryba dėl minėto įsipareigojimo dėl kainos nesilaikymo Reglamentu (EB) Nr. 121/2006 (5) iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1858/2005, o Komisija Sprendimu 2006/38/EB (6)2005 m. gruodžio 22 d. atšaukė įsipareigojimo priėmimą. |
| --- | --- |

(4)

2006 m. sausio 23 d. Taryba dėl minėto įsipareigojimo dėl kainos nesilaikymo Reglamentu (EB) Nr. 121/2006 (5) iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 1858/2005, o Komisija Sprendimu 2006/38/EB (6)2005 m. gruodžio 22 d. atšaukė įsipareigojimo priėmimą.

2.   Prašymas atlikti tarpinę peržiūrą

| (5) | 2007 m. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – tarpinė peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma ištirti tik dempingo aspektus, pateikė ULM. ULM teigė, kad eksporto į Bendriją kainos didėjo greičiau nei kainos Indijos vidaus rinkoje, kaip patvirtinta sumažėjusiu dempingo skirtumu. Taigi ULM teigė, kad aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, pasikeitė ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. |
| --- | --- |

(5)

2007 m. Komisija gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – tarpinė peržiūra) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį. Prašymą, kuriuo buvo prašoma ištirti tik dempingo aspektus, pateikė ULM. ULM teigė, kad eksporto į Bendriją kainos didėjo greičiau nei kainos Indijos vidaus rinkoje, kaip patvirtinta sumažėjusiu dempingo skirtumu. Taigi ULM teigė, kad aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, pasikeitė ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.

| (6) | Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų tarpinei peržiūrai inicijuoti, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, nusprendė inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant buvo tiriami tik ULM dempingo aspektai. 2008 m. sausio 9 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (7) Komisija paskelbė pranešimą apie inicijavimą ir pradėjo tyrimą. |
| --- | --- |

(6)

Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų tarpinei peržiūrai inicijuoti, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, nusprendė inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant buvo tiriami tik ULM dempingo aspektai. 2008 m. sausio 9 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (7) Komisija paskelbė pranešimą apie inicijavimą ir pradėjo tyrimą.

3.   Su tyrimu susijusios šalys

| (7) | Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė ULM, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir Bendrijos gamintojams atstovaujančiai organizacijai „ES vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komitetas“ (angl. „Liaison Committee of ES Wire Ropes Industries“). Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(7)

Komisija apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą oficialiai pranešė ULM, eksportuojančios šalies valdžios institucijoms ir Bendrijos gamintojams atstovaujančiai organizacijai „ES vielinių lynų pramonės ryšių palaikymo komitetas“ (angl. „Liaison Committee of ES Wire Ropes Industries“). Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą terminą. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

4.   Klausimynai ir tikrinamieji vizitai

| (8) | Klausimynai buvo išsiųsti UML ir su ja susijusioms bendrovėms; visos jos pateikė atsakymus iki nustatyto termino. Komisija gavo ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga atliekant tyrimą, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių įmonių patalpose:






  a) | Indija






  — | Usha Martin Limited (toliau – UML), Ranchi |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

Klausimynai buvo išsiųsti UML ir su ja susijusioms bendrovėms; visos jos pateikė atsakymus iki nustatyto termino. Komisija gavo ir patikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga atliekant tyrimą, ir surengė tikrinamuosius vizitus šių įmonių patalpose:

a)

Indija

—

Usha Martin Limited (toliau – UML), Ranchi

| b) | Jungtiniai Arabų Emyratai (JAE)






  — | Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubajus |
| --- | --- | --- |

b)

Jungtiniai Arabų Emyratai (JAE)

—

Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubajus

| c) | Jungtinė Karalystė (JK)






  — | Usha Martin UK Ltd. (toliau – UMUK), Verksopas. |
| --- | --- | --- |

c)

Jungtinė Karalystė (JK)

—

Usha Martin UK Ltd. (toliau – UMUK), Verksopas.

5.   Peržiūros tiriamasis laikotarpis

| (9) | Dempingo peržiūros tiriamasis laikotarpis – 2006 m. spalio 1 d.–2007 m. rugsėjo 30 d. (toliau – PTL). |
| --- | --- |

(9)

Dempingo peržiūros tiriamasis laikotarpis – 2006 m. spalio 1 d.–2007 m. rugsėjo 30 d. (toliau – PTL).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (10) | Šioje dalinėje tarpinėje peržiūroje nagrinėjamas produktas, paprastai vadinamas plieninės vielos lynu, yra toks pats, kaip tas, kuris apibrėžtas pradiniame ir termino pabaigos tyrimuose, kuriuos atlikus nustatytos šiuo metu taikomos priemonės. Nagrinėjamasis produktas – tai Indijos kilmės plieniniai lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skersmuo didesnis kaip 3 mm ir kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98. |
| --- | --- |

(10)

Šioje dalinėje tarpinėje peržiūroje nagrinėjamas produktas, paprastai vadinamas plieninės vielos lynu, yra toks pats, kaip tas, kuris apibrėžtas pradiniame ir termino pabaigos tyrimuose, kuriuos atlikus nustatytos šiuo metu taikomos priemonės. Nagrinėjamasis produktas – tai Indijos kilmės plieniniai lynai ir kabeliai, įskaitant uždaros konstrukcijos lyno rites, išskyrus lynus ir kabelius iš nerūdijančio plieno, kurių didžiausias skersmuo didesnis kaip 3 mm ir kurių klasifikaciniai KN kodai šiuo metu yra ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 ir ex 7312 10 98.

2.   Panašus produktas

| (11) | Nustatyta, kad plieninės vielos lynai, pagaminti UML ir parduodami Indijos vidaus rinkoje ir plieninės vielos lynai, kuriuos UML eksportavo į Bendriją, pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį. Todėl šie produktai yra laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(11)

Nustatyta, kad plieninės vielos lynai, pagaminti UML ir parduodami Indijos vidaus rinkoje ir plieninės vielos lynai, kuriuos UML eksportavo į Bendriją, pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, techninėmis ir cheminėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį. Todėl šie produktai yra laikomi panašiais produktais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

| (12) | Kad būtų geriau suprantamas nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas, reikėtų priminti, kad plieninės vielos lynai gaminami suvejant keletą plieninių vijų, kurias sudaro pluoštas plieninių vielų iš plieninės vielos strypų. Atliekant tyrimus, įprasta nustatyti produkto kontrolės numerius (toliau – PKN) atsižvelgiant į išsamias produkto charakteristikas, kad būtų galima atskirti eksportuojančio gamintojo gaminamus ir nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje parduodamus įvairių rūšių produktus nuo tų, kurie eksportuojami į Bendriją. |
| --- | --- |

(12)

Kad būtų geriau suprantamas nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas, reikėtų priminti, kad plieninės vielos lynai gaminami suvejant keletą plieninių vijų, kurias sudaro pluoštas plieninių vielų iš plieninės vielos strypų. Atliekant tyrimus, įprasta nustatyti produkto kontrolės numerius (toliau – PKN) atsižvelgiant į išsamias produkto charakteristikas, kad būtų galima atskirti eksportuojančio gamintojo gaminamus ir nagrinėjamosios šalies vidaus rinkoje parduodamus įvairių rūšių produktus nuo tų, kurie eksportuojami į Bendriją.

| (13) | Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad dempingui apskaičiuoti pasiūlytuose PKN neatsižvelgta į dvi pagrindines savybes – šerdies tipą ir naudojamos vielos tempiamąjį stiprį. |
| --- | --- |

(13)

Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad dempingui apskaičiuoti pasiūlytuose PKN neatsižvelgta į dvi pagrindines savybes – šerdies tipą ir naudojamos vielos tempiamąjį stiprį.

| (14) | Tačiau siekiant nustatyti dempingo skirtumą UML, PKN buvo nustatyti pagal pačios bendrovės produktų kodavimo sistemą tam, kad būtų užtikrinta, kad vidaus rinkoje parduodamo produkto fizinės savybės būtų palyginamos su to, kuris eksportuojamas į Bendriją. |
| --- | --- |

(14)

Tačiau siekiant nustatyti dempingo skirtumą UML, PKN buvo nustatyti pagal pačios bendrovės produktų kodavimo sistemą tam, kad būtų užtikrinta, kad vidaus rinkoje parduodamo produkto fizinės savybės būtų palyginamos su to, kuris eksportuojamas į Bendriją.

| (15) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo manoma, kad PKN keisti nereikia, todėl teiginys buvo atmestas. |
| --- | --- |

(15)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, buvo manoma, kad PKN keisti nereikia, todėl teiginys buvo atmestas.

| (16) | ULM teigė, kad labai panašių rūšių produktai turėtų būti lyginami su eksportuojamų rūšių produktais ir tais, kurie parduodami jų vidaus rinkoje, atsižvelgiant į tariamus nedidelius lynų skersmens skirtumus, kaip antai vielų išdėstymą vijose, vijų skaičių vijų ir (arba) vielų deriniuose arba vielos savybes, pavyzdžiui, cinkuotoji viela ir necinkuotoji viela. |
| --- | --- |

(16)

ULM teigė, kad labai panašių rūšių produktai turėtų būti lyginami su eksportuojamų rūšių produktais ir tais, kurie parduodami jų vidaus rinkoje, atsižvelgiant į tariamus nedidelius lynų skersmens skirtumus, kaip antai vielų išdėstymą vijose, vijų skaičių vijų ir (arba) vielų deriniuose arba vielos savybes, pavyzdžiui, cinkuotoji viela ir necinkuotoji viela.

| (17) | Tačiau manyta, kad tyrimą, kuriuo buvo siekiama peržiūrėti tariamai pasikeitusias aplinkybes, reikėtų atlikti kuo labiau remiantis tais pačiais kriterijais, kuriais buvo vadovaujamasi ankstesniuose tyrimuose. Be to, išnagrinėjus pareiškimą paaiškėjo, kad galimas poveikis tyrimo rezultatams būtų buvęs nereikšmingas. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(17)

Tačiau manyta, kad tyrimą, kuriuo buvo siekiama peržiūrėti tariamai pasikeitusias aplinkybes, reikėtų atlikti kuo labiau remiantis tais pačiais kriterijais, kuriais buvo vadovaujamasi ankstesniuose tyrimuose. Be to, išnagrinėjus pareiškimą paaiškėjo, kad galimas poveikis tyrimo rezultatams būtų buvęs nereikšmingas. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

C.   DEMPINGAS

1.   Normalioji vertė

| (18) | Apskaičiuojant normaliąją vertę visų pirma nustatyta, ar UML bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška, palyginti su bendra pardavimo eksportui į Bendriją apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikoma tipine, jeigu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra ne mažesnė kaip 5 % bendros atitinkamo pardavimo eksportui į Bendriją apimties. Nustatyta, kad visas UML vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo tipiškas. |
| --- | --- |

(18)

Apskaičiuojant normaliąją vertę visų pirma nustatyta, ar UML bendra panašaus produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo tipiška, palyginti su bendra pardavimo eksportui į Bendriją apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikoma tipine, jeigu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra ne mažesnė kaip 5 % bendros atitinkamo pardavimo eksportui į Bendriją apimties. Nustatyta, kad visas UML vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo tipiškas.

| (19) | Vėliau nustatytos tos UML vidaus rinkoje parduodamo nagrinėjamojo produkto rūšys, kurios yra tokios pačios kaip ir parduodamos eksportui į Bendriją arba tiesiogiai su jomis palyginamos. |
| --- | --- |

(19)

Vėliau nustatytos tos UML vidaus rinkoje parduodamo nagrinėjamojo produkto rūšys, kurios yra tokios pačios kaip ir parduodamos eksportui į Bendriją arba tiesiogiai su jomis palyginamos.

| (20) | Kiekvienos rūšies, kurią UML pardavė vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su rūšimis, parduodamomis eksportui į Bendriją, atveju nustatyta, ar pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(20)

Kiekvienos rūšies, kurią UML pardavė vidaus rinkoje ir kurią, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su rūšimis, parduodamomis eksportui į Bendriją, atveju nustatyta, ar pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje.

| (21) | Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant pelningo kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL dalį. |
| --- | --- |

(21)

Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant pelningo kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams per PTL dalį.

| (22) | Tų rūšių produktui, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis (t. y. kai nagrinėjamosios rūšies produkto vidutinė pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už nagrinėjamosios rūšies produkto vidutinę gamybos kainą), buvo didesnis nei 80 % viso parduoto kiekio, normalioji vertė apskaičiuota kaip tos rūšies produkto viso vidaus pardavimo vidutinė kaina neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas, ar ne. |
| --- | --- |

(22)

Tų rūšių produktui, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis (t. y. kai nagrinėjamosios rūšies produkto vidutinė pardavimo kaina buvo lygi arba didesnė už nagrinėjamosios rūšies produkto vidutinę gamybos kainą), buvo didesnis nei 80 % viso parduoto kiekio, normalioji vertė apskaičiuota kaip tos rūšies produkto viso vidaus pardavimo vidutinė kaina neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas, ar ne.

| (23) | Tų rūšių produktui, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo ne didesnis kaip 80 % viso parduoto kiekio, normalioji vertė apskaičiuota kaip sandorių, kurių kaina buvo lygi tos rūšies produkto vieneto sąnaudoms arba už jas didesnė, svertinė vidutinė pardavimo kaina. |
| --- | --- |

(23)

Tų rūšių produktui, kurio kiekis, parduotas vidaus rinkoje ne mažesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo ne didesnis kaip 80 % viso parduoto kiekio, normalioji vertė apskaičiuota kaip sandorių, kurių kaina buvo lygi tos rūšies produkto vieneto sąnaudoms arba už jas didesnė, svertinė vidutinė pardavimo kaina.

| (24) | Tais atvejais, kai visi tam tikros rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje sandoriai buvo nuostolingi, laikyta, kad tos rūšies produktas nebuvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis, todėl jo normaliąją vertę reikėjo skaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, t. y. remiantis nagrinėjamosios rūšies produkto gamybos sąnaudomis, prie kurių buvo pridėta pardavimo, bendrųjų ir administracinių (toliau – PBA) sąnaudų bei pagrįsto pelno skirtumo suma. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį PBA sąnaudų ir pelno sumos buvo pagrįstos panašaus produkto PBA sąnaudų vidurkiu ir UML pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis pelnu. |
| --- | --- |

(24)

Tais atvejais, kai visi tam tikros rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje sandoriai buvo nuostolingi, laikyta, kad tos rūšies produktas nebuvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis, todėl jo normaliąją vertę reikėjo skaičiuoti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, t. y. remiantis nagrinėjamosios rūšies produkto gamybos sąnaudomis, prie kurių buvo pridėta pardavimo, bendrųjų ir administracinių (toliau – PBA) sąnaudų bei pagrįsto pelno skirtumo suma. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalį PBA sąnaudų ir pelno sumos buvo pagrįstos panašaus produkto PBA sąnaudų vidurkiu ir UML pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis pelnu.

2.   Eksporto kaina

| (25) | Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(25)

Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

| (26) | Tais atvejais, kai buvo parduodama per susijusį importuotoją arba prekiautoją, eksporto kaina, į kurią atsižvelgta, buvo to susijusio importuotojo arba prekybininko perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje kaina. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį atsižvelgta į visas išlaidas, patirtas nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant PBA sąnaudas ir pelną, kurį Bendrijoje per PTL gavo susijęs importuotojas. Atlikti koregavimai, atsižvelgiant į krovinių gabenimą sausumos ir jūrų transportu, draudimo, tvarkymo ir pakavimo išlaidas, kredito sąnaudas ir importo muitus, kurie buvo atskaityti iš perpardavimo kainų, siekiant nustatyti gamintojo kainas EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(26)

Tais atvejais, kai buvo parduodama per susijusį importuotoją arba prekiautoją, eksporto kaina, į kurią atsižvelgta, buvo to susijusio importuotojo arba prekybininko perpardavimo nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje kaina. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį atsižvelgta į visas išlaidas, patirtas nuo importavimo iki perpardavimo, įskaitant PBA sąnaudas ir pelną, kurį Bendrijoje per PTL gavo susijęs importuotojas. Atlikti koregavimai, atsižvelgiant į krovinių gabenimą sausumos ir jūrų transportu, draudimo, tvarkymo ir pakavimo išlaidas, kredito sąnaudas ir importo muitus, kurie buvo atskaityti iš perpardavimo kainų, siekiant nustatyti gamintojo kainas EXW sąlygomis.

3.   Palyginimas

| (27) | Vidutinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, atlikti koregavimai, atsižvelgiant į nuolaidas, krovinių gabenimą sausumos ir jūrų transportu, draudimo, tvarkymo ir pakavimo išlaidas bei kredito sąnaudas, kurie buvo atskaityti iš perpardavimo kainų, siekiant nustatyti gamintojo kainas EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(27)

Vidutinė normalioji vertė palyginta su kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine eksporto kaina remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis ir tuo pačiu prekybos lygiu. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį siekiant užtikrinti teisingą palyginimą, atlikti koregavimai, atsižvelgiant į nuolaidas, krovinių gabenimą sausumos ir jūrų transportu, draudimo, tvarkymo ir pakavimo išlaidas bei kredito sąnaudas, kurie buvo atskaityti iš perpardavimo kainų, siekiant nustatyti gamintojo kainas EXW sąlygomis.

| (28) | Kalbant apie pardavimą eksportui susijusioms įmonėms, UML paprašė prekybos lygio koregavimo, susijusio su pardavimo prekiautojams vidaus rinkoje ir pardavimo eksportui su UML susijusioms bendrovėms skirtumu, teigdama, kad ji ilgą laiką bendradarbiauja tiek su prekiautojais, tiek su susijusiomis įmonėmis. |
| --- | --- |

(28)

Kalbant apie pardavimą eksportui susijusioms įmonėms, UML paprašė prekybos lygio koregavimo, susijusio su pardavimo prekiautojams vidaus rinkoje ir pardavimo eksportui su UML susijusioms bendrovėms skirtumu, teigdama, kad ji ilgą laiką bendradarbiauja tiek su prekiautojais, tiek su susijusiomis įmonėmis.

| (29) | Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad perpardavimo atveju susiję importuotojai yra tik UML ir nesusijusių Bendrijos pirkėjų tarpininkai. Todėl tarpininkų prekybos lygis neturi įtakos vidaus pardavimo prekybininkams ir galutiniams naudotojams bei perpardavimo eksportui tos pačios kategorijos Bendrijos pirkėjams palyginimui. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas. |
| --- | --- |

(29)

Tačiau atlikus tyrimą paaiškėjo, kad perpardavimo atveju susiję importuotojai yra tik UML ir nesusijusių Bendrijos pirkėjų tarpininkai. Todėl tarpininkų prekybos lygis neturi įtakos vidaus pardavimo prekybininkams ir galutiniams naudotojams bei perpardavimo eksportui tos pačios kategorijos Bendrijos pirkėjams palyginimui. Todėl šis tvirtinimas buvo atmestas.

| (30) | UML taip pat prašė koregavimo dėl neigiamos euro, JAV dolerio ir Didžiosios Britanijos svaro kurso raidos palyginti su Indijos rupija per PTL. Šis prašymas buvo atmestas, nes buvo manoma, kad ši tendencija nėra ilgalaikė ir todėl, kad, išskyrus tiesioginį pardavimą nesusijusiems Bendrijos pirkėjams eurais, prašoma išlyga susijusi su pervedimo kainomis susijusioms įmonėms. |
| --- | --- |

(30)

UML taip pat prašė koregavimo dėl neigiamos euro, JAV dolerio ir Didžiosios Britanijos svaro kurso raidos palyginti su Indijos rupija per PTL. Šis prašymas buvo atmestas, nes buvo manoma, kad ši tendencija nėra ilgalaikė ir todėl, kad, išskyrus tiesioginį pardavimą nesusijusiems Bendrijos pirkėjams eurais, prašoma išlyga susijusi su pervedimo kainomis susijusioms įmonėms.

4.   Dempingo skirtumas

| (31) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas apskaičiuotas lyginant svertinę vidutinę normaliąją vertę ir svertinę vidutinę eksporto kainą. |
| --- | --- |

(31)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas apskaičiuotas lyginant svertinę vidutinę normaliąją vertę ir svertinę vidutinę eksporto kainą.

| (32) | Pagal pirmiau aprašytas sąlygas svertinė vidutinė normalioji vertė pagal rūšį buvo lyginama su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina tuo pačiu prekybos lygmeniu. |
| --- | --- |

(32)

Pagal pirmiau aprašytas sąlygas svertinė vidutinė normalioji vertė pagal rūšį buvo lyginama su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina tuo pačiu prekybos lygmeniu.

| (33) | Procentais išreikštas neto kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą nesusijusioms Bendrijos įmonėms nustatytas dempingo skirtumas per PTL buvo 2,6 %, o pardavimui per susijusias įmones – –3,9 %, vadinasi, bendras neigiamas dempingo skirtumas buvo –2,8 %. |
| --- | --- |

(33)

Procentais išreikštas neto kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą nesusijusioms Bendrijos įmonėms nustatytas dempingo skirtumas per PTL buvo 2,6 %, o pardavimui per susijusias įmones – –3,9 %, vadinasi, bendras neigiamas dempingo skirtumas buvo –2,8 %.

D.   ILGALAIKIS PASIKEITUSIŲ APLINKYBIŲ POBŪDIS

| (34) | Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar nustatytų pasikeitusių aplinkybių pobūdis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikis. |
| --- | --- |

(34)

Pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį taip pat buvo tiriama, ar nustatytų pasikeitusių aplinkybių pobūdis gali būti pagrįstai laikomas ilgalaikis.

| (35) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nuo to laiko, kai buvo baigtas termino pabaigos tyrimas, UML labai restruktūrizavo, visų pirma paįvairino, savo produkciją ir išplėtė savo pasaulinį pardavimo tinklą. Tačiau tai neturėjo jokios neigiamos įtakos tyrimui, atsižvelgiant į tai, kad grupės registravimo sistema leidžia visiškai atsekti produkto kelią nuo jo gamybos iki pardavimo. |
| --- | --- |

(35)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nuo to laiko, kai buvo baigtas termino pabaigos tyrimas, UML labai restruktūrizavo, visų pirma paįvairino, savo produkciją ir išplėtė savo pasaulinį pardavimo tinklą. Tačiau tai neturėjo jokios neigiamos įtakos tyrimui, atsižvelgiant į tai, kad grupės registravimo sistema leidžia visiškai atsekti produkto kelią nuo jo gamybos iki pardavimo.

| (36) | Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad UML Indijos kilmės plieninės vielos lynus ir vijas į Bendriją eksportavo per susijusius JK ir JAE gamintojus taip pakeisdama Bendrijos rinkoje parduodamų plieninės vielos lynų kilmės šalį. |
| --- | --- |

(36)

Bendrijos pramonės atstovai teigė, kad UML Indijos kilmės plieninės vielos lynus ir vijas į Bendriją eksportavo per susijusius JK ir JAE gamintojus taip pakeisdama Bendrijos rinkoje parduodamų plieninės vielos lynų kilmės šalį.

| (37) | Atsižvelgiant į minėtą tvirtinimą ir siekiant išsamumo, taip pat buvo tiriami įvairūs grupės sandoriai ir vijų perdirbimo, kurį vykdė susiję JK ir JAE gamintojai, į plieninės vielos lynus atvejai. Nustatyta, kad šie sandoriai šio peržiūros tyrimo rezultatams įtakos neturėjo. |
| --- | --- |

(37)

Atsižvelgiant į minėtą tvirtinimą ir siekiant išsamumo, taip pat buvo tiriami įvairūs grupės sandoriai ir vijų perdirbimo, kurį vykdė susiję JK ir JAE gamintojai, į plieninės vielos lynus atvejai. Nustatyta, kad šie sandoriai šio peržiūros tyrimo rezultatams įtakos neturėjo.

| (38) | Kalbant apie susijusį JAE gamintoją, nustatyta, kad jis per PTL iš Indijoje esančios UML nupirktų plieninės vielos lynų į Bendriją neeksportavo. Patikrinus visus šio pardavimo sandorius nustatyta, kad jie buvo vykdomi kitose pasaulio šalyse. |
| --- | --- |

(38)

Kalbant apie susijusį JAE gamintoją, nustatyta, kad jis per PTL iš Indijoje esančios UML nupirktų plieninės vielos lynų į Bendriją neeksportavo. Patikrinus visus šio pardavimo sandorius nustatyta, kad jie buvo vykdomi kitose pasaulio šalyse.

| (39) | Kalbant apie vijų perdirbimą į plieninės vielos lynus, nustatyta, kad abu susiję gamintojai jas perdirbdavo dideliu mastu. |
| --- | --- |

(39)

Kalbant apie vijų perdirbimą į plieninės vielos lynus, nustatyta, kad abu susiję gamintojai jas perdirbdavo dideliu mastu.

| (40) | Kaip minėta 35 konstatuojamojoje dalyje, grupė „Usha Martin“ restruktūrizavo ir paįvairino savo produkciją. Ji gamina plieninės vielos lynus ne tik Indijoje, bet ir kitose savo gamybos įmonėse, esančiose visame pasaulyje. Ši grupė toliau gamina ir didina investicijas Indijoje, tuo pat metu vis labiau tapdama pasaulinio lygmens veikėja, investuodama įvairiose pasaulio šalyse, įskaitant Bendriją. |
| --- | --- |

(40)

Kaip minėta 35 konstatuojamojoje dalyje, grupė „Usha Martin“ restruktūrizavo ir paįvairino savo produkciją. Ji gamina plieninės vielos lynus ne tik Indijoje, bet ir kitose savo gamybos įmonėse, esančiose visame pasaulyje. Ši grupė toliau gamina ir didina investicijas Indijoje, tuo pat metu vis labiau tapdama pasaulinio lygmens veikėja, investuodama įvairiose pasaulio šalyse, įskaitant Bendriją.

| (41) | Taip pat svarbu pabrėžti, kad pagal Eurostato duomenis iš Indijos į Bendriją importuojamų plieninės vielos lynų vidutinė kaina nuo 2004 m. didėjo. Iš tikrųjų vidutinių importo iš Indijos kainų padidėjimas buvo daug labiau pastebimas nei pasaulinių vidutinių importo kainų. |
| --- | --- |

(41)

Taip pat svarbu pabrėžti, kad pagal Eurostato duomenis iš Indijos į Bendriją importuojamų plieninės vielos lynų vidutinė kaina nuo 2004 m. didėjo. Iš tikrųjų vidutinių importo iš Indijos kainų padidėjimas buvo daug labiau pastebimas nei pasaulinių vidutinių importo kainų.

| (42) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad panaikinus UML taikomą antidempingo muitą, Indijos kilmės plieninės vielos lynų į Bendriją nebūtų importuojama daugiau ir jie nebūtų vėl importuojami dempingo kaina. |
| --- | --- |

(42)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad panaikinus UML taikomą antidempingo muitą, Indijos kilmės plieninės vielos lynų į Bendriją nebūtų importuojama daugiau ir jie nebūtų vėl importuojami dempingo kaina.

| (43) | Todėl manoma, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši peržiūra, artimiausiu metu greičiausiai nepasikeis tiek, kad turėtų įtakos dabartinės peržiūros rezultatams. Todėl pokyčiai laikomi ilgalaikiais. |
| --- | --- |

(43)

Todėl manoma, kad aplinkybės, dėl kurių inicijuota ši peržiūra, artimiausiu metu greičiausiai nepasikeis tiek, kad turėtų įtakos dabartinės peržiūros rezultatams. Todėl pokyčiai laikomi ilgalaikiais.

E.   ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

| (44) | Remiantis pirmiau pateiktais duomenimis, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje, ir atsižvelgiant į tyrimo rezultatus, t. y. į tai, kad per PTL dempingas nebuvo vykdomas ir nerasta jokių įrodymų, kad dempingas pasikartos ateityje, importuojamiems Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, kuriuos gamina UML, taikomos antidempingo priemonės turėtų būti panaikintos. |
| --- | --- |

(44)

Remiantis pirmiau pateiktais duomenimis, kaip numatyta pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalyje, ir atsižvelgiant į tyrimo rezultatus, t. y. į tai, kad per PTL dempingas nebuvo vykdomas ir nerasta jokių įrodymų, kad dempingas pasikartos ateityje, importuojamiems Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, kuriuos gamina UML, taikomos antidempingo priemonės turėtų būti panaikintos.

| (45) | Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir motyvus, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti atšaukti importuojamiems Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, kuriuos gamina UML, taikomą antidempingo muitą, ir suteikta galimybė teikti pastabas. |
| --- | --- |

(45)

Suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie esminius faktus ir motyvus, kuriais remiantis buvo ketinama rekomenduoti atšaukti importuojamiems Indijos kilmės plieniniams lynams ir kabeliams, kuriuos gamina UML, taikomą antidempingo muitą, ir suteikta galimybė teikti pastabas.

| (46) | Suinteresuotosios šalys pareiškė savo nuomonę. Tačiau ji nebuvo tokia, dėl kurios būtų pakeistos pirmiau pateiktos išvados, |
| --- | --- |

(46)

Suinteresuotosios šalys pareiškė savo nuomonę. Tačiau ji nebuvo tokia, dėl kurios būtų pakeistos pirmiau pateiktos išvados,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Bendrovės Usha Martin Limited atžvilgiu Reglamento (EB) Nr. 1858/2005 1 straipsnio 2 dalies lentelė iš dalies keičiama taip:

| Šalis | Bendrovė | Muito norma (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Indija | Usha Martin Limited |
| 2A, Shakespeare Sarani Kolkata |
| 700 071, West Bengal, Indija |

Šalis

Bendrovė

Muito norma (%)

Papildomas TARIC kodas

Indija

Usha Martin Limited

2A, Shakespeare Sarani Kolkata

700 071, West Bengal, Indija

0

8613

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge, 2009 m. balandžio 6 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. POSPÍŠIL

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 217, 1999 8 17, p. 1.

2

(3)  OL L 217, 1999 8 17, p. 63.

3

(4)  OL L 299, 2005 11 16, p. 1.

4

(5)  OL L 22, 2006 1 26, p. 1.

5

(6)  OL L 22, 2006 1 26, p. 54.

6

(7)  OL C 4, 2008 1 9, p. 22.

7

---

| 8.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/10

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 284/2009

2009 m. balandžio 7 d.

iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, tam tikras nuostatas dėl finansų valdymo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 161 straipsnio trečią pastraipą,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdamos į Europos Parlamento pritarimą,

atsižvelgdama į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,

kadangi:

| (1) | Dėl precedento neturinčios tarptautines finansų rinkas sukrėtusios krizės Bendrijai kilo sudėtingų uždavinių, kuriuos spręsti reikia greitai, siekiant neutralizuoti neigiamą poveikį visai ekonomikai, ir pirmiausia – remti investicijas, siekiant paskatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą. |
| --- | --- |

(1)

Dėl precedento neturinčios tarptautines finansų rinkas sukrėtusios krizės Bendrijai kilo sudėtingų uždavinių, kuriuos spręsti reikia greitai, siekiant neutralizuoti neigiamą poveikį visai ekonomikai, ir pirmiausia – remti investicijas, siekiant paskatinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą.

| (2) | 2007–2013 m. programavimo laikotarpio reglamentavimo sistema buvo priimta siekiant labiau supaprastinti Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo veiklos programavimą ir valdymą, padidinti iš šių fondų teikiamos paramos veiksmingumą ir jų valdymo subsidiarumą. |
| --- | --- |

(2)

2007–2013 m. programavimo laikotarpio reglamentavimo sistema buvo priimta siekiant labiau supaprastinti Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo veiklos programavimą ir valdymą, padidinti iš šių fondų teikiamos paramos veiksmingumą ir jų valdymo subsidiarumą.

| (3) | Būtina adaptuoti tam tikras Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 (1) nuostatas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos skirti Bendrijos finansinius išteklius veiksmų programoms ir pagal tas programas remiamiems projektams inicijuoti, kad būtų paspartintas tokių investicijų įgyvendinimas ir užtikrinama jų nauda ekonomikai. |
| --- | --- |

(3)

Būtina adaptuoti tam tikras Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 (1) nuostatas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos skirti Bendrijos finansinius išteklius veiksmų programoms ir pagal tas programas remiamiems projektams inicijuoti, kad būtų paspartintas tokių investicijų įgyvendinimas ir užtikrinama jų nauda ekonomikai.

| (4) | Reikia sustiprinti galimybę Europos investicijų bankui (EIB) ir Europos investicijų fondui (EIF) padėti valstybėms narėms rengti ir vykdyti veiksmų programas. |
| --- | --- |

(4)

Reikia sustiprinti galimybę Europos investicijų bankui (EIB) ir Europos investicijų fondui (EIF) padėti valstybėms narėms rengti ir vykdyti veiksmų programas.

| (5) | Atsižvelgiant į EIB ir EIF, kaip pagal Sutartį pripažintų finansų įstaigų, statusą, organizuojant finansų inžinerijos veiksmus, kuriuose jie dalyvauja kaip holdingo fondai, jiems turėtų būti sudarytos galimybės tiesiogiai sudaryti sutartį. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į EIB ir EIF, kaip pagal Sutartį pripažintų finansų įstaigų, statusą, organizuojant finansų inžinerijos veiksmus, kuriuose jie dalyvauja kaip holdingo fondai, jiems turėtų būti sudarytos galimybės tiesiogiai sudaryti sutartį.

| (6) | Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naudotis finansų inžinerijos priemonėmis, visų pirma tvarios miestų plėtros srityje, reikia numatyti galimybę įnašus natūra laikyti reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis formuojant fondus ar darant įnašus į juos. |
| --- | --- |

(6)

Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naudotis finansų inžinerijos priemonėmis, visų pirma tvarios miestų plėtros srityje, reikia numatyti galimybę įnašus natūra laikyti reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis formuojant fondus ar darant įnašus į juos.

| (7) | Siekiant paremti įmones, visų pirma mažąsias ir vidutines įmones, taip pat reikia nustatyti lankstesnes sąlygas avansinėms išmokoms valstybės pagalbos teikimo srityje, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnyje. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant paremti įmones, visų pirma mažąsias ir vidutines įmones, taip pat reikia nustatyti lankstesnes sąlygas avansinėms išmokoms valstybės pagalbos teikimo srityje, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnyje.

| (8) | Siekiant paspartinti didelės apimties projektų įgyvendinimą, reikia leisti į išlaidų deklaracijas įtraukti išlaidas, susijusias su didelės apimties projektais, kurių Komisija dar nepatvirtino. |
| --- | --- |

(8)

Siekiant paspartinti didelės apimties projektų įgyvendinimą, reikia leisti į išlaidų deklaracijas įtraukti išlaidas, susijusias su didelės apimties projektais, kurių Komisija dar nepatvirtino.

| (9) | Siekiant užtikrinti valstybių narių finansinius išteklius ir taip sudaryti palankesnes sąlygas sparčiam veiksmų programų inicijavimui krizės laikotarpiu, reikia iš dalies pakeisti su išankstiniu finansavimu susijusias nuostatas. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant užtikrinti valstybių narių finansinius išteklius ir taip sudaryti palankesnes sąlygas sparčiam veiksmų programų inicijavimui krizės laikotarpiu, reikia iš dalies pakeisti su išankstiniu finansavimu susijusias nuostatas.

| (10) | Mokėjimas į sąskaitą veiksmų programų pradžioje turėtų užtikrinti nuolatinį pinigų srautą ir sudaryti palankesnes sąlygas atlikti mokėjimus paramos gavėjams įgyvendinant programą. Todėl struktūriniams fondams turėtų būti patvirtintos nuostatos dėl tokių mokėjimų į sąskaitą: 7,5 % (valstybėms narėms, į Europos Sąjungą įstojusioms anksčiau nei 2004 m. gegužės 1 d.) ir 9 % (valstybėms narėms, į Europos Sąjungą įstojusioms 2004 m. gegužės 1 d. ar vėliau), siekiant paspartinti veiksmų programų įgyvendinimą. |
| --- | --- |

(10)

Mokėjimas į sąskaitą veiksmų programų pradžioje turėtų užtikrinti nuolatinį pinigų srautą ir sudaryti palankesnes sąlygas atlikti mokėjimus paramos gavėjams įgyvendinant programą. Todėl struktūriniams fondams turėtų būti patvirtintos nuostatos dėl tokių mokėjimų į sąskaitą: 7,5 % (valstybėms narėms, į Europos Sąjungą įstojusioms anksčiau nei 2004 m. gegužės 1 d.) ir 9 % (valstybėms narėms, į Europos Sąjungą įstojusioms 2004 m. gegužės 1 d. ar vėliau), siekiant paspartinti veiksmų programų įgyvendinimą.

| (11) | Laikantis lygybės ir teisinio saugumo principų, su 56 straipsnio 2 dalimi ir 78 straipsnio 1 dalimi susiję pakeitimai turėtų galioti visą 2007–2013 m. programavimo laikotarpį. Todėl reglamentą būtina taikyti atgal – nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d., t. y. Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 įsigaliojimo dienos. Dėl precedento neturinčios tarptautines finansų rinkas sukrėtusios krizės būtina greitai reaguoti, kad būtų neutralizuotas poveikis visai ekonomikai, todėl likę pakeitimai turėtų įsigalioti kitą dieną po reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. |
| --- | --- |

(11)

Laikantis lygybės ir teisinio saugumo principų, su 56 straipsnio 2 dalimi ir 78 straipsnio 1 dalimi susiję pakeitimai turėtų galioti visą 2007–2013 m. programavimo laikotarpį. Todėl reglamentą būtina taikyti atgal – nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d., t. y. Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 įsigaliojimo dienos. Dėl precedento neturinčios tarptautines finansų rinkas sukrėtusios krizės būtina greitai reaguoti, kad būtų neutralizuotas poveikis visai ekonomikai, todėl likę pakeitimai turėtų įsigalioti kitą dieną po reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

| (12) | Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1083/2006 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(12)

Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1083/2006 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 44 straipsnio antra pastraipa iš dalies keičiama taip:






  a) | b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | kai pagal taikytinus viešųjų pirkimų teisės aktus sutartis nėra viešųjų paslaugų sutartis – suteikdama dotaciją, kuri šiuo tikslu apibrėžiama kaip tiesioginis negrąžintinas finansinis įnašas finansų įstaigai neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, jei tai neprieštarauja nacionalinei teisei, atitinkančiai Sutarties nuostatas.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

44 straipsnio antra pastraipa iš dalies keičiama taip:

a)

b punktas pakeičiamas taip:

„b)

kai pagal taikytinus viešųjų pirkimų teisės aktus sutartis nėra viešųjų paslaugų sutartis – suteikdama dotaciją, kuri šiuo tikslu apibrėžiama kaip tiesioginis negrąžintinas finansinis įnašas finansų įstaigai neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, jei tai neprieštarauja nacionalinei teisei, atitinkančiai Sutarties nuostatas.“;

| b) | įrašomas c punktas:






  „c) | suteikdama sutartį tiesiogiai EIB arba EIF.“; |
| --- | --- | --- |

b)

įrašomas c punktas:

„c)

suteikdama sutartį tiesiogiai EIB arba EIF.“;

| 2) | 46 straipsnio 1 dalis papildoma tokia antra pastraipa:
  „Valstybių narių prašymu EIB arba EIF gali dalyvauti pirmoje pastraipoje nurodytoje techninės paramos teikimo veikloje.“; |
| --- | --- |

2)

46 straipsnio 1 dalis papildoma tokia antra pastraipa:

„Valstybių narių prašymu EIB arba EIF gali dalyvauti pirmoje pastraipoje nurodytoje techninės paramos teikimo veikloje.“;

| 3) | 56 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, įnašai natūra, nusidėvėjimo išlaidos ir pridėtinės išlaidos gali būti laikomos paramos gavėjų įgyvendinant veiksmus patirtomis išlaidomis, jai laikomais šios dalies trečioje pastraipoje nurodytų sąlygų.
  Nukrypstant nuo 1 dalies, įnašai natūra, susiję su 78 straipsnio 6 dalies pirmoje pastraipoje apibrėžtomis finansų inžinerijos priemonėmis, jei laikomasi šios dalies trečioje pastraipoje nurodytų sąlygų, gali būti laikomi išlaidomis, patiriamomis formuojant fondus arba holdingo fondus arba darant įnašus į tuso fondus ar holdingo fondus.
  Pirmoje ir antroje pastraipose nurodytos išlaidos turi atitikti šias sąlygas:






  a) | pagal 4 dalį priimtos atitikties finansavimo reikalavimams taisyklės numato, kad tokios išlaidos atitinka finansavimo reikalavimus; |
| --- | --- | --- |

3)

56 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Nukrypstant nuo 1 dalies, įnašai natūra, nusidėvėjimo išlaidos ir pridėtinės išlaidos gali būti laikomos paramos gavėjų įgyvendinant veiksmus patirtomis išlaidomis, jai laikomais šios dalies trečioje pastraipoje nurodytų sąlygų.

Nukrypstant nuo 1 dalies, įnašai natūra, susiję su 78 straipsnio 6 dalies pirmoje pastraipoje apibrėžtomis finansų inžinerijos priemonėmis, jei laikomasi šios dalies trečioje pastraipoje nurodytų sąlygų, gali būti laikomi išlaidomis, patiriamomis formuojant fondus arba holdingo fondus arba darant įnašus į tuso fondus ar holdingo fondus.

Pirmoje ir antroje pastraipose nurodytos išlaidos turi atitikti šias sąlygas:

a)

pagal 4 dalį priimtos atitikties finansavimo reikalavimams taisyklės numato, kad tokios išlaidos atitinka finansavimo reikalavimus;

| b) | išlaidų dydis tinkamai pagrįstas patvirtinančiaisiais dokumentais, turinčiais sąskaitoms lygiavertę įrodomąją vertę, nedarant poveikio specifinių reglamentų nuostatų taikymui; |
| --- | --- |

b)

išlaidų dydis tinkamai pagrįstas patvirtinančiaisiais dokumentais, turinčiais sąskaitoms lygiavertę įrodomąją vertę, nedarant poveikio specifinių reglamentų nuostatų taikymui;

| c) | įnašų natūra atveju, bendras finansavimas iš fondų neviršija visos finansavimo reikalavimus atitinkančios sumos, atėmus tokių įnašų vertę.“; |
| --- | --- |

c)

įnašų natūra atveju, bendras finansavimas iš fondų neviršija visos finansavimo reikalavimus atitinkančios sumos, atėmus tokių įnašų vertę.“;

| 4) | 78 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 78 straipsnio 1 dalies pirmosios pastraipos paskutinis sakinys pakeičiamas taip:
  „Paramos gavėjų apmokėtos išlaidos turi būti pagrįstos pasirašytomis sąskaitomis arba lygiavertės įrodomosios vertės apskaitos dokumentais, nebent specifiniuose reglamentuose dėl kiekvieno fondo nurodyta kitaip.“; |
| --- | --- | --- |

4)

78 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

78 straipsnio 1 dalies pirmosios pastraipos paskutinis sakinys pakeičiamas taip:

„Paramos gavėjų apmokėtos išlaidos turi būti pagrįstos pasirašytomis sąskaitomis arba lygiavertės įrodomosios vertės apskaitos dokumentais, nebent specifiniuose reglamentuose dėl kiekvieno fondo nurodyta kitaip.“;

| b) | 78 straipsnio 2 dalies b punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

b)

78 straipsnio 2 dalies b punktas išbraukiamas;

| c) | 78 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Kai taikant 41 straipsnio 3 dalį Komisija atsisako didelės apimties projektui skirti finansinę paramą, išlaidų deklaracija atitinkamai pataisoma laikantis atitinkamo Komisijos sprendimo.“; |
| --- | --- |

c)

78 straipsnio 4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Kai taikant 41 straipsnio 3 dalį Komisija atsisako didelės apimties projektui skirti finansinę paramą, išlaidų deklaracija atitinkamai pataisoma laikantis atitinkamo Komisijos sprendimo.“;

| 5) | 82 straipsnio 1 dalies antros pastraipos a, b ir c punktai pakeičiami taip:






  „a) | valstybėms narėms, įstojusioms į Europos Sąjungą anksčiau nei 2004 m. gegužės 1 d.: 2 % struktūrinių fondų įnašo veiksmų programai 2007 m., 3 % struktūrinių fondų įnašo veiksmų programai 2008 m. ir 2,5 % struktūrinių fondų įnašo veiksmų programai 2009 m.; |
| --- | --- | --- |

5)

82 straipsnio 1 dalies antros pastraipos a, b ir c punktai pakeičiami taip:

„a)

valstybėms narėms, įstojusioms į Europos Sąjungą anksčiau nei 2004 m. gegužės 1 d.: 2 % struktūrinių fondų įnašo veiksmų programai 2007 m., 3 % struktūrinių fondų įnašo veiksmų programai 2008 m. ir 2,5 % struktūrinių fondų įnašo veiksmų programai 2009 m.;

| b) | valstybėms narėms, įstojusioms į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. ar vėliau: 2 % struktūrinių fondų įnašo veiksmų programai 2007 m., 3 % struktūrinių fondų įnašo veiksmų programai 2008 m. ir 4 % struktūrinių fondų įnašo veiksmų programai 2009 m.; |
| --- | --- |

b)

valstybėms narėms, įstojusioms į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. ar vėliau: 2 % struktūrinių fondų įnašo veiksmų programai 2007 m., 3 % struktūrinių fondų įnašo veiksmų programai 2008 m. ir 4 % struktūrinių fondų įnašo veiksmų programai 2009 m.;

| c) | jei veiksmų programą apima Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslas ir bent vienas iš dalyvių yra valstybė narė, įstojusi į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. ar vėliau – 2 % ERPF įnašo veiksmų programai 2007 m., 3 % ERPF įnašo veiksmų programai 2008 m. ir 4 % ERPF įnašo veiksmų programai 2009 m.“ |
| --- | --- |

c)

jei veiksmų programą apima Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslas ir bent vienas iš dalyvių yra valstybė narė, įstojusi į Europos Sąjungą 2004 m. gegužės 1 d. ar vėliau – 2 % ERPF įnašo veiksmų programai 2007 m., 3 % ERPF įnašo veiksmų programai 2008 m. ir 4 % ERPF įnašo veiksmų programai 2009 m.“

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Tačiau 1 straipsnio 3 dalis ir 4 dalies a punktas taikomi nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Liuksemburge, 2009 m. balandžio 7 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  OL L 210, 2006 7 31, p. 25.

1

---

| 8.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/13

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 285/2009

2009 m. balandžio 7 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. balandžio 8 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. balandžio 7 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | JO | 88,9 |
| MA | 50,7 |
| SN | 208,5 |
| TN | 129,8 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 116,7 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 51,1 |
| TR | 136,5 |
| ZZ | 114,4 |
| 0709 90 70 | MA | 64,2 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 76,5 |
| 0709 90 80 | EG | 60,4 |
| ZZ | 60,4 |
| 0805 10 20 | CN | 39,7 |
| EG | 43,8 |
| IL | 63,4 |
| MA | 46,5 |
| TN | 48,1 |
| TR | 76,6 |
| ZZ | 53,0 |
| 0805 50 10 | TR | 55,9 |
| ZZ | 55,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 80,0 |
| CA | 110,7 |
| CL | 89,3 |
| CN | 75,2 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 113,4 |
| US | 122,1 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 78,7 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | AR | 78,9 |
| CL | 102,0 |
| CN | 59,2 |
| UY | 52,8 |
| ZA | 95,9 |
| ZZ | 77,8 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

JO

88,9

MA

50,7

SN

208,5

TN

129,8

TR

105,8

ZZ

116,7

0707 00 05

JO

155,5

MA

51,1

TR

136,5

ZZ

114,4

0709 90 70

MA

64,2

TR

88,8

ZZ

76,5

0709 90 80

EG

60,4

ZZ

60,4

0805 10 20

CN

39,7

EG

43,8

IL

63,4

MA

46,5

TN

48,1

TR

76,6

ZZ

53,0

0805 50 10

TR

55,9

ZZ

55,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

80,0

CA

110,7

CL

89,3

CN

75,2

MK

24,7

NZ

113,4

US

122,1

UY

71,7

ZA

78,7

ZZ

84,8

0808 20 50

AR

78,9

CL

102,0

CN

59,2

UY

52,8

ZA

95,9

ZZ

77,8

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 8.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/15

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 286/2009

2009 m. balandžio 7 d.

kuriuo į Saugomų kilmės vietos nuorodų ir saugomų geografinių nuorodų registrą įtraukiami tam tikri pavadinimai (Melva de Andalucía (SGN), Caballa de Andalucía (SGN), Ovos Moles de Aveiro (SGN), Castagna di Vallerano (SKVN))

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. kovo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (1), ypač į jo 7 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą,

kadangi:

| (1) | Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir taikant 17 straipsnio 2 dalį, Ispanijos paraiškos registruoti pavadinimus Melva de Andalucía ir Caballa de Andalucía, Portugalijos paraiška registruoti pavadinimą Ovos Moles de Aveiro ir Italijos paraiška registruoti pavadinimą Castagna di Vallerano paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(1)

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 510/2006 6 straipsnio 2 dalies pirma pastraipa ir taikant 17 straipsnio 2 dalį, Ispanijos paraiškos registruoti pavadinimus Melva de Andalucía ir Caballa de Andalucía, Portugalijos paraiška registruoti pavadinimą Ovos Moles de Aveiro ir Italijos paraiška registruoti pavadinimą Castagna di Vallerano paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

| (2) | Komisija prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį negavo, todėl šie pavadinimai turi būti įregistruoti, |
| --- | --- |

(2)

Komisija prieštaravimo pareiškimų pagal Reglamento (EB) Nr. 510/2006 7 straipsnį negavo, todėl šie pavadinimai turi būti įregistruoti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Šio reglamento priede nurodyti pavadinimai įregistruojami.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. balandžio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 93, 2006 3 31, p. 12.

1

(2)  OL C 177, 2008 7 12, p. 18 (Melva de Andalucía), OL C 177, 2008 7 12, p. 21 (Caballa de Andalucía), OL C 184, 2008 7 22, p. 42 (Ovos Moles de Aveiro), OL C 190, 2008 7 29, p. 7 (Castagna di Vallerano).

2

Melva de Andalucía

Caballa de Andalucía

Ovos Moles de Aveiro

Castagna di Vallerano

---

PRIEDAS

| 1. | Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

  1.6. klasė.   Švieži ar perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdinės kultūros

  ITALIJA

  Castagna di Vallerano (SKVN)

  1.7. klasė.   Šviežia žuvis, moliuskai ir vėžiagyviai bei iš jų pagaminti produktai

  ISPANIJA

  Melva de Andalucía (SGN)

  Caballa de Andalucía (SGN) |
| --- | --- |

1.

Sutarties I priede išvardyti žmonėms vartoti skirti žemės ūkio produktai:

1.6. klasė.   Švieži ar perdirbti vaisiai, daržovės ir grūdinės kultūros

ITALIJA

Castagna di Vallerano (SKVN)

1.7. klasė.   Šviežia žuvis, moliuskai ir vėžiagyviai bei iš jų pagaminti produktai

ISPANIJA

Melva de Andalucía (SGN)

Caballa de Andalucía (SGN)

| 2. | Šio reglamento I priede nurodyti maisto produktai:

  2.4. klasė.   Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

  PORTUGALIJA

  Ovos Moles de Aveiro (SGN) |
| --- | --- |

2.

Šio reglamento I priede nurodyti maisto produktai:

2.4. klasė.   Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai, sausainiai ir kiti kepiniai

PORTUGALIJA

Ovos Moles de Aveiro (SGN)

---

| 8.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/17

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 287/2009

2009 m. balandžio 7 d.

kuriuo nustatomas laikinasis antidempingo muitas tam tikrai importuojamai Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininei folijai

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Inicijavimas

| (1) | 2008 m. gegužės 28 d. Komisija gavo skundą dėl tam tikros Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės aliumininės folijos, kurį pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį gamintojų, pagaminančių didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visos aliumininės folijos Bendrijoje, vardu pateikė „Eurométaux“ (toliau – skundo pateikėjas). |
| --- | --- |

(1)

2008 m. gegužės 28 d. Komisija gavo skundą dėl tam tikros Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės aliumininės folijos, kurį pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį gamintojų, pagaminančių didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visos aliumininės folijos Bendrijoje, vardu pateikė „Eurométaux“ (toliau – skundo pateikėjas).

| (2) | Skunde pateikti dempingo ir dėl to atsirandančios materialinės žalos įrodymai, kurie buvo laikomi pakankamu pagrindu tyrimui pradėti. |
| --- | --- |

(2)

Skunde pateikti dempingo ir dėl to atsirandančios materialinės žalos įrodymai, kurie buvo laikomi pakankamu pagrindu tyrimui pradėti.

| (3) | Tyrimas inicijuotas 2008 m. liepos 12 d. paskelbus pranešimą apie inicijavimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2). |
| --- | --- |

(3)

Tyrimas inicijuotas 2008 m. liepos 12 d. paskelbus pranešimą apie inicijavimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2).

2.   Su tyrimu susijusios šalys

| (4) | Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, Armėnijos, Brazilijos ir KLR eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, prekybininkams, naudotojams, tiekėjams ir žinomoms susijusioms asociacijoms bei Armėnijos, Brazilijos ir KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. |
| --- | --- |

(4)

Apie tyrimo inicijavimą Komisija oficialiai pranešė skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, Armėnijos, Brazilijos ir KLR eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, prekybininkams, naudotojams, tiekėjams ir žinomoms susijusioms asociacijoms bei Armėnijos, Brazilijos ir KLR atstovams. Suinteresuotosioms šalims sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti.

| (5) | Kad Armėnijos ir KLR eksportuojantys gamintojai norėdami galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija prašymo formas nusiuntė Armėnijos eksportuojantiems gamintojams ir žinomiems susijusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, Armėnijos ir Kinijos valdžios institucijoms ir kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, kurie pranešė apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Armėnijos eksportuojantis gamintojas ir šeši Kinijos eksportuojantys gamintojai, prireikus kartu su savo susijusiomis pardavimo bendrovėmis, prašė taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį arba IR, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jie neatitinka RER sąlygų. |
| --- | --- |

(5)

Kad Armėnijos ir KLR eksportuojantys gamintojai norėdami galėtų pateikti prašymą taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija prašymo formas nusiuntė Armėnijos eksportuojantiems gamintojams ir žinomiems susijusiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, Armėnijos ir Kinijos valdžios institucijoms ir kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams, kurie pranešė apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Armėnijos eksportuojantis gamintojas ir šeši Kinijos eksportuojantys gamintojai, prireikus kartu su savo susijusiomis pardavimo bendrovėmis, prašė taikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį arba IR, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jie neatitinka RER sąlygų.

| (6) | Atsižvelgdama į akivaizdžiai didelį KLR eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos importuotojų skaičių, Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį šiame tyrime siekiant nustatyti dempingą ir jo daromą žalą galėtų būti taikoma atranka. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgdama į akivaizdžiai didelį KLR eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos importuotojų skaičių, Komisija pranešime apie inicijavimą nurodė, kad pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį šiame tyrime siekiant nustatyti dempingą ir jo daromą žalą galėtų būti taikoma atranka.

| (7) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų KLR eksportuojančių gamintojų ir importuotojų Bendrijoje prašyta pranešti apie save Komisijai ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie su nagrinėjamuoju produktu susijusią veiklą nuo 2007 m. liepos 1 d. iki 2008 m. birželio 30 d. |
| --- | --- |

(7)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), visų KLR eksportuojančių gamintojų ir importuotojų Bendrijoje prašyta pranešti apie save Komisijai ir pateikti, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie su nagrinėjamuoju produktu susijusią veiklą nuo 2007 m. liepos 1 d. iki 2008 m. birželio 30 d.

| (8) | Atrankoje dalyvavo šeši KLR eksportuojantys gamintojai. Viena bendrovė tyrimo pradžioje atsisakė toliau bendradarbiauti, todėl liko tik penki eksportuojantys gamintojai. Todėl atranka buvo nebereikalinga ir visoms šalims pranešta, kad atranka nebus vykdoma. |
| --- | --- |

(8)

Atrankoje dalyvavo šeši KLR eksportuojantys gamintojai. Viena bendrovė tyrimo pradžioje atsisakė toliau bendradarbiauti, todėl liko tik penki eksportuojantys gamintojai. Todėl atranka buvo nebereikalinga ir visoms šalims pranešta, kad atranka nebus vykdoma.

| (9) | Atrankoje dalyvavo aštuoni importuotojai ir (arba) naudotojai. Todėl atranka buvo nebereikalinga ir visoms šalims pranešta, kad atranka nebus vykdoma. |
| --- | --- |

(9)

Atrankoje dalyvavo aštuoni importuotojai ir (arba) naudotojai. Todėl atranka buvo nebereikalinga ir visoms šalims pranešta, kad atranka nebus vykdoma.

| (10) | Klausimynai išsiųsti visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios pranešė apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymai gauti iš vieno Armėnijos, penkių KLR ir vieno Brazilijos eksportuojančių gamintojų ir iš vieno panašios šalies – Turkijos – gamintojo. Visus klausimyno atsakymus pateikė ir šeši Bendrijos gamintojai, o aštuoni importuotojai ir (arba) naudotojai bendradarbiavo pateikdami klausimyno atsakymus. Atliekant šį tyrimą nė vienas galutinis naudotojas Komisijai nepateikė jokios informacijos ir nepranešė apie save. |
| --- | --- |

(10)

Klausimynai išsiųsti visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios pranešė apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Atsakymai gauti iš vieno Armėnijos, penkių KLR ir vieno Brazilijos eksportuojančių gamintojų ir iš vieno panašios šalies – Turkijos – gamintojo. Visus klausimyno atsakymus pateikė ir šeši Bendrijos gamintojai, o aštuoni importuotojai ir (arba) naudotojai bendradarbiavo pateikdami klausimyno atsakymus. Atliekant šį tyrimą nė vienas galutinis naudotojas Komisijai nepateikė jokios informacijos ir nepranešė apie save.

| (11) | Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją, siekdama padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų, bei surengė tikrinimus šių bendrovių patalpose:






  a) | Bendrijos gamintojai







  — | Alcomet PLC, Shumen, Bulgarija |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Komisija surinko ir patikrino visą, jos manymu, būtiną informaciją, siekdama padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų, bei surengė tikrinimus šių bendrovių patalpose:

a)

Bendrijos gamintojai

—

Alcomet PLC, Shumen, Bulgarija

| — | Symetal Aluminium Foil Industry S.A. / Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Graikija |
| --- | --- |

—

Symetal Aluminium Foil Industry S.A. / Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Graikija

| b) | eksportuojantys KLR gamintojai







  — | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei |
| --- | --- | --- |

b)

eksportuojantys KLR gamintojai

—

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai and Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei

| — | North China Aluminium Co., Ltd., Hebei (toliau – Šiaurės Kinija) |
| --- | --- |

—

North China Aluminium Co., Ltd., Hebei (toliau – Šiaurės Kinija)

| — | Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong (toliau – Shandong) |
| --- | --- |

—

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong (toliau – Shandong)

| — | Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu |
| --- | --- |

—

Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu

| c) | Armėnijos eksportuojantis gamintojas







  — | Uždaroji akcinė bendrovė „Rusal-Armenal“, Jerevanas (toliau – Armenal), ir susiję Šveicarijos ir Rusijos importuotojai Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited ir Rusal Marketing Limited. |
| --- | --- | --- |

c)

Armėnijos eksportuojantis gamintojas

—

Uždaroji akcinė bendrovė „Rusal-Armenal“, Jerevanas (toliau – Armenal), ir susiję Šveicarijos ir Rusijos importuotojai Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited ir Rusal Marketing Limited.

| d) | eksportuojantis Brazilijos gamintojas







  — | Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo |
| --- | --- | --- |

d)

eksportuojantis Brazilijos gamintojas

—

Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo

| e) | nesusiję Bendrijos importuotojai ir (arba) naudotojai







  — | Countinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburgas, Vokietija |
| --- | --- | --- |

e)

nesusiję Bendrijos importuotojai ir (arba) naudotojai

—

Countinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburgas, Vokietija

| — | Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Vokietija |
| --- | --- |

—

Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Vokietija

| — | ITS Foil and Film Rewinding bv, Apeldoorn, Nyderlandai |
| --- | --- |

—

ITS Foil and Film Rewinding bv, Apeldoorn, Nyderlandai

| — | Groupe Sphere, Paryžius, Prancūzija |
| --- | --- |

—

Groupe Sphere, Paryžius, Prancūzija

| (12) | Kadangi eksportuojantiems gamintojams, kuriems RER gali būti nesuteiktas, reikia nustatyti normaliąją vertę, toliau nurodytos bendrovės patalpose atliktas patikrinimas, siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis Turkijos, kaip panašios šalies, duomenimis:






  f) | Turkijos gamintojas







  — | Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (dabar Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.) |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Kadangi eksportuojantiems gamintojams, kuriems RER gali būti nesuteiktas, reikia nustatyti normaliąją vertę, toliau nurodytos bendrovės patalpose atliktas patikrinimas, siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis Turkijos, kaip panašios šalies, duomenimis:

f)

Turkijos gamintojas

—

Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (dabar Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.)

3.   Tiriamasis laikotarpis ir nagrinėjamasis laikotarpis

| (13) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2007 m. liepos 1 d.–2008 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant svarbias žalai įvertinti tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(13)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2007 m. liepos 1 d.–2008 m. birželio 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant svarbias žalai įvertinti tendencijas nagrinėtas laikotarpis nuo 2005 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (14) | Pranešime apie inicijavimą nagrinėjamasis produktas apibrėžtas kaip Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininė folija, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuota, bet toliau neapdorota, ritėmis, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, kurią tuo metu, kai pradėtas tyrimas, deklaruojant paprastai buvo nurodomas KN kodas ex 7607 11 10. |
| --- | --- |

(14)

Pranešime apie inicijavimą nagrinėjamasis produktas apibrėžtas kaip Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininė folija, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuota, bet toliau neapdorota, ritėmis, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, kurią tuo metu, kai pradėtas tyrimas, deklaruojant paprastai buvo nurodomas KN kodas ex 7607 11 10.

| (15) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad pirmiau minėto produkto aprašymas taikomas įvairiems produktams, visų pirma vadinamiesiems dideliems (angl. jumbo) ir vartotojams skirtiems ritiniams. Pagrindinis didelių ričių ir vartotojams skirtų ritinių skirtumas – jų svoris (paprastai didelė ritė sveria mažiausiai 150 kg), todėl aliumininę foliją reikia pervynioti, kad ji būtų vartotojams skirtas produktas, kurį būtų galima naudoti pakavimui ir kitoms buities reikmėms. |
| --- | --- |

(15)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad pirmiau minėto produkto aprašymas taikomas įvairiems produktams, visų pirma vadinamiesiems dideliems (angl. jumbo) ir vartotojams skirtiems ritiniams. Pagrindinis didelių ričių ir vartotojams skirtų ritinių skirtumas – jų svoris (paprastai didelė ritė sveria mažiausiai 150 kg), todėl aliumininę foliją reikia pervynioti, kad ji būtų vartotojams skirtas produktas, kurį būtų galima naudoti pakavimui ir kitoms buities reikmėms.

| (16) | KN kodas ex 7607 11 10, nurodytas pranešime apie inicijavimą, 2009 m. sausio mėn. buvo išskaidytas į du kodus: ex 7607 11 11 (aliumininė folija, kurios storis mažesnis kaip 0,021 mm, suvyniota į vartotojams skirtus ritinius, kurių masė ne didesnė kaip 10 kg) ir ex 7607 11 19 (tokia pati, bet didelių ričių masė didesnė kaip 10 kg). KN kodas nurodo aliumininės folijos ritinio, kuris pirminiame produkto aprašyme yra aliumininės folijos ritės sinonimas, svorį. Abiem kodais nurodoma pati aliumininė folija, susukta į ritę arba ritinį ant laikiklio. |
| --- | --- |

(16)

KN kodas ex 7607 11 10, nurodytas pranešime apie inicijavimą, 2009 m. sausio mėn. buvo išskaidytas į du kodus: ex 7607 11 11 (aliumininė folija, kurios storis mažesnis kaip 0,021 mm, suvyniota į vartotojams skirtus ritinius, kurių masė ne didesnė kaip 10 kg) ir ex 7607 11 19 (tokia pati, bet didelių ričių masė didesnė kaip 10 kg). KN kodas nurodo aliumininės folijos ritinio, kuris pirminiame produkto aprašyme yra aliumininės folijos ritės sinonimas, svorį. Abiem kodais nurodoma pati aliumininė folija, susukta į ritę arba ritinį ant laikiklio.

| (17) | Bendrijos vartotojų pramonė, t. y. pervyniotojai, teigė, kad prie nagrinėjamojo produkto reikėtų priskirti ir vartotojams skirtus ritinius, kadangi, priemones nustačius tik importuojamai aliumininei folijai, kurios svoris didesnis kaip 10 kg, galėtų padaugėti eksportuojamų vartotojams skirtų produktų, t. y. aliumininės folijos, kurios svoris mažesnis kaip 10 kg. Pervyniojimo darbai būtų atliekami eksportuojančiose šalyse, o ne Bendrijos šalyse, todėl Bendrijos pervyniotojai patirtų didelę žalą. Šis klausimas aptariamas 150–162 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(17)

Bendrijos vartotojų pramonė, t. y. pervyniotojai, teigė, kad prie nagrinėjamojo produkto reikėtų priskirti ir vartotojams skirtus ritinius, kadangi, priemones nustačius tik importuojamai aliumininei folijai, kurios svoris didesnis kaip 10 kg, galėtų padaugėti eksportuojamų vartotojams skirtų produktų, t. y. aliumininės folijos, kurios svoris mažesnis kaip 10 kg. Pervyniojimo darbai būtų atliekami eksportuojančiose šalyse, o ne Bendrijos šalyse, todėl Bendrijos pervyniotojai patirtų didelę žalą. Šis klausimas aptariamas 150–162 konstatuojamosiose dalyse.

| (18) | Aliumininė folija gaminama aliuminio luitus ar folijos liejinius valcuojant iki reikiamo storio. Valcuota folija vėliau grūdinama aukštoje temperatūroje, kad taptų lanksti. Valcuota ir grūdinta folija vyniojama ant ričių, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm. Ritės dydis lemia folijos paskirtį, nes folijos naudotojai (vyniotojai arba pervyniotojai) ją suvynioja į mažus mažmeninei prekybai skirtus ritinėlius. |
| --- | --- |

(18)

Aliumininė folija gaminama aliuminio luitus ar folijos liejinius valcuojant iki reikiamo storio. Valcuota folija vėliau grūdinama aukštoje temperatūroje, kad taptų lanksti. Valcuota ir grūdinta folija vyniojama ant ričių, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm. Ritės dydis lemia folijos paskirtį, nes folijos naudotojai (vyniotojai arba pervyniotojai) ją suvynioja į mažus mažmeninei prekybai skirtus ritinėlius.

| (19) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nagrinėjamasis produktas yra Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininė folija, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuota, bet toliau neapdorota, ritiniais, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris didesnis kaip 10 kg, kurios klasifikacinis KN kodas ex 7607 11 19 (toliau – nagrinėjamasis produktas). |
| --- | --- |

(19)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma išvada, kad nagrinėjamasis produktas yra Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininė folija, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuota, bet toliau neapdorota, ritiniais, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris didesnis kaip 10 kg, kurios klasifikacinis KN kodas ex 7607 11 19 (toliau – nagrinėjamasis produktas).

2.   Panašus produktas

| (20) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad aliumininės folijos, kurią Bendrijoje gamina ir parduoda Bendrijos pramonė, aliumininės folijos, kuri gaminama ir parduodama Armėnijos, Brazilijos ir KLR vidaus rinkose, ir aliumininės folijos, kuri importuojama į Bendriją iš šių šalių, taip pat Turkijoje gaminamos ir parduodamos aliumininės folijos pagrindinės fizinės ir techninės savybės iš esmės yra tokios pačios ir jų galutinė naudojimo paskirtis tokia pati. |
| --- | --- |

(20)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad aliumininės folijos, kurią Bendrijoje gamina ir parduoda Bendrijos pramonė, aliumininės folijos, kuri gaminama ir parduodama Armėnijos, Brazilijos ir KLR vidaus rinkose, ir aliumininės folijos, kuri importuojama į Bendriją iš šių šalių, taip pat Turkijoje gaminamos ir parduodamos aliumininės folijos pagrindinės fizinės ir techninės savybės iš esmės yra tokios pačios ir jų galutinė naudojimo paskirtis tokia pati.

| (21) | Todėl daroma preliminari išvada, kad šie produktai yra panašūs, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(21)

Todėl daroma preliminari išvada, kad šie produktai yra panašūs, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   RINKOS EKONOMIKOS REŽIMAS (RER) IR PANAŠI ŠALIS

| (22) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų Armėnijos ir KLR kilmės produktų, normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėtojo straipsnio 1–6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik patogumo dėlei šie kriterijai yra apibendrinti, kaip nurodyta toliau:






  — | verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes, |
| --- | --- | --- |

(22)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą, atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų Armėnijos ir KLR kilmės produktų, normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėtojo straipsnio 1–6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Trumpai ir tik patogumo dėlei šie kriterijai yra apibendrinti, kaip nurodyta toliau:

—

verslo sprendimai priimami atsižvelgiant į rinkos sąlygas, be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atitinka rinkos vertes,

| — | įmonės turi vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie taikomi įvairiems tikslams, rinkinį, |
| --- | --- |

—

įmonės turi vieną aiškų svarbiausių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus ir kurie taikomi įvairiems tikslams, rinkinį,

| — | nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos, |
| --- | --- |

—

nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos,

| — | bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina pastovumą ir teisinį tikrumą, ir |
| --- | --- |

—

bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina pastovumą ir teisinį tikrumą, ir

| — | valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

—

valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.

| (23) | Vienintelis Armėnijos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ir penki šiame tyrime bendradarbiaujantys KLR eksportuojantys gamintojai prašė jiems taikyti RER ir pateikė užpildytą eksportuojančių gamintojų RER formą per nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(23)

Vienintelis Armėnijos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas ir penki šiame tyrime bendradarbiaujantys KLR eksportuojantys gamintojai prašė jiems taikyti RER ir pateikė užpildytą eksportuojančių gamintojų RER formą per nustatytą laikotarpį.

| (24) | Vienintelis Armėnijos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas Armenal teigė, kad 2 straipsnio 7 dalis Armėnijai buvo taikoma neteisėtai, nes pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles turėjo būti laikoma, kad Armėnija turi rinkos ekonomikos statusą. |
| --- | --- |

(24)

Vienintelis Armėnijos bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas Armenal teigė, kad 2 straipsnio 7 dalis Armėnijai buvo taikoma neteisėtai, nes pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisykles turėjo būti laikoma, kad Armėnija turi rinkos ekonomikos statusą.

| (25) | Tačiau Armėnija laikoma pereinamosios ekonomikos šalimi pagal pagrindinį reglamentą, kurio 2 straipsnio 7 dalies a punkto išnašoje Armėnija aiškiai nurodyta. Todėl šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(25)

Tačiau Armėnija laikoma pereinamosios ekonomikos šalimi pagal pagrindinį reglamentą, kurio 2 straipsnio 7 dalies a punkto išnašoje Armėnija aiškiai nurodyta. Todėl šis argumentas atmetamas.

| (26) | Komisija visų Armėnijos ir KLR bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų paprašė pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją ir prašyme taikyti RER pateiktą informaciją patikrino šių bendrovių patalpose. |
| --- | --- |

(26)

Komisija visų Armėnijos ir KLR bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų paprašė pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją ir prašyme taikyti RER pateiktą informaciją patikrino šių bendrovių patalpose.

1.   Armėnija

| (27) | Armenal RER nebuvo taikomas remiantis tuo, kad ši bendrovė neatitiko 2 ir 3 kriterijų. 2 kriterijaus bendrovė neatitiko todėl, kad bendrovės 2006 m. apskaitos dokumentus auditoriai įvertino neigiamai, be to, bendrovė nepateikė auditorių patikrintų 2007 m. apskaitos dokumentų. |
| --- | --- |

(27)

Armenal RER nebuvo taikomas remiantis tuo, kad ši bendrovė neatitiko 2 ir 3 kriterijų. 2 kriterijaus bendrovė neatitiko todėl, kad bendrovės 2006 m. apskaitos dokumentus auditoriai įvertino neigiamai, be to, bendrovė nepateikė auditorių patikrintų 2007 m. apskaitos dokumentų.

| (28) | Bendrovės teigimu, kad būtų patenkinti 2 kriterijaus reikalavimai, turėtų pakakti laikytis audito proceso (auditas atliktas 2006 m.) ir įsipareigoti pateikti auditorių patikrintus 2007 m. apskaitos dokumentus, atitinkančius tarptautinius apskaitos standartus (TAS). Be to, ši bendrovė teigė, kad net jeigu auditorių nuomonė dėl apskaitos dokumentų tarptautinių apskaitos standartų (TAS) atitikties yra neigiama, 2 kriterijaus reikalavimams patenkinti užtenka fakto, kad dokumentai buvo auditorių patikrinti laikantis tarptautinių audito standartų. |
| --- | --- |

(28)

Bendrovės teigimu, kad būtų patenkinti 2 kriterijaus reikalavimai, turėtų pakakti laikytis audito proceso (auditas atliktas 2006 m.) ir įsipareigoti pateikti auditorių patikrintus 2007 m. apskaitos dokumentus, atitinkančius tarptautinius apskaitos standartus (TAS). Be to, ši bendrovė teigė, kad net jeigu auditorių nuomonė dėl apskaitos dokumentų tarptautinių apskaitos standartų (TAS) atitikties yra neigiama, 2 kriterijaus reikalavimams patenkinti užtenka fakto, kad dokumentai buvo auditorių patikrinti laikantis tarptautinių audito standartų.

| (29) | Šio argumento negalima priimti. Pirma, nepaisant Komisijos prašymo, auditorių patikrinti 2007 m. apskaitos dokumentai nebuvo pateikti, o antra, dėl auditorių patikrintų 2006 m. apskaitos dokumentų reikia turėti omenyje, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktas yra išimtis ir tokiu atveju jį reikia aiškinti tiksliai. Aišku, kad apskaitos dokumentai turėtų būti ne tik auditorių tikrinami laikantis tarptautinių audito standartų, bet ir parengti laikantis TAS. Dėl to minėtas argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(29)

Šio argumento negalima priimti. Pirma, nepaisant Komisijos prašymo, auditorių patikrinti 2007 m. apskaitos dokumentai nebuvo pateikti, o antra, dėl auditorių patikrintų 2006 m. apskaitos dokumentų reikia turėti omenyje, kad pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktas yra išimtis ir tokiu atveju jį reikia aiškinti tiksliai. Aišku, kad apskaitos dokumentai turėtų būti ne tik auditorių tikrinami laikantis tarptautinių audito standartų, bet ir parengti laikantis TAS. Dėl to minėtas argumentas atmetamas.

| (30) | Dėl 3 kriterijaus atlikus tyrimą nustatyta, kad valstybei už didelę dalį akcijų sumokėta kaina sudarė apie trečdalį šios dalies nominaliosios vertės, o žemę bendrovė gavo iš valstybės nemokamai. Teigta, kad akcijų įsigijimo vertė buvo rinkos vertė, be to, dėl to atsiradę rinkos iškraipymai yra nedideli. Tačiau pakankamų įrodymų, kurie pagrįstų šį teiginį, nepateikta. Be to, bendrovė teigė negalinti parduoti minėtosios žemės, nesumokėdama jos kadastrinės vertės valstybei, o poveikis, atsirandantis dėl to, kad bendrovė tą žemę valdo, yra nedidelis. Šio argumento priimti negalima, nes, kaip nurodyta pirmiau, žemė yra pagrindinis turtas ir turi tiesioginį ir didelį poveikį bendrovės veiksnumui, taigi ir jos finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(30)

Dėl 3 kriterijaus atlikus tyrimą nustatyta, kad valstybei už didelę dalį akcijų sumokėta kaina sudarė apie trečdalį šios dalies nominaliosios vertės, o žemę bendrovė gavo iš valstybės nemokamai. Teigta, kad akcijų įsigijimo vertė buvo rinkos vertė, be to, dėl to atsiradę rinkos iškraipymai yra nedideli. Tačiau pakankamų įrodymų, kurie pagrįstų šį teiginį, nepateikta. Be to, bendrovė teigė negalinti parduoti minėtosios žemės, nesumokėdama jos kadastrinės vertės valstybei, o poveikis, atsirandantis dėl to, kad bendrovė tą žemę valdo, yra nedidelis. Šio argumento priimti negalima, nes, kaip nurodyta pirmiau, žemė yra pagrindinis turtas ir turi tiesioginį ir didelį poveikį bendrovės veiksnumui, taigi ir jos finansinei padėčiai.

| (31) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nuspręsta, kad bendrovei Rusal Armenal RER neturėtų būti taikomas. Konsultuotasi su Patariamuoju komitetu, kuris neprieštaravo šiai išvadai. |
| --- | --- |

(31)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nuspręsta, kad bendrovei Rusal Armenal RER neturėtų būti taikomas. Konsultuotasi su Patariamuoju komitetu, kuris neprieštaravo šiai išvadai.

2.   KLR. Rinkos ekonomikos režimas

| (32) | Visiems penkiems KLR bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams RER nebuvo taikomas, nes pagrindinių žaliavų – pirminio aliuminio – sąnaudos iš esmės neatitiko rinkos vertės, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte. RER tyrimu nustatyta, kad tai sąlygojo valstybės kišimasis į KLR aliuminio rinką. Pirminio aliuminio kainos pagrįstos valstybės kontroliuojamos Šanchajaus spalvotųjų metalų biržos (angl. Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market (SHFE)) aliuminio kaina, taikoma tik Kinijos prekybininkams, o pasaulio mastu nurodoma Londono metalų biržos (angl. London Metal Exchange (LME)) kaina. Per TL vidutinė LME mėnesio kaina buvo daugiau kaip 21 % didesnė už SHFE kainą. Be to, pirminiam aliuminiui netaikomas PVM grąžinimas, o taikomas 15 % eksporto mokestis. Todėl didžioji pagaminamo pirminio aliuminio dalis parduodama Kinijos rinkoje, dėl to mažėja pirminio aliuminio kaina vidaus rinkoje ir KLR įsikūrusių aliumininės folijos gamintojų sąnaudos ir jie tampa pranašesni. Turint omenyje, kad pirminio aliuminio kaina sudaro apie 70 % aliumininės folijos gamybos sąnaudų, dėl šio skirtumo Kinijos gamintojai įgauna maždaug 14 % sąnaudų pranašumą, o tai yra daug tokių prekių kaip aliumininė folija rinkoje. |
| --- | --- |

(32)

Visiems penkiems KLR bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams RER nebuvo taikomas, nes pagrindinių žaliavų – pirminio aliuminio – sąnaudos iš esmės neatitiko rinkos vertės, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte. RER tyrimu nustatyta, kad tai sąlygojo valstybės kišimasis į KLR aliuminio rinką. Pirminio aliuminio kainos pagrįstos valstybės kontroliuojamos Šanchajaus spalvotųjų metalų biržos (angl. Shanghai Non-ferrous Metal Exchange market (SHFE)) aliuminio kaina, taikoma tik Kinijos prekybininkams, o pasaulio mastu nurodoma Londono metalų biržos (angl. London Metal Exchange (LME)) kaina. Per TL vidutinė LME mėnesio kaina buvo daugiau kaip 21 % didesnė už SHFE kainą. Be to, pirminiam aliuminiui netaikomas PVM grąžinimas, o taikomas 15 % eksporto mokestis. Todėl didžioji pagaminamo pirminio aliuminio dalis parduodama Kinijos rinkoje, dėl to mažėja pirminio aliuminio kaina vidaus rinkoje ir KLR įsikūrusių aliumininės folijos gamintojų sąnaudos ir jie tampa pranašesni. Turint omenyje, kad pirminio aliuminio kaina sudaro apie 70 % aliumininės folijos gamybos sąnaudų, dėl šio skirtumo Kinijos gamintojai įgauna maždaug 14 % sąnaudų pranašumą, o tai yra daug tokių prekių kaip aliumininė folija rinkoje.

| (33) | Be to, atsižvelgiant ir į pirmiau aprašytą bendrą situaciją kitos trys bendrovės neatitinka kitų 1 kriterijaus reikalavimų. Vieną iš jų priimant svarbius verslo sprendimus labai reguliavo valstybė, viena gavo didelę subsidiją pagrindinei įrangai pirkti, o trečios bendrovės pagrindinis kapitalas neatitiko rinkos verčių. |
| --- | --- |

(33)

Be to, atsižvelgiant ir į pirmiau aprašytą bendrą situaciją kitos trys bendrovės neatitinka kitų 1 kriterijaus reikalavimų. Vieną iš jų priimant svarbius verslo sprendimus labai reguliavo valstybė, viena gavo didelę subsidiją pagrindinei įrangai pirkti, o trečios bendrovės pagrindinis kapitalas neatitiko rinkos verčių.

| (34) | Viena bendrovė neatitiko 2 kriterijaus, nes buvo nustatyta aiškių apskaitos klaidų, kurių auditoriai neaptarė. |
| --- | --- |

(34)

Viena bendrovė neatitiko 2 kriterijaus, nes buvo nustatyta aiškių apskaitos klaidų, kurių auditoriai neaptarė.

| (35) | Dvi bendrovės neįvykdė 3 kriterijaus reikalavimų. Vienos bendrovės atveju iškraipymai paveikė bendrovės teises naudotis žeme: 1993 m. pasikeitus bendrovės juridiniam statusui, bendrovė iš karto neperdavė teisių naudotis žeme naujajam juridiniam asmeniui, nors tokia būtų įprastinė tvarka. Iš tikrųjų teisės naudotis žeme buvo perduotos tik po dešimties metų. Sutartyje nebuvo numatytas straipsnis dėl netesybų tuo atveju, jeigu dokumentai neperduodami. Be to, 2004 m. bendrovė iš anksto nesumokėjo pajamų mokesčių nei per reikalaujamą ketvirtį, nei metų pabaigoje. Bendrovė teigia, kad nustatyti teisių naudotis žeme perdavimo pažeidimai neturi tiesioginio poveikio apskaitai, o teisių perdavimas uždelstas de jure, bet ne de facto. Tačiau galimybė naudotis pagrindiniu turtu, tokiu kaip žemė, per se turi tiesioginį ir didelį poveikį bendrovės veiksnumui, taigi ir jos finansinei padėčiai. |
| --- | --- |

(35)

Dvi bendrovės neįvykdė 3 kriterijaus reikalavimų. Vienos bendrovės atveju iškraipymai paveikė bendrovės teises naudotis žeme: 1993 m. pasikeitus bendrovės juridiniam statusui, bendrovė iš karto neperdavė teisių naudotis žeme naujajam juridiniam asmeniui, nors tokia būtų įprastinė tvarka. Iš tikrųjų teisės naudotis žeme buvo perduotos tik po dešimties metų. Sutartyje nebuvo numatytas straipsnis dėl netesybų tuo atveju, jeigu dokumentai neperduodami. Be to, 2004 m. bendrovė iš anksto nesumokėjo pajamų mokesčių nei per reikalaujamą ketvirtį, nei metų pabaigoje. Bendrovė teigia, kad nustatyti teisių naudotis žeme perdavimo pažeidimai neturi tiesioginio poveikio apskaitai, o teisių perdavimas uždelstas de jure, bet ne de facto. Tačiau galimybė naudotis pagrindiniu turtu, tokiu kaip žemė, per se turi tiesioginį ir didelį poveikį bendrovės veiksnumui, taigi ir jos finansinei padėčiai.

| (36) | Antroji bendrovė teisių naudotis žeme liudijimą gavo prieš sumokėdama visą sumą už žemę ir pasinaudojo šiuo liudijimu, kad ją įkeistų valstybei priklausančiame banke. |
| --- | --- |

(36)

Antroji bendrovė teisių naudotis žeme liudijimą gavo prieš sumokėdama visą sumą už žemę ir pasinaudojo šiuo liudijimu, kad ją įkeistų valstybei priklausančiame banke.

| (37) | Komisija susijusiems eksportuojantiems KLR gamintojams, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjui oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Be to, jiems buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti juos išklausyti, jei tam buvo svarbių priežasčių. |
| --- | --- |

(37)

Komisija susijusiems eksportuojantiems KLR gamintojams, KLR valdžios institucijoms ir skundo pateikėjui oficialiai atskleidė su RER susijusius nustatytus faktus. Be to, jiems buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti juos išklausyti, jei tam buvo svarbių priežasčių.

| (38) | Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad aliuminio kainos turėtų būti lyginamos lyginant LME kainą be PVM su SHFE kaina su PVM. Žinoma, dėl to sumažėtų per tiriamąjį laikotarpį nustatytas kainų skirtumas, bet šis argumentas atmestas dėl priežasčių, susijusių su tuo, kad abi biržos galėjo būti tinkamai palygintos. |
| --- | --- |

(38)

Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad aliuminio kainos turėtų būti lyginamos lyginant LME kainą be PVM su SHFE kaina su PVM. Žinoma, dėl to sumažėtų per tiriamąjį laikotarpį nustatytas kainų skirtumas, bet šis argumentas atmestas dėl priežasčių, susijusių su tuo, kad abi biržos galėjo būti tinkamai palygintos.

| (39) | Kelios šalys taip pat teigė, kad su aliuminio kainomis susiję nustatyti faktai nesuderinami su Komisijos praktika, nes ankstesniais susijungimo atvejais (nagrinėtais, atsižvelgiant į konkurencijos taisykles), Komisija laikėsi nuomonės, kad pirminio aliuminio rinka yra pasaulinė. Tačiau pagal 2007 m. Komisijos sprendimo Rio Tinto ir Alcan susijungimo byloje (3) formuluotę nė viena susijusi šalis nepateikė su SHFE susijusio argumento, todėl Komisija negalėjo jo išnagrinėti. Nepaisant to, net jeigu šis klausimas ir būtų buvęs keltas, konkurencijos bylose Komisijos padarytos išvados dėl atitinkamų geografinių rinkų vertinamos atsižvelgiant į pranešimą, kuris taikomas tik konkurencijos teisėje (4), o šio pranešimo nuostatos nebūtinai taikomos prekybos apsaugos priemonių teisėje arba su ja susijusios. Dėl to minėtas argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(39)

Kelios šalys taip pat teigė, kad su aliuminio kainomis susiję nustatyti faktai nesuderinami su Komisijos praktika, nes ankstesniais susijungimo atvejais (nagrinėtais, atsižvelgiant į konkurencijos taisykles), Komisija laikėsi nuomonės, kad pirminio aliuminio rinka yra pasaulinė. Tačiau pagal 2007 m. Komisijos sprendimo Rio Tinto ir Alcan susijungimo byloje (3) formuluotę nė viena susijusi šalis nepateikė su SHFE susijusio argumento, todėl Komisija negalėjo jo išnagrinėti. Nepaisant to, net jeigu šis klausimas ir būtų buvęs keltas, konkurencijos bylose Komisijos padarytos išvados dėl atitinkamų geografinių rinkų vertinamos atsižvelgiant į pranešimą, kuris taikomas tik konkurencijos teisėje (4), o šio pranešimo nuostatos nebūtinai taikomos prekybos apsaugos priemonių teisėje arba su ja susijusios. Dėl to minėtas argumentas atmetamas.

| (40) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nė viena iš KLR bendrovių, kurios prašė taikyti RER, negalėjo įrodyti, kad atitinka visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Todėl buvo padaryta išvada, kad visoms šioms bendrovėms RER neturėtų būti taikomas. Konsultuotasi su Patariamuoju komitetu, kuris neprieštaravo šioms išvadoms. |
| --- | --- |

(40)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, nė viena iš KLR bendrovių, kurios prašė taikyti RER, negalėjo įrodyti, kad atitinka visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Todėl buvo padaryta išvada, kad visoms šioms bendrovėms RER neturėtų būti taikomas. Konsultuotasi su Patariamuoju komitetu, kuris neprieštaravo šioms išvadoms.

3.   KLR ir Armėnija. Individualus režimas

| (41) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, jei reikia, nustatomas muitas visos šalies mastu šalims, paminėtoms pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje, išskyrus tuos atvejus, kai pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį bendrovės gali įrodyti, kad jų eksporto kainos ir kiekiai bei pardavimo sąlygos yra laisvai nustatomi, kad valiuta keičiama pagal rinkos kursą ir kad valstybė nesikiša tiek, kad būtų galima apeiti priemones, jei eksportuotojams nustatomos skirtingos muitų normos. |
| --- | --- |

(41)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, jei reikia, nustatomas muitas visos šalies mastu šalims, paminėtoms pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje, išskyrus tuos atvejus, kai pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį bendrovės gali įrodyti, kad jų eksporto kainos ir kiekiai bei pardavimo sąlygos yra laisvai nustatomi, kad valiuta keičiama pagal rinkos kursą ir kad valstybė nesikiša tiek, kad būtų galima apeiti priemones, jei eksportuotojams nustatomos skirtingos muitų normos.

| (42) | Visi eksportuojantys gamintojai, prašę jiems taikyti RER, taip pat prašė taikyti IR, jeigu jiems nebūtų suteiktas RER. Remiantis turima informacija, preliminariai nustatyta, kad Armėnijos bendrovė ir keturios iš penkių KLR bendrovių atitiko visus IR reikalavimus. Vienai KLR bendrovei IR netaikomas dėl didelio valstybės kišimosi į bendrovės verslo sprendimus. |
| --- | --- |

(42)

Visi eksportuojantys gamintojai, prašę jiems taikyti RER, taip pat prašė taikyti IR, jeigu jiems nebūtų suteiktas RER. Remiantis turima informacija, preliminariai nustatyta, kad Armėnijos bendrovė ir keturios iš penkių KLR bendrovių atitiko visus IR reikalavimus. Vienai KLR bendrovei IR netaikomas dėl didelio valstybės kišimosi į bendrovės verslo sprendimus.

4.   Panaši šalis

| (43) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, normalioji vertė turi būti nustatyta remiantis kainomis šalies vidaus rinkoje arba apskaičiuotąja normaliąja verte panašioje šalyje. |
| --- | --- |

(43)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, normalioji vertė turi būti nustatyta remiantis kainomis šalies vidaus rinkoje arba apskaičiuotąja normaliąja verte panašioje šalyje.

| (44) | Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė ketinanti pasirinkti Turkiją tinkama panašia šalimi normaliajai vertei nustatyti ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(44)

Pranešime apie inicijavimą Komisija nurodė ketinanti pasirinkti Turkiją tinkama panašia šalimi normaliajai vertei nustatyti ir paragino suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas.

| (45) | Armenal pasiūlė Rusiją kaip Armėnijai tinkamą panašią šalį, remdamasi tuo, kad Rusijoje ir Armėnijoje panašios sąlygos gauti nagrinėjamojo produkto žaliavos, be to, naudojama technologija ir praktinė patirtis yra vienodos, atsižvelgiant į tai, kad Armenal yra didžiausios Rusijos aliumininės folijos gamintojos Rusal grupės pavaldžioji įmonė. Armenal taip pat nurodė, kad Rusal užima pirmaujančią poziciją Rusijos rinkoje panašiai kaip Armenal užima pirmaujančią poziciją Armėnijoje, be to, ir Rusijos, ir Armėnijos rinkoms ir pardavimui didelį poveikį turi Kinijos mažomis kainomis eksportuojami produktai. Tačiau visi šie teiginiai nebuvo tinkamai pagrįsti. Tyrimo metu taip pat nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto vidaus rinka Rusijoje buvo maža ir mažesnė už tokią rinką Turkijoje. |
| --- | --- |

(45)

Armenal pasiūlė Rusiją kaip Armėnijai tinkamą panašią šalį, remdamasi tuo, kad Rusijoje ir Armėnijoje panašios sąlygos gauti nagrinėjamojo produkto žaliavos, be to, naudojama technologija ir praktinė patirtis yra vienodos, atsižvelgiant į tai, kad Armenal yra didžiausios Rusijos aliumininės folijos gamintojos Rusal grupės pavaldžioji įmonė. Armenal taip pat nurodė, kad Rusal užima pirmaujančią poziciją Rusijos rinkoje panašiai kaip Armenal užima pirmaujančią poziciją Armėnijoje, be to, ir Rusijos, ir Armėnijos rinkoms ir pardavimui didelį poveikį turi Kinijos mažomis kainomis eksportuojami produktai. Tačiau visi šie teiginiai nebuvo tinkamai pagrįsti. Tyrimo metu taip pat nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto vidaus rinka Rusijoje buvo maža ir mažesnė už tokią rinką Turkijoje.

| (46) | Parenkant panašią šalį kartu su Rusija Armenal nurodė, kad Turkija yra antra tinkama pasirinkti šalis. |
| --- | --- |

(46)

Parenkant panašią šalį kartu su Rusija Armenal nurodė, kad Turkija yra antra tinkama pasirinkti šalis.

| (47) | Alcoa grupei priklausančios bendrovės pasiūlė Indiją, kaip KLR labiau tinkančią panašią šalį. Patvirtinta, kad Indijos rinka nėra daug didesnė už Turkijos rinką ir kad konkurencija iš esmės atsiranda dėl Kinijos importo. Kiti tiekėjai į Indijos rinką yra mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ), kurių daugelis neturi valcavimo staklynų ir naudoja iš Kinijos importuotas medžiagas, tokias kaip didelės ritės arba tiesiog maži ritiniai. Todėl nuspręsta, kad panašia šalimi pasirinkti netinka nei Rusija, nei Indija. |
| --- | --- |

(47)

Alcoa grupei priklausančios bendrovės pasiūlė Indiją, kaip KLR labiau tinkančią panašią šalį. Patvirtinta, kad Indijos rinka nėra daug didesnė už Turkijos rinką ir kad konkurencija iš esmės atsiranda dėl Kinijos importo. Kiti tiekėjai į Indijos rinką yra mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ), kurių daugelis neturi valcavimo staklynų ir naudoja iš Kinijos importuotas medžiagas, tokias kaip didelės ritės arba tiesiog maži ritiniai. Todėl nuspręsta, kad panašia šalimi pasirinkti netinka nei Rusija, nei Indija.

| (48) | Tuomet Komisija išnagrinėjo, ar panašia šalimi tiktų parinkti Turkiją. Padaryta išvada, kad, nepaisant to, jog Turkijoje yra tik vienas nagrinėjamojo produkto gamintojas, Turkija yra atviros rinkos šalis, taikanti mažą importo muitą ir daug importuojanti iš trečiųjų šalių. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra priežasčių (pavyzdžiui, pernelyg didelės žaliavų ar energijos kainos) manyti, jog Turkija yra netinkama normaliajai vertei nustatyti šalis. |
| --- | --- |

(48)

Tuomet Komisija išnagrinėjo, ar panašia šalimi tiktų parinkti Turkiją. Padaryta išvada, kad, nepaisant to, jog Turkijoje yra tik vienas nagrinėjamojo produkto gamintojas, Turkija yra atviros rinkos šalis, taikanti mažą importo muitą ir daug importuojanti iš trečiųjų šalių. Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad nėra priežasčių (pavyzdžiui, pernelyg didelės žaliavų ar energijos kainos) manyti, jog Turkija yra netinkama normaliajai vertei nustatyti šalis.

| (49) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, nuspręsta, kad šio tyrimo tikslais kaip panašią šalį labiau tiko parinkti Turkiją. Kitos suinteresuotosios šalys neužginčijo, kad šiam tyrimui tinkama panašia šalimi reikėjo parinkti Indiją, o Armenal laikėsi nuomonės, kad Turkija taip pat galėjo būti tinkama parinkti. |
| --- | --- |

(49)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, nuspręsta, kad šio tyrimo tikslais kaip panašią šalį labiau tiko parinkti Turkiją. Kitos suinteresuotosios šalys neužginčijo, kad šiam tyrimui tinkama panašia šalimi reikėjo parinkti Indiją, o Armenal laikėsi nuomonės, kad Turkija taip pat galėjo būti tinkama parinkti.

| (50) | Vienas Turkijos gamintojas atsakė į visiems Turkijos aliumininės folijos gamintojams išsiųstą klausimyną. |
| --- | --- |

(50)

Vienas Turkijos gamintojas atsakė į visiems Turkijos aliumininės folijos gamintojams išsiųstą klausimyną.

| (51) | Duomenys, kuriuos pateikė bendradarbiaujantis Turkijos gamintojas, buvo patikrinti in situ ir nustatyta, kad tai patikima informacija, kuria remiantis galima nustatyti normaliąją vertę. |
| --- | --- |

(51)

Duomenys, kuriuos pateikė bendradarbiaujantis Turkijos gamintojas, buvo patikrinti in situ ir nustatyta, kad tai patikima informacija, kuria remiantis galima nustatyti normaliąją vertę.

| (52) | Todėl padaryta preliminari išvada, kad Turkija yra tinkama ir pagrįsta panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį. |
| --- | --- |

(52)

Todėl padaryta preliminari išvada, kad Turkija yra tinkama ir pagrįsta panaši šalis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį.

D.   DEMPINGAS

1.   Brazilija

| (53) | Dempingas apskaičiuotas vieninteliam Brazilijos bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, taikant toliau išdėstytą metodiką. |
| --- | --- |

(53)

Dempingas apskaičiuotas vieninteliam Brazilijos bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, taikant toliau išdėstytą metodiką.

1.1.   Normalioji vertė

| (54) | Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, Komisija pirmiausia nagrinėjo, ar tipiškas vienintelio eksportuojančio gamintojo nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, t. y. ar visas toks pardavimas sudaro ne mažiau kaip 5 % viso atitinkamo pardavimo eksportui į Bendriją. Per tiriamąjį laikotarpį vienintelio Brazilijos eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas. |
| --- | --- |

(54)

Remdamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi, Komisija pirmiausia nagrinėjo, ar tipiškas vienintelio eksportuojančio gamintojo nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, t. y. ar visas toks pardavimas sudaro ne mažiau kaip 5 % viso atitinkamo pardavimo eksportui į Bendriją. Per tiriamąjį laikotarpį vienintelio Brazilijos eksportuojančio gamintojo pardavimas vidaus rinkoje buvo tipiškas.

| (55) | Vėliau Komisija nustatė tas vidaus rinkoje minėtos bendrovės parduodamo produkto rūšis, kurios yra tokios pačios arba kurias galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Bendriją parduodamomis rūšimis. |
| --- | --- |

(55)

Vėliau Komisija nustatė tas vidaus rinkoje minėtos bendrovės parduodamo produkto rūšis, kurios yra tokios pačios arba kurias galima tiesiogiai palyginti su eksportui į Bendriją parduodamomis rūšimis.

| (56) | Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu tiriamuoju laikotarpiu tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Bendriją parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(56)

Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu tiriamuoju laikotarpiu tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Bendriją parduoto kiekio.

| (57) | Po to Komisija tikrino, ar kiekvienos rūšies aliumininės folijos, kuri vidaus rinkoje parduodama tipišku kiekiu, vidaus pardavimas galėjo būti vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant, kokia kiekvienos rūšies eksportuojamo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis tiriamuoju laikotarpiu buvo pelninga. |
| --- | --- |

(57)

Po to Komisija tikrino, ar kiekvienos rūšies aliumininės folijos, kuri vidaus rinkoje parduodama tipišku kiekiu, vidaus pardavimas galėjo būti vykdomas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai padaryta nustatant, kokia kiekvienos rūšies eksportuojamo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis tiriamuoju laikotarpiu buvo pelninga.

| (58) | Visas vidaus rinkoje parduodamas visų rūšių aliumininės folijos tipiškas kiekis buvo daugiau kaip 80 % pelningas, todėl normalioji vertė pagrįsta faktine visų sandorių vidaus rinkos kaina per visą tiriamąjį laikotarpį. |
| --- | --- |

(58)

Visas vidaus rinkoje parduodamas visų rūšių aliumininės folijos tipiškas kiekis buvo daugiau kaip 80 % pelningas, todėl normalioji vertė pagrįsta faktine visų sandorių vidaus rinkos kaina per visą tiriamąjį laikotarpį.

| (59) | Kai nustatant normaliąją vertę nebuvo galima naudoti konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kainų, turėjo būti taikomas kitas metodas. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį Komisija apskaičiuotąją normaliąją vertę nustatė toliau aprašytu būdu. |
| --- | --- |

(59)

Kai nustatant normaliąją vertę nebuvo galima naudoti konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kainų, turėjo būti taikomas kitas metodas. Todėl pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį Komisija apskaičiuotąją normaliąją vertę nustatė toliau aprašytu būdu.

| (60) | Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotojo eksportuotų rūšių produkto gamybos sąnaudų (prireikus pakoreguotų) pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (PBA) sumą bei pagrįstą pelno dydį. |
| --- | --- |

(60)

Normalioji vertė buvo apskaičiuota prie eksportuotojo eksportuotų rūšių produkto gamybos sąnaudų (prireikus pakoreguotų) pridėjus pagrįstą pardavimo, bendrųjų ir administracinių išlaidų (PBA) sumą bei pagrįstą pelno dydį.

| (61) | Visais atvejais PBA išlaidos ir pelnas buvo nustatyti taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nurodytus metodus. Todėl Komisija nagrinėjo, ar duomenys apie eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje patirtas PBA išlaidas ir uždirbtą pelną yra patikimi, ir šiuo atveju nustatė, kad jie tinkami normaliajai vertei apskaičiuoti. |
| --- | --- |

(61)

Visais atvejais PBA išlaidos ir pelnas buvo nustatyti taikant pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalyje nurodytus metodus. Todėl Komisija nagrinėjo, ar duomenys apie eksportuojančio gamintojo vidaus rinkoje patirtas PBA išlaidas ir uždirbtą pelną yra patikimi, ir šiuo atveju nustatė, kad jie tinkami normaliajai vertei apskaičiuoti.

1.2.   Eksporto kaina

| (62) | Visais atvejais nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(62)

Visais atvejais nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, t. y. remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

1.3.   Palyginimas

| (63) | Normalioji vertė ir eksporto kaina lygintos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(63)

Normalioji vertė ir eksporto kaina lygintos pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis.

| (64) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui, įskaitant koregavimus atsižvelgiant į frachto eksportuojančioje šalyje, gabenimo vandenynu, tvarkymo, pakavimo, kredito išlaidas ir banko mokesčius. Bendrovė taip pat prašė prekybos lygio koregavimo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto i papunktį ir korekcija buvo laikinai pritaikyta. |
| --- | --- |

(64)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui, įskaitant koregavimus atsižvelgiant į frachto eksportuojančioje šalyje, gabenimo vandenynu, tvarkymo, pakavimo, kredito išlaidas ir banko mokesčius. Bendrovė taip pat prašė prekybos lygio koregavimo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies d punkto i papunktį ir korekcija buvo laikinai pritaikyta.

1.4.   Dempingo skirtumai

| (65) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatytos svertinės vidutinės eksporto kainos pagal produkto rūšį palyginimu. |
| --- | --- |

(65)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumas bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatytos svertinės vidutinės eksporto kainos pagal produkto rūšį palyginimu.

| (66) | Siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, pirmiausia nustatytas nebendradarbiavimo lygis. Todėl bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateikti eksporto į Bendriją kiekio duomenys buvo palyginti su atitinkamais Eurostato importo statistiniais duomenimis. |
| --- | --- |

(66)

Siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, pirmiausia nustatytas nebendradarbiavimo lygis. Todėl bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo pateikti eksporto į Bendriją kiekio duomenys buvo palyginti su atitinkamais Eurostato importo statistiniais duomenimis.

| (67) | Kadangi bendradarbiavimo lygis Brazilijoje buvo aukštas (faktiškai 100 %) ir nebuvo pagrindo manyti, kad kuris nors iš eksportuojančių gamintojų būtų sąmoningai nebendradarbiavęs, nuspręsta, kad būtų tinkama visiems kitiems Brazilijos nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti tokio dydžio dempingo skirtumą, kuris prilygtų didžiausiam skirtumui, nustatytam bendradarbiaujančiam eksportuotojui. |
| --- | --- |

(67)

Kadangi bendradarbiavimo lygis Brazilijoje buvo aukštas (faktiškai 100 %) ir nebuvo pagrindo manyti, kad kuris nors iš eksportuojančių gamintojų būtų sąmoningai nebendradarbiavęs, nuspręsta, kad būtų tinkama visiems kitiems Brazilijos nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti tokio dydžio dempingo skirtumą, kuris prilygtų didžiausiam skirtumui, nustatytam bendradarbiaujančiam eksportuotojui.

| (68) | Laikinieji procentais išreikšti CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:







  Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % |
| --- | --- | --- |
| Visoms kitoms bendrovėms | 27,6 % |

(68)

Laikinieji procentais išreikšti CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

Visoms kitoms bendrovėms

27,6 %

2.   Armėnija

2.1.   Normalioji vertė

a)   Normaliosios vertės nustatymas eksportuojančiam gamintojui, kuriam RER nėra suteiktas

i)   Panaši šalis

| (69) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, normalioji vertė turi būti nustatyta remiantis kainomis šalies vidaus rinkoje arba apskaičiuotąja normaliąja verte panašioje šalyje. |
| --- | --- |

(69)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, normalioji vertė turi būti nustatyta remiantis kainomis šalies vidaus rinkoje arba apskaičiuotąja normaliąja verte panašioje šalyje.

| (70) | Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija nusprendė, kad Turkija yra tinkama panaši šalis normaliajai vertei nustatyti. |
| --- | --- |

(70)

Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija nusprendė, kad Turkija yra tinkama panaši šalis normaliajai vertei nustatyti.

ii)   Normalioji vertė

| (71) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, normalioji vertė eksportuojančiam gamintojui, kuriam nesuteiktas RER, nustatyta remiantis iš gamintojo panašioje šalyje gauta ir patikrinta informacija, t. y. remiantis Turkijos rinkoje sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis už panašių rūšių produktą pagal 43–52 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą metodiką. |
| --- | --- |

(71)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, normalioji vertė eksportuojančiam gamintojui, kuriam nesuteiktas RER, nustatyta remiantis iš gamintojo panašioje šalyje gauta ir patikrinta informacija, t. y. remiantis Turkijos rinkoje sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis už panašių rūšių produktą pagal 43–52 konstatuojamosiose dalyse išdėstytą metodiką.

2.2.   Eksporto kainos

| (72) | Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas kai kuriuos produktus eksportui į Bendriją parduodavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje. Dėl to nustatant šio pardavimo eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo remiamasi kainomis, faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis už nagrinėjamąjį produktą. Tačiau didžiausia šio pardavimo dalis vykdyta per susijusias Rusijos, Šveicarijos ir Vokietijos prekybos ir importo bendroves. Šiais atvejais eksporto kainos apskaičiuotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, laikinai koreguojant visas išlaidas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pagrįstą pardavimo skirtumą, bendrąsias ir administracines išlaidas ir gautą pelną, pagrįstą nesusijusio nagrinėjamojo produkto importuotojo ar prekybininko uždirbtu pelnu. |
| --- | --- |

(72)

Bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas kai kuriuos produktus eksportui į Bendriją parduodavo tiesiogiai nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje. Dėl to nustatant šio pardavimo eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį buvo remiamasi kainomis, faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis už nagrinėjamąjį produktą. Tačiau didžiausia šio pardavimo dalis vykdyta per susijusias Rusijos, Šveicarijos ir Vokietijos prekybos ir importo bendroves. Šiais atvejais eksporto kainos apskaičiuotos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, laikinai koreguojant visas išlaidas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pagrįstą pardavimo skirtumą, bendrąsias ir administracines išlaidas ir gautą pelną, pagrįstą nesusijusio nagrinėjamojo produkto importuotojo ar prekybininko uždirbtu pelnu.

2.3.   Palyginimas

| (73) | Prireikus pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo koreguojamos vežimo, draudimo, tvarkymo ir papildomos išlaidos, taip pat pakavimo, kreditų, banko mokesčių ir komisinių išlaidos ir koregavimas atliktas visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas yra pagrįstas, tikslus ir patvirtintas įrodymais. |
| --- | --- |

(73)

Prireikus pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo koreguojamos vežimo, draudimo, tvarkymo ir papildomos išlaidos, taip pat pakavimo, kreditų, banko mokesčių ir komisinių išlaidos ir koregavimas atliktas visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas yra pagrįstas, tikslus ir patvirtintas įrodymais.

2.4.   Dempingo skirtumai

a)   Bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, kuriam suteiktas IR

| (74) | Dempingo skirtumas vienam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, kuriam buvo suteiktas IR, nustatytas palyginus jo eksporto kainą su normaliąja verte panašioje šalyje, kaip išdėstyta pirmiau. |
| --- | --- |

(74)

Dempingo skirtumas vienam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, kuriam buvo suteiktas IR, nustatytas palyginus jo eksporto kainą su normaliąja verte panašioje šalyje, kaip išdėstyta pirmiau.

b)   Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams

| (75) | Kadangi bendradarbiavimo lygis Armėnijoje buvo aukštas (faktiškai 100 %) ir nebuvo pagrindo manyti, kad kuris nors iš šios šalies eksportuojančių gamintojų būtų sąmoningai nebendradarbiavęs, nuspręsta, kad būtų tinkama visiems kitiems Armėnijos nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti tokio dydžio dempingo skirtumą, kuris prilygtų didžiausiam skirtumui, nustatytam bendradarbiaujančiam eksportuotojui. |
| --- | --- |

(75)

Kadangi bendradarbiavimo lygis Armėnijoje buvo aukštas (faktiškai 100 %) ir nebuvo pagrindo manyti, kad kuris nors iš šios šalies eksportuojančių gamintojų būtų sąmoningai nebendradarbiavęs, nuspręsta, kad būtų tinkama visiems kitiems Armėnijos nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatyti tokio dydžio dempingo skirtumą, kuris prilygtų didžiausiam skirtumui, nustatytam bendradarbiaujančiam eksportuotojui.

| (76) | Šiuo pagrindu nustatytas laikinasis 37,0 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo dydis visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(76)

Šiuo pagrindu nustatytas laikinasis 37,0 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo dydis visos šalies mastu.

| (77) | Laikinasis procentais išreikštas CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra toks:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Uždaroji akcinė bendrovė „Rusal-Armenal“ | 37,0 % |
| Visoms kitoms bendrovėms | 37,0 % |

(77)

Laikinasis procentais išreikštas CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas yra toks:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

Uždaroji akcinė bendrovė „Rusal-Armenal“

37,0 %

Visoms kitoms bendrovėms

37,0 %

3.   KLR

3.1.   Normalioji vertė

a)   Normaliosios vertės nustatymas eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, bet suteiktas IR

| (78) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, nustatyta remiantis iš gamintojo panašioje šalyje gauta ir patikrinta informacija, t. y. remiantis Turkijos rinkoje sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis už panašių rūšių produktą pagal pirmiau išdėstytą metodiką. |
| --- | --- |

(78)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems nesuteiktas RER, nustatyta remiantis iš gamintojo panašioje šalyje gauta ir patikrinta informacija, t. y. remiantis Turkijos rinkoje sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis už panašių rūšių produktą pagal pirmiau išdėstytą metodiką.

| (79) | Kai pardavimas vidaus rinkoje nesusijusiems pirkėjams buvo tipiškas ir pelningas, normalioji vertė nustatyta remiantis visomis Turkijos rinkoje sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis už panašių rūšių produktą, kuris buvo parduodamas įprastinėmis prekybos sąlygomis, kaip aprašyta 43–52 konstatuojamosiose dalyse. Kai pardavimas vis dėlto nebuvo tipiškas ar pelningas, normalioji vertė apskaičiuota naudojant Turkijos gamintojo gamybos sąnaudas su PBA išlaidomis ir pagrįstą pelno vertę vidaus rinkoje. |
| --- | --- |

(79)

Kai pardavimas vidaus rinkoje nesusijusiems pirkėjams buvo tipiškas ir pelningas, normalioji vertė nustatyta remiantis visomis Turkijos rinkoje sumokėtomis ar mokėtinomis kainomis už panašių rūšių produktą, kuris buvo parduodamas įprastinėmis prekybos sąlygomis, kaip aprašyta 43–52 konstatuojamosiose dalyse. Kai pardavimas vis dėlto nebuvo tipiškas ar pelningas, normalioji vertė apskaičiuota naudojant Turkijos gamintojo gamybos sąnaudas su PBA išlaidomis ir pagrįstą pelno vertę vidaus rinkoje.

3.2.   Eksportuojančių gamintojų, kuriems suteiktas IR, eksporto kainos

| (80) | Tiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas IR, kurie produktą eksportui į Bendriją parduodavo tiesiogiai nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis už nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. Vienai bendradarbiaujančiai eksportuojančių gamintojų grupei, vykdžiusiai pardavimą per susijusį Bendrijos importuotoją, eksporto kaina apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, laikinai koreguojant visas išlaidas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pagrįstą pardavimo skirtumą, bendrąsias ir administracines išlaidas ir gautą pelną, pagrįstą nesusijusio nagrinėjamojo produkto importuotojo ar prekybininko uždirbtu pelnu. |
| --- | --- |

(80)

Tiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas IR, kurie produktą eksportui į Bendriją parduodavo tiesiogiai nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį eksporto kainos buvo nustatytos remiantis už nagrinėjamąjį produktą faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis. Vienai bendradarbiaujančiai eksportuojančių gamintojų grupei, vykdžiusiai pardavimą per susijusį Bendrijos importuotoją, eksporto kaina apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, laikinai koreguojant visas išlaidas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, įskaitant pagrįstą pardavimo skirtumą, bendrąsias ir administracines išlaidas ir gautą pelną, pagrįstą nesusijusio nagrinėjamojo produkto importuotojo ar prekybininko uždirbtu pelnu.

3.3.   Palyginimas

| (81) | Prireikus pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo koreguojamos vežimo, draudimo, tvarkymo ir papildomos sąnaudos, pakavimo, kreditų, banko mokesčių ir komisinių išlaidos visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas buvo pagrįstas, tikslus ir patvirtintas įrodymais. |
| --- | --- |

(81)

Prireikus pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo koreguojamos vežimo, draudimo, tvarkymo ir papildomos sąnaudos, pakavimo, kreditų, banko mokesčių ir komisinių išlaidos visais atvejais, kai nustatyta, kad toks koregavimas buvo pagrįstas, tikslus ir patvirtintas įrodymais.

3.4.   Dempingo skirtumai

a)   Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas IR

| (82) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumai bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas IR, buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatytos svertinės vidutinės eksporto kainos pagal produkto rūšį palyginimu. Dviejų susijusių KLR bendrovių, kurioms suteiktas IR, Alcoa Shanghai ir Alcoa Bohai, atveju, buvo išvestas abiejų bendrovių duomenų vidurkis, siekiant apskaičiuoti vieną dempingo skirtumą nagrinėjamajai grupei. |
| --- | --- |

(82)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis dempingo skirtumai bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems suteiktas IR, buvo nustatytas remiantis svertinės vidutinės normaliosios vertės pagal produkto rūšį ir pirmiau nustatytos svertinės vidutinės eksporto kainos pagal produkto rūšį palyginimu. Dviejų susijusių KLR bendrovių, kurioms suteiktas IR, Alcoa Shanghai ir Alcoa Bohai, atveju, buvo išvestas abiejų bendrovių duomenų vidurkis, siekiant apskaičiuoti vieną dempingo skirtumą nagrinėjamajai grupei.

b)   Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams

| (83) | Kadangi KLR bendradarbiavo labai mažai, dempingo skirtumas visos šalies mastu taikomas visiems kitiems KLR eksportuotojams, apskaičiuotas pagal vieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam nesuteiktas nei RER, nei IR, mažiausiomis dempingo kainomis sudarytus sandorius. |
| --- | --- |

(83)

Kadangi KLR bendradarbiavo labai mažai, dempingo skirtumas visos šalies mastu taikomas visiems kitiems KLR eksportuotojams, apskaičiuotas pagal vieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam nesuteiktas nei RER, nei IR, mažiausiomis dempingo kainomis sudarytus sandorius.

| (84) | Šiuo pagrindu nustatytas laikinasis 42,9 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo dydis visos šalies mastu. |
| --- | --- |

(84)

Šiuo pagrindu nustatytas laikinasis 42,9 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo dydis visos šalies mastu.

| (85) | Taigi laikinieji procentais išreikšti CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Alcoa Bohai ir Alcoa Shanghai | 23,9 % |
| Shandong Loften | 31,6 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % |
| Visoms kitoms bendrovėms | 42,9 % |

(85)

Taigi laikinieji procentais išreikšti CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

Alcoa Bohai ir Alcoa Shanghai

23,9 %

Shandong Loften

31,6 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

Visoms kitoms bendrovėms

42,9 %

E.   ŽALA

1.   Bendrijos gamyba ir Bendrijos pramonė

| (86) | Atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje pateiktą Bendrijos pramonės (toliau – BP) apibrėžtį, siekiant nustatyti visą Bendrijos produkcijos apimtį, buvo atsižvelgta į visų Bendrijos gamintojų, įsikūrusių Bendrijoje ir nesusijusių su jokiu nagrinėjamuoju eksportuojančiu gamintoju, produkciją. |
| --- | --- |

(86)

Atsižvelgiant į pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje pateiktą Bendrijos pramonės (toliau – BP) apibrėžtį, siekiant nustatyti visą Bendrijos produkcijos apimtį, buvo atsižvelgta į visų Bendrijos gamintojų, įsikūrusių Bendrijoje ir nesusijusių su jokiu nagrinėjamuoju eksportuojančiu gamintoju, produkciją.

| (87) | Skundą keturių tyrime bendradarbiavusių Bendrijos gamintojų vardu pateikė „Eurométaux“. Dar vienas gamintojas palaikė skundą, o vienas gamintojas skundui nepritarė. Tiriamuoju laikotarpiu penkių bendradarbiaujančių gamintojų produkcija sudarė daugiau kaip 60 % visos Bendrijos produkcijos, kaip išdėstyta 86 konstatuojamojoje dalyje. Todėl laikoma, kad penki bendradarbiaujantys gamintojai sudaro Bendrijos pramonę (toliau – BP), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(87)

Skundą keturių tyrime bendradarbiavusių Bendrijos gamintojų vardu pateikė „Eurométaux“. Dar vienas gamintojas palaikė skundą, o vienas gamintojas skundui nepritarė. Tiriamuoju laikotarpiu penkių bendradarbiaujančių gamintojų produkcija sudarė daugiau kaip 60 % visos Bendrijos produkcijos, kaip išdėstyta 86 konstatuojamojoje dalyje. Todėl laikoma, kad penki bendradarbiaujantys gamintojai sudaro Bendrijos pramonę (toliau – BP), kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

2.   Bendrijos suvartojimas

| (88) | Bendrijoje suvartojamas kiekis nustatytas remiantis BP pardavimo apimtimi Bendrijos rinkoje, apytiksliais pardavimo duomenimis, susijusiais su kitų gamintojų pardavimu Bendrijoje ir importu iš nagrinėjamųjų šalių ir kitų trečiųjų šalių, remiantis Eurostato ir nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų pateikta informacija. |
| --- | --- |

(88)

Bendrijoje suvartojamas kiekis nustatytas remiantis BP pardavimo apimtimi Bendrijos rinkoje, apytiksliais pardavimo duomenimis, susijusiais su kitų gamintojų pardavimu Bendrijoje ir importu iš nagrinėjamųjų šalių ir kitų trečiųjų šalių, remiantis Eurostato ir nagrinėjamųjų eksportuojančių gamintojų pateikta informacija.

| (89) | Pažymėtina, kad KN kodas ex 7607 11 10, pagal kurį šiame tyrime nustatyta importo apimtis, apima ne tik nagrinėjamąjį produktą, bet ir kitas aliumininės folijos rūšis, tokias kaip tam tikra aliuminio pakeista folija (APF) (daugiausia naudojama ilgalaikiam skysčių ir maisto produktų laikymui) arba kiti folijos produktai, įskaitant vartotojams skirtas rites (žr. 15 konstatuojamąją dalį), kurios nėra nagrinėjamasis produktas. Todėl iš šios platesnės produktų kategorijos buvo neįmanoma išskirti tik duomenų apie aliumininę foliją, taigi reikėjo apytiksliai apskaičiuoti visą nagrinėjamojo produkto importo apimtį. Šiuo atžvilgiu skundo pateikėjas teigė, kad tam tikri importuojami produktai, kuriems priskiriamas šis kodas, turėtų būti nenagrinėjami dėl jų specifinės kilmės (t. y. jie pagaminti šalyse, kuriose, kaip žinoma, aliumininė folija negaminama) arba dėl specifinio kainų lygio, iš kurio matyti, kad šie importuojami produktai nėra nagrinėjamasis produktas. Taip pat turėtų būti nenagrinėjami laikinai perdirbti įvežami importuojami produktai, nes laikinasis įvežimas perdirbti nėra ekonomiškai naudingas aliumininės folijos rinkai dėl techninio sudėtingumo ir reikalingų didelių sąnaudų. Nuspręsta, kad ši metodika leistų susidaryti patikimą viso importuojamos aliumininės folijos kiekio vaizdą. |
| --- | --- |

(89)

Pažymėtina, kad KN kodas ex 7607 11 10, pagal kurį šiame tyrime nustatyta importo apimtis, apima ne tik nagrinėjamąjį produktą, bet ir kitas aliumininės folijos rūšis, tokias kaip tam tikra aliuminio pakeista folija (APF) (daugiausia naudojama ilgalaikiam skysčių ir maisto produktų laikymui) arba kiti folijos produktai, įskaitant vartotojams skirtas rites (žr. 15 konstatuojamąją dalį), kurios nėra nagrinėjamasis produktas. Todėl iš šios platesnės produktų kategorijos buvo neįmanoma išskirti tik duomenų apie aliumininę foliją, taigi reikėjo apytiksliai apskaičiuoti visą nagrinėjamojo produkto importo apimtį. Šiuo atžvilgiu skundo pateikėjas teigė, kad tam tikri importuojami produktai, kuriems priskiriamas šis kodas, turėtų būti nenagrinėjami dėl jų specifinės kilmės (t. y. jie pagaminti šalyse, kuriose, kaip žinoma, aliumininė folija negaminama) arba dėl specifinio kainų lygio, iš kurio matyti, kad šie importuojami produktai nėra nagrinėjamasis produktas. Taip pat turėtų būti nenagrinėjami laikinai perdirbti įvežami importuojami produktai, nes laikinasis įvežimas perdirbti nėra ekonomiškai naudingas aliumininės folijos rinkai dėl techninio sudėtingumo ir reikalingų didelių sąnaudų. Nuspręsta, kad ši metodika leistų susidaryti patikimą viso importuojamos aliumininės folijos kiekio vaizdą.

| (90) | Bendrijos suvartojamo kiekio sumažėjimą 8 procentiniais punktais 2006 m. galima paaiškinti staigiu aliuminio kainų augimu tarptautinėje rinkoje – tais metais kainos išaugo 33 % ir tai turėjo tiesioginį poveikį aliumininės folijos paklausai.


  1
     
  lentelė



  Suvartojimas Europos Sąjungoje (kiekis) | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suvartojimas tonomis | 95 296 | 87 630 | 115 364 | 98 689 |
| Suvartojimas (indeksas) | 100 | 92 | 121 | 104 |

(90)

Bendrijos suvartojamo kiekio sumažėjimą 8 procentiniais punktais 2006 m. galima paaiškinti staigiu aliuminio kainų augimu tarptautinėje rinkoje – tais metais kainos išaugo 33 % ir tai turėjo tiesioginį poveikį aliumininės folijos paklausai.

1
     
  lentelė

Suvartojimas Europos Sąjungoje (kiekis)

2005

2006

2007

TL

Suvartojimas tonomis

95 296

87 630

115 364

98 689

Suvartojimas (indeksas)

100

92

121

104

3.   Suvestinis nagrinėjamojo importo poveikio vertinimas

| (91) | Komisija nagrinėjo, ar importuojamą Armėnijos, Brazilijos ir KLR kilmės aliumininę foliją reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį. |
| --- | --- |

(91)

Komisija nagrinėjo, ar importuojamą Armėnijos, Brazilijos ir KLR kilmės aliumininę foliją reikėtų vertinti bendrai pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalį.

| (92) | Brazilijos eksportuotojas teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu iš Brazilijos importuojamas produktų kiekis ir rinkos dalys mažėjo, o importo apimtis iš kitų dviejų šalių didėjo. Be to, iš Brazilijos importuojamas produktas yra tariamai kokybiškesnis už iš KLR ir Armėnijos importuojamą produktą ir jo pardavimo kanalai ir „platinimo metodai“ yra skirtingi. Tai rodytų, kad Brazilijos importui konkurencijos sąlygos buvo kitokios negu kitų nagrinėjamųjų šalių importui. Todėl nebūtų įvykdyta bent viena pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje numatyta sąlyga. |
| --- | --- |

(92)

Brazilijos eksportuotojas teigė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu iš Brazilijos importuojamas produktų kiekis ir rinkos dalys mažėjo, o importo apimtis iš kitų dviejų šalių didėjo. Be to, iš Brazilijos importuojamas produktas yra tariamai kokybiškesnis už iš KLR ir Armėnijos importuojamą produktą ir jo pardavimo kanalai ir „platinimo metodai“ yra skirtingi. Tai rodytų, kad Brazilijos importui konkurencijos sąlygos buvo kitokios negu kitų nagrinėjamųjų šalių importui. Todėl nebūtų įvykdyta bent viena pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje numatyta sąlyga.

| (93) | Šis prašymas negalėtų būti priimtas dėl toliau išdėstytų priežasčių:






  — | kaip išdėstyta 53–85 konstatuojamosiose dalyse, nustatytas importo iš kiekvienos iš nagrinėjamųjų šalių dempingo skirtumas buvo didesnis nei de minimis riba, apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje, |
| --- | --- | --- |

(93)

Šis prašymas negalėtų būti priimtas dėl toliau išdėstytų priežasčių:

—

kaip išdėstyta 53–85 konstatuojamosiose dalyse, nustatytas importo iš kiekvienos iš nagrinėjamųjų šalių dempingo skirtumas buvo didesnis nei de minimis riba, apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje,

| — | importo iš Armėnijos, Brazilijos ir KLR kiekis nebuvo nedidelis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje, t. y. jų rinkos dalys TL atitinkamai siekė 5,2 %, 12,8 % ir 30,7 % (žr. 4 lentelę). Nustatyta, kad importas iš Brazilijos nekito nuo 2006 m. iki TL pabaigos, nepaisant to, kad buvo atnaujintas importas iš Kinijos ir pradėta importuoti iš Armėnijos (žr. 3 lentelę), |
| --- | --- |

—

importo iš Armėnijos, Brazilijos ir KLR kiekis nebuvo nedidelis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje, t. y. jų rinkos dalys TL atitinkamai siekė 5,2 %, 12,8 % ir 30,7 % (žr. 4 lentelę). Nustatyta, kad importas iš Brazilijos nekito nuo 2006 m. iki TL pabaigos, nepaisant to, kad buvo atnaujintas importas iš Kinijos ir pradėta importuoti iš Armėnijos (žr. 3 lentelę),

| — | atsižvelgiant į iš nagrinėjamųjų šalių importuojamų produktų ir panašaus Bendrijos produkto konkurencijos sąlygas, atlikus tyrimą nustatyta, kad nepaisant galimų kokybės skirtumų importuojamų produktų (iš visų nagrinėjamųjų šalių) ir Bendrijoje pagamintų produktų pagrindinės fizinės savybės yra tokios pačios ir jie naudojami tokioms pat reikmėms. Nustatyta, kad pardavimo kanalai visais atvejais buvo panašūs (t. y. produktai dažniausiai parduodami per pervyniotojus mažmenininkams ir galutiniams vartotojams), nepaisant Brazilijos eksportuotojo teiginių. Kalbant apie skirtingus „platinimo metodus“, dažniausiai nurodomas būdas, kuriuo buvo susisiekta su įvairiais pirkėjais, ir tai nebuvo laikoma veiksniu, iš kurio matyti, kad konkurencijos sąlygos buvo skirtingos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgiant į iš nagrinėjamųjų šalių importuojamų produktų ir panašaus Bendrijos produkto konkurencijos sąlygas, atlikus tyrimą nustatyta, kad nepaisant galimų kokybės skirtumų importuojamų produktų (iš visų nagrinėjamųjų šalių) ir Bendrijoje pagamintų produktų pagrindinės fizinės savybės yra tokios pačios ir jie naudojami tokioms pat reikmėms. Nustatyta, kad pardavimo kanalai visais atvejais buvo panašūs (t. y. produktai dažniausiai parduodami per pervyniotojus mažmenininkams ir galutiniams vartotojams), nepaisant Brazilijos eksportuotojo teiginių. Kalbant apie skirtingus „platinimo metodus“, dažniausiai nurodomas būdas, kuriuo buvo susisiekta su įvairiais pirkėjais, ir tai nebuvo laikoma veiksniu, iš kurio matyti, kad konkurencijos sąlygos buvo skirtingos,

| — | atlikus tyrimą nustatyta, kad nors panaikinus KLR taikomą antidempingo muitą (žr. 114 konstatuojamąją dalį) importo iš nagrinėjamųjų šalių apimčių tendencijos 2005 m. ir 2006 m. buvo skirtingos, konkurencijos sąlygas importui iš nagrinėjamųjų šalių lėmė tai, kad importas iš KLR ir Armėnijos buvo atnaujintas arba pradėtas tik 2006 m., o Brazilijos produktas jau buvo įsitvirtinęs Bendrijos rinkoje. Vien šio fakto nepakanka išvadai, kad šioms trims nagrinėjamosioms šalims konkurencijos sąlygos yra skirtingos. Nuo 2007 m. iki TL importo iš KLR, Armėnijos ir Brazilijos apimtys nusistovėjo, |
| --- | --- |

—

atlikus tyrimą nustatyta, kad nors panaikinus KLR taikomą antidempingo muitą (žr. 114 konstatuojamąją dalį) importo iš nagrinėjamųjų šalių apimčių tendencijos 2005 m. ir 2006 m. buvo skirtingos, konkurencijos sąlygas importui iš nagrinėjamųjų šalių lėmė tai, kad importas iš KLR ir Armėnijos buvo atnaujintas arba pradėtas tik 2006 m., o Brazilijos produktas jau buvo įsitvirtinęs Bendrijos rinkoje. Vien šio fakto nepakanka išvadai, kad šioms trims nagrinėjamosioms šalims konkurencijos sąlygos yra skirtingos. Nuo 2007 m. iki TL importo iš KLR, Armėnijos ir Brazilijos apimtys nusistovėjo,

| — | galiausiai, kaip matyti iš 2 lentelės, nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Brazilijos importo pardavimo kaina atitiko kitų nagrinėjamųjų šalių pardavimo kainas ir jų tendencijos buvo vienodos. |
| --- | --- |

—

galiausiai, kaip matyti iš 2 lentelės, nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinė Brazilijos importo pardavimo kaina atitiko kitų nagrinėjamųjų šalių pardavimo kainas ir jų tendencijos buvo vienodos.

2
     
  lentelė

Vidutinės importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos

| Vieneto kaina
  (eurai už toną) | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR | 2 170 | 2 666 | 2 722 | 2 602 |
| Indeksas | 0 | 100 | 102 | 98 |
| Armėnija | — | 2 316 | 2 724 | 2 614 |
| Indeksas | — | 100 | 118 | 113 |
| Brazilija | 2 252 | 2 609 | 2 712 | 2 440 |
| Indeksas | 100 | 116 | 120 | 108 |

Vieneto kaina

(eurai už toną)

2005

2006

2007

TL

KLR

2 170

2 666

2 722

2 602

Indeksas

0

100

102

98

Armėnija

—

2 316

2 724

2 614

Indeksas

—

100

118

113

Brazilija

2 252

2 609

2 712

2 440

Indeksas

100

116

120

108

| (94) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad buvo laikomasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išvardytų kriterijų ir kad importas iš nagrinėjamųjų šalių turėtų būti nagrinėjamas bendrai. |
| --- | --- |

(94)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad buvo laikomasi visų pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalyje išvardytų kriterijų ir kad importas iš nagrinėjamųjų šalių turėtų būti nagrinėjamas bendrai.

4.   Importas iš nagrinėjamųjų šalių

4.1.   Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis

| (95) | Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis padidėjo nuo 13 499 tonų 2005 m. iki 48 141 tonų TL, t. y. 257 %. Importo apimtis ypač padidėjo 2006–2007 m. – 276 %.


  3
     
  lentelė



  Importas iš nagrinėjamųjų šalių










  Importas (tonos) | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Armėnija | 0 | 65 | 5 477 | 5 195 |
| Indeksas | — | 100 | 8 374 | 7 943 |
| Brazilija | 13 452 | 12 672 | 12 556 | 12 628 |
| Indeksas | 100 | 94 | 93 | 94 |
| KLR | 47 | 3 416 | 35 358 | 30 318 |
| Indeksas | — | 100 | 1 035 | 888 |
| Visos nagrinėjamosios šalys | 13 499 | 16 153 | 53 391 | 48 141 |
| Indeksas | 100 | 120 | 396 | 357 |

(95)

Importo iš nagrinėjamųjų šalių apimtis padidėjo nuo 13 499 tonų 2005 m. iki 48 141 tonų TL, t. y. 257 %. Importo apimtis ypač padidėjo 2006–2007 m. – 276 %.

3
     
  lentelė

Importas iš nagrinėjamųjų šalių

Importas (tonos)

2005

2006

2007

TL

Armėnija

0

65

5 477

5 195

Indeksas

—

100

8 374

7 943

Brazilija

13 452

12 672

12 556

12 628

Indeksas

100

94

93

94

KLR

47

3 416

35 358

30 318

Indeksas

—

100

1 035

888

Visos nagrinėjamosios šalys

13 499

16 153

53 391

48 141

Indeksas

100

120

396

357

| (96) | 2005 m.–TL nagrinėjamųjų šalių užimama rinkos dalis padidėjo nuo 14 % iki 49 %, t. y. 35 procentiniais punktais. Šis padidėjimas buvo ypač didelis 2006–2007 m., kai rinkos dalis padidėjo 28 procentiniais punktais.


  4
     
  lentelė



  Nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis










  Rinkos dalis | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Armėnija | — | 0,07 % | 4,75 % | 5,26 % |
| Brazilija | 14,12 % | 14,46 % | 10,88 % | 12,80 % |
| KLR | 0,05 % | 3,90 % | 30,65 % | 30,72 % |
| Visos nagrinėjamosios šalys | 14 % | 18 % | 46 % | 49 % |

(96)

2005 m.–TL nagrinėjamųjų šalių užimama rinkos dalis padidėjo nuo 14 % iki 49 %, t. y. 35 procentiniais punktais. Šis padidėjimas buvo ypač didelis 2006–2007 m., kai rinkos dalis padidėjo 28 procentiniais punktais.

4
     
  lentelė

Nagrinėjamųjų šalių rinkos dalis

Rinkos dalis

2005

2006

2007

TL

Armėnija

—

0,07 %

4,75 %

5,26 %

Brazilija

14,12 %

14,46 %

10,88 %

12,80 %

KLR

0,05 %

3,90 %

30,65 %

30,72 %

Visos nagrinėjamosios šalys

14 %

18 %

46 %

49 %

4.2.   Kainos

| (97) | Nuo 2005 m. iki TL importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos padidėjo 15 % nuo 2 211 EUR už toną iki 2 552 EUR už toną, nes pabrango žaliavos, bet šios kainos padidėjo mažiau nei BP kainos (žr. 7 lentelę).


  5
     
  lentelė



  Importuojamo nagrinėjamojo produkto kainos










  Vieneto kainos (eurai už toną) | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Visos nagrinėjamosios šalys | 2 211 | 2 530 | 2 719 | 2 552 |
| Indeksas | 100 | 114 | 123 | 115 |

(97)

Nuo 2005 m. iki TL importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos padidėjo 15 % nuo 2 211 EUR už toną iki 2 552 EUR už toną, nes pabrango žaliavos, bet šios kainos padidėjo mažiau nei BP kainos (žr. 7 lentelę).

5
     
  lentelė

Importuojamo nagrinėjamojo produkto kainos

Vieneto kainos (eurai už toną)

2005

2006

2007

TL

Visos nagrinėjamosios šalys

2 211

2 530

2 719

2 552

Indeksas

100

114

123

115

4.3.   Priverstinis kainų mažinimas

| (98) | Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos svertinės vidutinės BP kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis svertinėmis vidutinėmis iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo. |
| --- | --- |

(98)

Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos svertinės vidutinės BP kiekvienos rūšies produkto pardavimo nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje kainos palygintos su atitinkamomis svertinėmis vidutinėmis iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto kainomis pirmam nepriklausomam pirkėjui, nustatytomis remiantis CIF ir atitinkamai pakoreguotomis atsižvelgiant į išlaidas po importo.

| (99) | BP pardavimo kainos ir importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos buvo palygintos tuo pačiu prekybos lygiu, tai yra kainų nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje lygiu. |
| --- | --- |

(99)

BP pardavimo kainos ir importo iš nagrinėjamųjų šalių kainos buvo palygintos tuo pačiu prekybos lygiu, tai yra kainų nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje lygiu.

| (100) | Tiriamuoju laikotarpiu svertiniai vidutiniai priverstinio kainų mažinimo skirtumai BP pardavimo kainų procentine išraiška buvo 8,0 % Armėnijai, 12,6 % Brazilijai ir 20 % KLR. Bendras visų nagrinėjamųjų šalių svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas TL buvo 10,0 %. |
| --- | --- |

(100)

Tiriamuoju laikotarpiu svertiniai vidutiniai priverstinio kainų mažinimo skirtumai BP pardavimo kainų procentine išraiška buvo 8,0 % Armėnijai, 12,6 % Brazilijai ir 20 % KLR. Bendras visų nagrinėjamųjų šalių svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas TL buvo 10,0 %.

5.   Bendrijos pramonės padėtis

| (101) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį BP, buvo vertinami visi ekonominiai veiksniai, per nagrinėjamąjį laikotarpį darę poveikį BP būklei. |
| --- | --- |

(101)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį, nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį BP, buvo vertinami visi ekonominiai veiksniai, per nagrinėjamąjį laikotarpį darę poveikį BP būklei.

5.1.   Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

6
     
  lentelė

Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba tonomis | 56 662 | 50 184 | 41 482 | 33 645 |
| Gamyba (indeksas) | 100 | 95 | 79 | 64 |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 61 144 | 60 142 | 56 873 | 55 852 |
| Gamybos pajėgumai (indeksas) | 100 | 98 | 93 | 91 |
| Pajėgumų naudojimas | 86 % | 83 % | 73 % | 60 % |
| Pajėgumų naudojimas (indeksas) | 100 | 97 | 85 | 70 |

2005

2006

2007

TL

Gamyba tonomis

56 662

50 184

41 482

33 645

Gamyba (indeksas)

100

95

79

64

Gamybos pajėgumai (tonomis)

61 144

60 142

56 873

55 852

Gamybos pajėgumai (indeksas)

100

98

93

91

Pajėgumų naudojimas

86 %

83 %

73 %

60 %

Pajėgumų naudojimas (indeksas)

100

97

85

70

| (102) | 2005 m.–TL BP gamybos apimtis akivaizdžiai mažėjo. BP gamybos apimtis sumažėjo 36 %, o visi gamybos pajėgumai sumažėjo 9 %. Tuo paaiškinama, kodėl nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų naudojimas sumažėjo tik 30 %, antraip jis būtų sumažėjęs dar daugiau. |
| --- | --- |

(102)

2005 m.–TL BP gamybos apimtis akivaizdžiai mažėjo. BP gamybos apimtis sumažėjo 36 %, o visi gamybos pajėgumai sumažėjo 9 %. Tuo paaiškinama, kodėl nagrinėjamuoju laikotarpiu pajėgumų naudojimas sumažėjo tik 30 %, antraip jis būtų sumažėjęs dar daugiau.

5.2.   Parduotas kiekis, rinkos dalys, augimas ir vidutinė vieneto kaina EB

| (103) | Toliau pateikti skaičiai rodo BP pardavimą nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams.


  7
     
  lentelė



  Parduotas kiekis, rinkos dalis, augimas ir vidutinės vieneto kainos Bendrijoje | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo apimtis (tonomis) | 43 972 | 45 540 | 37 531 | 30 589 |
| Pardavimo apimtis (indeksas) | 100 | 104 | 85 | 70 |
| Rinkos dalis | 47 % | 52 % | 33 % | 31 % |
| Vieneto kainos (eurai už toną) | 2 574 | 3 052 | 3 229 | 3 081 |
| Vieneto kainos (indeksas) | 100 | 119 | 125 | 120 |

(103)

Toliau pateikti skaičiai rodo BP pardavimą nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams.

7
     
  lentelė

Parduotas kiekis, rinkos dalis, augimas ir vidutinės vieneto kainos Bendrijoje

2005

2006

2007

TL

Pardavimo apimtis (tonomis)

43 972

45 540

37 531

30 589

Pardavimo apimtis (indeksas)

100

104

85

70

Rinkos dalis

47 %

52 %

33 %

31 %

Vieneto kainos (eurai už toną)

2 574

3 052

3 229

3 081

Vieneto kainos (indeksas)

100

119

125

120

| (104) | Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijoje suvartojamas kiekis kito ir baigiantis TL galiausiai padidėjo 4 %, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia, BP nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje parduodamo nagrinėjamojo produkto kiekis sumažėjo 30 %. Tai reiškia, kad BP negalėjo turėti naudos iš padidėjusio suvartojamo kiekio, ypač 2007 m. ir TL pabaigoje, ir apskritai iš stabilaus suvartojamo kiekio nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl importo dempingo kainomis. Taigi BP rinkos dalis 2005 m.–TL sumažėjo 16 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(104)

Nors nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijoje suvartojamas kiekis kito ir baigiantis TL galiausiai padidėjo 4 %, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia, BP nepriklausomiems pirkėjams Bendrijos rinkoje parduodamo nagrinėjamojo produkto kiekis sumažėjo 30 %. Tai reiškia, kad BP negalėjo turėti naudos iš padidėjusio suvartojamo kiekio, ypač 2007 m. ir TL pabaigoje, ir apskritai iš stabilaus suvartojamo kiekio nagrinėjamuoju laikotarpiu dėl importo dempingo kainomis. Taigi BP rinkos dalis 2005 m.–TL sumažėjo 16 procentinių punktų.

| (105) | Tuo pačiu laikotarpiu vidutinės BP EXW pardavimo nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje kainos padidėjo 20 %, atspindėdamos didelį pagrindinės žaliavos, t. y. aliuminio, kainos padidėjimą. Vis dėlto aliuminio kainai padidėjus 27 %, BP pardavimo kaina padidėjo tik 20 %. Iš tikrųjų, BP negalėjo perkelti visų padidėjusių kainų naštos pirkėjams. |
| --- | --- |

(105)

Tuo pačiu laikotarpiu vidutinės BP EXW pardavimo nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje kainos padidėjo 20 %, atspindėdamos didelį pagrindinės žaliavos, t. y. aliuminio, kainos padidėjimą. Vis dėlto aliuminio kainai padidėjus 27 %, BP pardavimo kaina padidėjo tik 20 %. Iš tikrųjų, BP negalėjo perkelti visų padidėjusių kainų naštos pirkėjams.

5.3.   Atsargos

| (106) | Toliau pateikiami duomenys rodo atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje.


  8
     
  lentelė



  Atsargos | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos tonomis | 3 300 | 2 936 | 3 260 | 3 068 |
| Atsargos (indeksas) | 100 | 89 | 99 | 93 |

(106)

Toliau pateikiami duomenys rodo atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje.

8
     
  lentelė

Atsargos

2005

2006

2007

TL

Atsargos tonomis

3 300

2 936

3 260

3 068

Atsargos (indeksas)

100

89

99

93

| (107) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad atsargos negali būti laikomos tinkamu žalos rodikliu, nes didžioji dalis produkcijos gaminama pagal užsakymus. Todėl su atsargomis susijusios tendencijos pateikiamos kaip informacija. Bet kokiu atveju 2005 m.–TL atsargų lygis sumažėjo 7 %. |
| --- | --- |

(107)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad atsargos negali būti laikomos tinkamu žalos rodikliu, nes didžioji dalis produkcijos gaminama pagal užsakymus. Todėl su atsargomis susijusios tendencijos pateikiamos kaip informacija. Bet kokiu atveju 2005 m.–TL atsargų lygis sumažėjo 7 %.

5.4.   Investicijos ir pajėgumas padidinti kapitalą

9
     
  lentelė

Investicijos

| | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Investicijos (EUR) | 6 900 065 | 671 268 | 1 329 302 | 3 993 640 |
| Investicijos (indeksas) | 100 | 10 | 19 | 58 |

2005

2006

2007

TL

Investicijos (EUR)

6 900 065

671 268

1 329 302

3 993 640

Investicijos (indeksas)

100

10

19

58

| (108) | 2005 m.–TL investicijos, susijusios su panašaus produkto gamyba, sumažėjo 42 %. Po staigaus 90 % sumažėjimo 2005–2006 m., 2007 m. investicijos tebebuvo mažos. TL investicijų vertė padidėjo 39 %, tačiau, palyginti su 2005 m., jų vertė išliko maža. Atliekant tyrimą nustatyta, kad investicijos į pastatus, įrangą ir mašinas buvo daromos tik siekiant palaikyti gamybos pajėgumus. Pažymėtina, kad šias investicijas taip pat galima naudoti kitų aliumininių folijų, kurios nėra nagrinėjamasis produktas, gamybai. Tačiau, nors buvo neįmanoma priskirti tikslios sumos nagrinėjamajam produktui, atsižvelgiant į anksčiau minėtą mažą pajėgumų naudojimą, pasirodė, kad investicijos bet kokiu atveju buvo daromos ne siekiant apskritai padidinti gamybos pajėgumus, bet siekiant pagerinti ir racionalizuoti gamybos procesą, kad būtų taupomos sąnaudos. |
| --- | --- |

(108)

2005 m.–TL investicijos, susijusios su panašaus produkto gamyba, sumažėjo 42 %. Po staigaus 90 % sumažėjimo 2005–2006 m., 2007 m. investicijos tebebuvo mažos. TL investicijų vertė padidėjo 39 %, tačiau, palyginti su 2005 m., jų vertė išliko maža. Atliekant tyrimą nustatyta, kad investicijos į pastatus, įrangą ir mašinas buvo daromos tik siekiant palaikyti gamybos pajėgumus. Pažymėtina, kad šias investicijas taip pat galima naudoti kitų aliumininių folijų, kurios nėra nagrinėjamasis produktas, gamybai. Tačiau, nors buvo neįmanoma priskirti tikslios sumos nagrinėjamajam produktui, atsižvelgiant į anksčiau minėtą mažą pajėgumų naudojimą, pasirodė, kad investicijos bet kokiu atveju buvo daromos ne siekiant apskritai padidinti gamybos pajėgumus, bet siekiant pagerinti ir racionalizuoti gamybos procesą, kad būtų taupomos sąnaudos.

5.5.   Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas

10
     
  lentelė

Pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas

| | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimo EB pelningumas | –4,8 % | –3,0 % | –0,1 % | –3,7 % |
| Visų investicijų grąža | –90,3 % | – 718,8 % | –9,7 % | –85,7 % |
| Grynųjų pinigų srautas | 3 % | –2 % | –1 % | 1 % |

2005

2006

2007

TL

Pardavimo EB pelningumas

–4,8 %

–3,0 %

–0,1 %

–3,7 %

Visų investicijų grąža

–90,3 %

– 718,8 %

–9,7 %

–85,7 %

Grynųjų pinigų srautas

3 %

–2 %

–1 %

1 %

| (109) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumas, išreikštas BP grynojo pardavimo procentais, išliko neigiamas ir atitiko tokią pačią Bendrijos suvartojimo tendenciją, t. y. atlikus tyrimą nustatyta, kad 2007 m. Bendrijoje suvartojamas kiekis šiek tiek padidėjo, bet TL vėl sumažėjo. |
| --- | --- |

(109)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu pelningumas, išreikštas BP grynojo pardavimo procentais, išliko neigiamas ir atitiko tokią pačią Bendrijos suvartojimo tendenciją, t. y. atlikus tyrimą nustatyta, kad 2007 m. Bendrijoje suvartojamas kiekis šiek tiek padidėjo, bet TL vėl sumažėjo.

| (110) | Visų investicijų grąža buvo apskaičiuota grynąjį ikimokestinį pelną už panašų produktą išreiškus ilgalaikio turto, priskirto panašiam produktui, grynosios buhalterinės vertės procentais. Nagrinėjamuoju laikotarpiu šis rodiklis buvo neigiamas, ypač 2005–2006 m., kai investicijų grąža sumažėjo nuo – 90 % iki – 719 %. |
| --- | --- |

(110)

Visų investicijų grąža buvo apskaičiuota grynąjį ikimokestinį pelną už panašų produktą išreiškus ilgalaikio turto, priskirto panašiam produktui, grynosios buhalterinės vertės procentais. Nagrinėjamuoju laikotarpiu šis rodiklis buvo neigiamas, ypač 2005–2006 m., kai investicijų grąža sumažėjo nuo – 90 % iki – 719 %.

| (111) | Dėl BP grynųjų pinigų srauto nustatyta neigiama tendencija, dėl kurios BP finansinė padėtis TL ypatingai pablogėjo. |
| --- | --- |

(111)

Dėl BP grynųjų pinigų srauto nustatyta neigiama tendencija, dėl kurios BP finansinė padėtis TL ypatingai pablogėjo.

5.6.   Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

11
     
  lentelė

Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

| | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Darbuotojų skaičius | 528 | 492 | 412 | 370 |
| Darbuotojų skaičius (indeksas) | 100 | 93 | 78 | 70 |
| Darbo užmokesčio sąnaudos | 12 868 631 | 12 653 345 | 10 281 921 | 9 116 970 |
| Darbo užmokesčio sąnaudos (indeksas) | 100 | 98 | 80 | 71 |
| Vidutinės darbo jėgos sąnaudos | 24 379 | 25 710 | 24 967 | 24 655 |
| Vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos (indeksas) | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Našumas (t/darbuotojui) | 100 | 102 | 101 | 91 |
| Našumas (indeksas) | 100 | 102 | 101 | 91 |

2005

2006

2007

TL

Darbuotojų skaičius

528

492

412

370

Darbuotojų skaičius (indeksas)

100

93

78

70

Darbo užmokesčio sąnaudos

12 868 631

12 653 345

10 281 921

9 116 970

Darbo užmokesčio sąnaudos (indeksas)

100

98

80

71

Vidutinės darbo jėgos sąnaudos

24 379

25 710

24 967

24 655

Vidutinės darbuotojo darbo sąnaudos (indeksas)

100

105

102

101

Našumas (t/darbuotojui)

100

102

101

91

Našumas (indeksas)

100

102

101

91

| (112) | BP samdomų darbuotojų skaičius iš viso sumažėjo 30 % – iš dalies dėl restruktūrizavimo proceso nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje. Bendros darbo užmokesčio sąnaudos labai sumažėjo, nors vidutinis darbo užmokestis nekito. Darbuotojų skaičius mažėjo lėčiau negu gamybos apimtis. Todėl BP negalėjo išlaikyti tokio paties našumo lygio kaip 2005 m. |
| --- | --- |

(112)

BP samdomų darbuotojų skaičius iš viso sumažėjo 30 % – iš dalies dėl restruktūrizavimo proceso nagrinėjamojo laikotarpio pabaigoje. Bendros darbo užmokesčio sąnaudos labai sumažėjo, nors vidutinis darbo užmokestis nekito. Darbuotojų skaičius mažėjo lėčiau negu gamybos apimtis. Todėl BP negalėjo išlaikyti tokio paties našumo lygio kaip 2005 m.

5.7.   Dempingo skirtumo dydis

| (113) | Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainą, faktinių dempingo skirtumų poveikis negali būti laikomas nereikšmingu. |
| --- | --- |

(113)

Atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainą, faktinių dempingo skirtumų poveikis negali būti laikomas nereikšmingu.

5.8.   Atsigavimas po buvusio dempingo

| (114) | 2001 m. Taryba KLR ir Rusijos kilmės aliumininei folijai nustatė galutinį antidempingo muitą (5). Šios priemonės nustojo galioti 2006 m. gegužės mėn. (6) Atliekant šį tyrimą surinkti duomenys rodo, kad BP neatsigavo po ankstesnio dempingo ir jos padėtis dar labiau pablogėjo po 2006 m., kai baigėsi antidempingo muitų taikymo laikotarpis ir į Bendrijos rinką vėl buvo importuojama dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(114)

2001 m. Taryba KLR ir Rusijos kilmės aliumininei folijai nustatė galutinį antidempingo muitą (5). Šios priemonės nustojo galioti 2006 m. gegužės mėn. (6) Atliekant šį tyrimą surinkti duomenys rodo, kad BP neatsigavo po ankstesnio dempingo ir jos padėtis dar labiau pablogėjo po 2006 m., kai baigėsi antidempingo muitų taikymo laikotarpis ir į Bendrijos rinką vėl buvo importuojama dempingo kainomis.

5.9.   Augimas

| (115) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, nepaisant palyginti stabilaus suvartojamo kiekio lygio, nors ir kitusio nagrinėjamuoju laikotarpiu, sumažėjo BP parduotas kiekis (– 31,4 %) ir rinkos dalis (– 35 %). |
| --- | --- |

(115)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu, nepaisant palyginti stabilaus suvartojamo kiekio lygio, nors ir kitusio nagrinėjamuoju laikotarpiu, sumažėjo BP parduotas kiekis (– 31,4 %) ir rinkos dalis (– 35 %).

6.   Išvada dėl žalos

| (116) | Atlikus žalos rodiklių analizę paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu BP padėtis labai pablogėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu visiems žalos rodikliams būdinga neigiama tendencija, išskyrus vieneto pardavimo kainas, kurios nemažėjo dėl padidėjusių žaliavos kainų, ir todėl neturėjo teigiamo poveikio BP pelningumui, kuris išliko neigiamas visu nagrinėjamuoju laikotarpiu. Tiksliau, kad neprarastų daugiau rinkos dalies ir išlaikytų priimtiną gamybos lygį, neturėdama kitos išeities BP buvo priversta mažinti kainas pagal dempingo kainomis vykdomo importo kainas ir negalėjo viso staigaus žaliavos kainų padidėjimo įskaičiuoti į kainą pirkėjams. Todėl BP patyrė nuostolių ir nagrinėjamuoju laikotarpiu jos finansinė padėtis labai pablogėjo. |
| --- | --- |

(116)

Atlikus žalos rodiklių analizę paaiškėjo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu BP padėtis labai pablogėjo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu visiems žalos rodikliams būdinga neigiama tendencija, išskyrus vieneto pardavimo kainas, kurios nemažėjo dėl padidėjusių žaliavos kainų, ir todėl neturėjo teigiamo poveikio BP pelningumui, kuris išliko neigiamas visu nagrinėjamuoju laikotarpiu. Tiksliau, kad neprarastų daugiau rinkos dalies ir išlaikytų priimtiną gamybos lygį, neturėdama kitos išeities BP buvo priversta mažinti kainas pagal dempingo kainomis vykdomo importo kainas ir negalėjo viso staigaus žaliavos kainų padidėjimo įskaičiuoti į kainą pirkėjams. Todėl BP patyrė nuostolių ir nagrinėjamuoju laikotarpiu jos finansinė padėtis labai pablogėjo.

| (117) | Sumažėjusi pardavimo apimtis taip pat reiškė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu BP negalėjo pasinaudoti palyginti stabilia paklausa aliumininės folijos rinkoje. |
| --- | --- |

(117)

Sumažėjusi pardavimo apimtis taip pat reiškė, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu BP negalėjo pasinaudoti palyginti stabilia paklausa aliumininės folijos rinkoje.

| (118) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad BP buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(118)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad BP buvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

F.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Įvadas

| (119) | Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalimi ir 3 straipsnio 7 dalimi, Komisija ištyrė, ar Armėnijos, Brazilijos ir KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importas dempingo kainomis BP padarė tokią rimtą žalą, jog ją būtų galima laikyti materialia. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą BP, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta dempingo kaina vykdomam importui. |
| --- | --- |

(119)

Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalimi ir 3 straipsnio 7 dalimi, Komisija ištyrė, ar Armėnijos, Brazilijos ir KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importas dempingo kainomis BP padarė tokią rimtą žalą, jog ją būtų galima laikyti materialia. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą BP, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta dempingo kaina vykdomam importui.

2.   Importo dempingo kainomis poveikis

| (120) | Importas iš nagrinėjamųjų šalių labai padidėjo – apimtys padidėjo 257 %, o rinkos dalis padidėjo 35 procentiniais punktais ir TL sudarė 49 % Bendrijos rinkos. Tuo pat metu BP rinkos dalis sumažėjo maždaug 17 procentinių punktų. |
| --- | --- |

(120)

Importas iš nagrinėjamųjų šalių labai padidėjo – apimtys padidėjo 257 %, o rinkos dalis padidėjo 35 procentiniais punktais ir TL sudarė 49 % Bendrijos rinkos. Tuo pat metu BP rinkos dalis sumažėjo maždaug 17 procentinių punktų.

| (121) | Iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto vidutinė vieneto pardavimo kaina už toną padidėjo tik 15 %, nors žaliavos kainos tarptautiniu mastu padidėjo 27 %, dėl to TL Bendrijos pramonės kainos priverstinai vidutiniškai sumažėjo 10 %. Didelis importo iš nagrinėjamųjų šalių apimčių ir jo rinkos dalių padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu, esant žymiai mažesnėms negu BP kainoms, sutapo su akivaizdžiu bendros BP finansinės padėties pablogėjimu tuo pačiu laikotarpiu. Pablogėjusi padėtis pirmiausia vertinama atsižvelgiant į gamybos ir pardavimo apimtis, kurios labai sumažėjo. Be to, pardavimo kaina didėjo ne tokiu pačiu greičiu kaip žaliavos kainos. Nors pelno dydis šiek tiek padidėjo nuo 2005 m. iki TL pabaigos, jis išliko neigiamas visu nagrinėjamuoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(121)

Iš nagrinėjamųjų šalių importuojamo produkto vidutinė vieneto pardavimo kaina už toną padidėjo tik 15 %, nors žaliavos kainos tarptautiniu mastu padidėjo 27 %, dėl to TL Bendrijos pramonės kainos priverstinai vidutiniškai sumažėjo 10 %. Didelis importo iš nagrinėjamųjų šalių apimčių ir jo rinkos dalių padidėjimas nagrinėjamuoju laikotarpiu, esant žymiai mažesnėms negu BP kainoms, sutapo su akivaizdžiu bendros BP finansinės padėties pablogėjimu tuo pačiu laikotarpiu. Pablogėjusi padėtis pirmiausia vertinama atsižvelgiant į gamybos ir pardavimo apimtis, kurios labai sumažėjo. Be to, pardavimo kaina didėjo ne tokiu pačiu greičiu kaip žaliavos kainos. Nors pelno dydis šiek tiek padidėjo nuo 2005 m. iki TL pabaigos, jis išliko neigiamas visu nagrinėjamuoju laikotarpiu.

| (122) | Atlikus importo dempingo kainomis poveikio analizę nustatyta, kad kaina yra svarbus konkurencijos aspektas, nes su kokybe susiję dalykai neturi reikšmingo vaidmens. Reikėtų pažymėti, kad taikant dempingą vykdomo importo kainos buvo daug mažesnės ir už BP, ir už kitų trečiųjų šalių eksportuotojų kainas. |
| --- | --- |

(122)

Atlikus importo dempingo kainomis poveikio analizę nustatyta, kad kaina yra svarbus konkurencijos aspektas, nes su kokybe susiję dalykai neturi reikšmingo vaidmens. Reikėtų pažymėti, kad taikant dempingą vykdomo importo kainos buvo daug mažesnės ir už BP, ir už kitų trečiųjų šalių eksportuotojų kainas.

| (123) | Todėl daroma preliminari išvada, kad nagrinėjamuoju importu, kurio kiekis ir rinkos dalis nuo 2005 m. nuolat didėjo ir kuris buvo vykdomas labai mažomis dempingo kainomis, daromas spaudimas lėmė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(123)

Todėl daroma preliminari išvada, kad nagrinėjamuoju importu, kurio kiekis ir rinkos dalis nuo 2005 m. nuolat didėjo ir kuris buvo vykdomas labai mažomis dempingo kainomis, daromas spaudimas lėmė materialinę žalą.

3.   Kitų veiksnių poveikis

a)   
  Kitų trečiųjų šalių, išskyrus KLR, Armėniją ir Braziliją, kilmės importas

12
     
  lentelė

Kitų trečiųjų šalių kilmės importas (kiekis)

| Importas (tonos) | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | 10 661 | 11 393 | 9 835 | 7 139 |
| Indeksas | 100 | 107 | 92 | 67 |
| Turkija | 3 525 | 2 278 | 1 968 | 2 075 |
| Indeksas | 100 | 65 | 56 | 59 |
| Venesuela | 3 446 | 1 346 | 1 814 | 1 039 |
| Indeksas | 100 | 39 | 53 | 30 |
| Kitos trečiosios šalys | 1 982 | 1 489 | 2 124 | 2 617 |
| Indeksas | 100 | 75 | 107 | 132 |
| Iš viso | 19 614 | 16 506 | 15 741 | 12 870 |
| Indeksas | 100 | 84 | 80 | 66 |

Importas (tonos)

2005

2006

2007

TL

Rusija

10 661

11 393

9 835

7 139

Indeksas

100

107

92

67

Turkija

3 525

2 278

1 968

2 075

Indeksas

100

65

56

59

Venesuela

3 446

1 346

1 814

1 039

Indeksas

100

39

53

30

Kitos trečiosios šalys

1 982

1 489

2 124

2 617

Indeksas

100

75

107

132

Iš viso

19 614

16 506

15 741

12 870

Indeksas

100

84

80

66

13
     
  lentelė

Kitų trečiųjų šalių kilmės importas (vidutinė kaina už toną)

| Vidutinės kainos (EUR) | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | 2 366 | 2 718 | 2 905 | 2 743 |
| Indeksas | 100 | 115 | 123 | 116 |
| Turkija | 3 124 | 2 977 | 3 027 | 2 948 |
| Indeksas | 100 | 95 | 97 | 94 |
| Venesuela | 2 351 | 2 885 | 2 982 | 2 698 |
| Indeksas | 100 | 123 | 127 | 115 |
| Kitos trečiosios šalys | 2 325 | 2 728 | 3 123 | 3 307 |
| Indeksas | 100 | 117 | 134 | 142 |
| Iš viso | 2 541 | 2 827 | 3 009 | 2 924 |
| Indeksas | 100 | 111 | 118 | 115 |

Vidutinės kainos (EUR)

2005

2006

2007

TL

Rusija

2 366

2 718

2 905

2 743

Indeksas

100

115

123

116

Turkija

3 124

2 977

3 027

2 948

Indeksas

100

95

97

94

Venesuela

2 351

2 885

2 982

2 698

Indeksas

100

123

127

115

Kitos trečiosios šalys

2 325

2 728

3 123

3 307

Indeksas

100

117

134

142

Iš viso

2 541

2 827

3 009

2 924

Indeksas

100

111

118

115

14
     
  lentelė

Rinkos dalys

| Rinkos dalys (%) | 2005 | 2006 | 2007 | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rusija | 11,19 % | 13,00 % | 8,52 % | 7,23 % |
| Turkija | 3,70 % | 2,60 % | 1,71 % | 2,10 % |
| Venesuela | 3,62 % | 1,54 % | 1,57 % | 1,05 % |
| Kitos trečiosios šalys | 2,08 % | 1,70 % | 1,84 % | 2,65 % |
| Iš viso | 20,6 % | 18,8 % | 13,6 % | 13,0 % |

Rinkos dalys (%)

2005

2006

2007

TL

Rusija

11,19 %

13,00 %

8,52 %

7,23 %

Turkija

3,70 %

2,60 %

1,71 %

2,10 %

Venesuela

3,62 %

1,54 %

1,57 %

1,05 %

Kitos trečiosios šalys

2,08 %

1,70 %

1,84 %

2,65 %

Iš viso

20,6 %

18,8 %

13,6 %

13,0 %

| (124) | Kitos pagrindinės eksportuojančios šalys yra Rusija, Turkija ir Venesuela, kurių rinkos dalys tiriamuoju laikotarpiu sudaro 1,0–7,3 %. Kiekvienos iš kitų likusių trečiųjų šalių importas sudaro tik labai nedidelę rinkos dalį. Kaip matyti iš 11 lentelės, kitų trečiųjų šalių importo apimtys nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo, t. y. 34 procentiniais punktais nuo 19 614 tonų 2005 m. iki 12 870 tonų TL. Taip pat sumažėjo rinkos dalys nuo 20,6 % 2005 m. iki 13 % TL. |
| --- | --- |

(124)

Kitos pagrindinės eksportuojančios šalys yra Rusija, Turkija ir Venesuela, kurių rinkos dalys tiriamuoju laikotarpiu sudaro 1,0–7,3 %. Kiekvienos iš kitų likusių trečiųjų šalių importas sudaro tik labai nedidelę rinkos dalį. Kaip matyti iš 11 lentelės, kitų trečiųjų šalių importo apimtys nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo, t. y. 34 procentiniais punktais nuo 19 614 tonų 2005 m. iki 12 870 tonų TL. Taip pat sumažėjo rinkos dalys nuo 20,6 % 2005 m. iki 13 % TL.

| (125) | Dėl importo kainų pažymėtina, kad importas iš trijų kitų pagrindinių eksportuojančių šalių, t. y. Rusijos, Turkijos ir Venesuelos, buvo vykdomas šiek tiek mažesnėmis kainomis negu BP pardavimo kaina. Tačiau manyta, kad nedidelė ir net laipsniškai mažėjanti šių šalių rinkos dalis neturėjo neigiamo poveikio BP padėčiai. Nustatyta, kad kitų trečiųjų šalių, t. y. išskyrus Rusiją, Turkiją, Venesuelą ir tris nagrinėjamąsias šalis, kainos vidutiniškai buvo didesnės negu BP kainos (+ 7,8 %). |
| --- | --- |

(125)

Dėl importo kainų pažymėtina, kad importas iš trijų kitų pagrindinių eksportuojančių šalių, t. y. Rusijos, Turkijos ir Venesuelos, buvo vykdomas šiek tiek mažesnėmis kainomis negu BP pardavimo kaina. Tačiau manyta, kad nedidelė ir net laipsniškai mažėjanti šių šalių rinkos dalis neturėjo neigiamo poveikio BP padėčiai. Nustatyta, kad kitų trečiųjų šalių, t. y. išskyrus Rusiją, Turkiją, Venesuelą ir tris nagrinėjamąsias šalis, kainos vidutiniškai buvo didesnės negu BP kainos (+ 7,8 %).

| (126) | Todėl daroma išvada, kad importas iš kitų trečiųjų šalių neturėjo reikšmingo poveikio BP padėčiai. |
| --- | --- |

(126)

Todėl daroma išvada, kad importas iš kitų trečiųjų šalių neturėjo reikšmingo poveikio BP padėčiai.

b)   
  Bendrijos pramonės eksportas

| (127) | Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad dėl nepalankios EUR ir USD kurso raidos BP eksporto rezultatai labai pablogėjo, o tai savo ruožtu sąlygojo materialinę žalą BP. |
| --- | --- |

(127)

Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad dėl nepalankios EUR ir USD kurso raidos BP eksporto rezultatai labai pablogėjo, o tai savo ruožtu sąlygojo materialinę žalą BP.

| (128) | BP aliumininės folijos eksportas už Bendrijos ribų nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjo (63 %). Nagrinėjamuoju laikotarpiu 26 % sumažėjo ir BP eksporto kainos. Tačiau TL šis eksportas sudarė tik 6,6 % viso BP pardavimo nesusijusioms šalims, todėl padaryta išvada, kad jis neturėjo reikšmingo poveikio BP patirtai materialinei žalai. |
| --- | --- |

(128)

BP aliumininės folijos eksportas už Bendrijos ribų nagrinėjamuoju laikotarpiu mažėjo (63 %). Nagrinėjamuoju laikotarpiu 26 % sumažėjo ir BP eksporto kainos. Tačiau TL šis eksportas sudarė tik 6,6 % viso BP pardavimo nesusijusioms šalims, todėl padaryta išvada, kad jis neturėjo reikšmingo poveikio BP patirtai materialinei žalai.

c)   
  Bendrijos pramonės importas

| (129) | Vienas Bendrijos gamintojas importavo nagrinėjamąjį produktą iš savo susijusios bendrovės KLR ir perpardavė jį Bendrijos rinkoje. Nors perpardavimo kainomis iš tikrųjų buvo priverstinai mažinamos BP kainos, pažymėtina, kad Kinijos importo kiekis sudarė tik nedidelę viso importo iš KLR dalį (1–5 %). Be to, šiuo importu tik siekta išlaikyti pirkėjus kitose pasaulio šalyse, kurie kitaip nagrinėjamąjį produktą būtų pirkę dempingo kainomis iš Kinijos tiekėjų. Todėl padaryta išvada, kad dėl mažos nagrinėjamojo Bendrijos gamintojo nagrinėjamojo produkto importo iš KLR apimties priežastinis ryšys tarp importo dempingo kainomis ir BP patirtos materialinės žalos nenutrauktas. |
| --- | --- |

(129)

Vienas Bendrijos gamintojas importavo nagrinėjamąjį produktą iš savo susijusios bendrovės KLR ir perpardavė jį Bendrijos rinkoje. Nors perpardavimo kainomis iš tikrųjų buvo priverstinai mažinamos BP kainos, pažymėtina, kad Kinijos importo kiekis sudarė tik nedidelę viso importo iš KLR dalį (1–5 %). Be to, šiuo importu tik siekta išlaikyti pirkėjus kitose pasaulio šalyse, kurie kitaip nagrinėjamąjį produktą būtų pirkę dempingo kainomis iš Kinijos tiekėjų. Todėl padaryta išvada, kad dėl mažos nagrinėjamojo Bendrijos gamintojo nagrinėjamojo produkto importo iš KLR apimties priežastinis ryšys tarp importo dempingo kainomis ir BP patirtos materialinės žalos nenutrauktas.

d)   
  Sau padaryta žala

| (130) | Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad BP pardavimo apimtis sumažėjo ne dėl nagrinėjamojo importo, bet dėl to, kad BP nusprendė gamybą ir pardavimą keisti į pelningesnę APF rinką. |
| --- | --- |

(130)

Vienas eksportuojantis gamintojas teigė, kad BP pardavimo apimtis sumažėjo ne dėl nagrinėjamojo importo, bet dėl to, kad BP nusprendė gamybą ir pardavimą keisti į pelningesnę APF rinką.

| (131) | Pervyniotojai teigė, kad nagrinėjamasis produktas iš tikrųjų buvo BP šalutinis produktas ir naudojamas tik kaip „pakaitalas“ tuo atveju, jei APF paklausa būtų nedidelė. |
| --- | --- |

(131)

Pervyniotojai teigė, kad nagrinėjamasis produktas iš tikrųjų buvo BP šalutinis produktas ir naudojamas tik kaip „pakaitalas“ tuo atveju, jei APF paklausa būtų nedidelė.

| (132) | Tačiau atlikus tyrimą padaryta preliminari išvada, kad šie teiginiai yra nepagrįsti. Vieno didžiausių Bendrijos gamintojų APF gamybos apimtys nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko nepakitę, nors jo nagrinėjamojo produkto pardavimo apimtys labai sumažėjo. Todėl galima daryti preliminarią išvadą, kad BP turi daug nepanaudotų pajėgumų. BP nepanaudoti pajėgumai iš tikrųjų padidėjo, nes pajėgumų naudojimas labai sumažėjo (nuo 86 % iki 60 %). |
| --- | --- |

(132)

Tačiau atlikus tyrimą padaryta preliminari išvada, kad šie teiginiai yra nepagrįsti. Vieno didžiausių Bendrijos gamintojų APF gamybos apimtys nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko nepakitę, nors jo nagrinėjamojo produkto pardavimo apimtys labai sumažėjo. Todėl galima daryti preliminarią išvadą, kad BP turi daug nepanaudotų pajėgumų. BP nepanaudoti pajėgumai iš tikrųjų padidėjo, nes pajėgumų naudojimas labai sumažėjo (nuo 86 % iki 60 %).

e)   
  Vartojimo pokyčiai Bendrijos rinkoje

| (133) | Buvo svarstoma, ar suvartojimo raida galėjo būti materialinę žalą BP sukėlęs veiksnys. |
| --- | --- |

(133)

Buvo svarstoma, ar suvartojimo raida galėjo būti materialinę žalą BP sukėlęs veiksnys.

| (134) | Kaip minėta 88 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos suvartojimo tendencija nebuvo tolygi. Nors 2005–2006 m. Bendrijoje suvartojamas kiekis apskritai sumažėjo, 2007 m. jis vėl padidėjo. TL jis sumažėjo 17 procentinių punktų. Vis dėlto BP pardavimo apimtims tokia pati tendencija nebūdinga, nes pardavimo apimtis staiga sumažėjo, ypač 2006–2007 m. (– 19 %), o tuo pat metu Bendrijoje suvartojamas kiekis padidėjo + 29 %. Be to, svarstant nagrinėjamąjį laikotarpį atrodo, kad BP nepasiekė tokio paties pardavimo apimties lygio per TL, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia (– 30 %), nors Bendrijoje suvartojamas kiekis vėl sumažėjo beveik iki to paties lygio TL pabaigoje, o bendras augimas sudarė + 4 %. |
| --- | --- |

(134)

Kaip minėta 88 konstatuojamojoje dalyje, Bendrijos suvartojimo tendencija nebuvo tolygi. Nors 2005–2006 m. Bendrijoje suvartojamas kiekis apskritai sumažėjo, 2007 m. jis vėl padidėjo. TL jis sumažėjo 17 procentinių punktų. Vis dėlto BP pardavimo apimtims tokia pati tendencija nebūdinga, nes pardavimo apimtis staiga sumažėjo, ypač 2006–2007 m. (– 19 %), o tuo pat metu Bendrijoje suvartojamas kiekis padidėjo + 29 %. Be to, svarstant nagrinėjamąjį laikotarpį atrodo, kad BP nepasiekė tokio paties pardavimo apimties lygio per TL, palyginti su nagrinėjamojo laikotarpio pradžia (– 30 %), nors Bendrijoje suvartojamas kiekis vėl sumažėjo beveik iki to paties lygio TL pabaigoje, o bendras augimas sudarė + 4 %.

f)   
  BP sąnaudų raida

| (135) | Kadangi žaliavos kaina sudaro 60–65 % visų gamybos sąnaudų, dėl staigaus aliuminio kainos padidėjimo tarptautinėje rinkoje (per nagrinėjamąjį laikotarpį kaina padidėjo 27 %) labai padidėjo BP sąnaudos. |
| --- | --- |

(135)

Kadangi žaliavos kaina sudaro 60–65 % visų gamybos sąnaudų, dėl staigaus aliuminio kainos padidėjimo tarptautinėje rinkoje (per nagrinėjamąjį laikotarpį kaina padidėjo 27 %) labai padidėjo BP sąnaudos.

| (136) | Tačiau žaliavos kainoms padidėjus 27 %, BP pardavimo kaina padidėjo tik 19 %, o tai reiškia, kad padidėjusių sąnaudų našta negalėjo būti visiškai perkelta pirkėjams. |
| --- | --- |

(136)

Tačiau žaliavos kainoms padidėjus 27 %, BP pardavimo kaina padidėjo tik 19 %, o tai reiškia, kad padidėjusių sąnaudų našta negalėjo būti visiškai perkelta pirkėjams.

4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (137) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad BP patirta materialinė žala negali būti aiškinama importu iš kitų trečiųjų šalių ar paklausos Bendrijos rinkoje sumažėjimu, bet paaiškinama tuo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių apimtis. Armėnijos, Brazilijos ir KLR importo dempingo kainomis padidėjimo, jo rinkos dalies padidėjimo ir priverstinio kainų mažinimo bei akivaizdaus BP padėties pablogėjimo laikotarpių sutapimas leidžia daryti išvadą, kad importas dempingo kainomis darė materialinę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. Tiksliau, dėl importo, vykdyto taikant dempingą, kainų spaudimo BP negalėjo didinti pardavimo Bendrijos rinkoje kainų. Taigi bendro išlaidų padidėjimo našta negalėjo būti visiškai perkelta pirkėjams, todėl pelno dydis išliko labai mažas, nepaisant staigaus Bendrijoje suvartojamo kiekio padidėjimo 2006–2007 m., ir buvo padarytas didžiulis poveikis bendrai BP finansinei padėčiai. Buvo analizuotas galimas kitų veiksnių (pirmiausia importo iš kitų trečiųjų šalių, BP eksporto ir sąnaudų raidos) poveikis, tačiau nustatyta, kad jie nebuvo lemiama Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastis. |
| --- | --- |

(137)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, daroma preliminari išvada, kad BP patirta materialinė žala negali būti aiškinama importu iš kitų trečiųjų šalių ar paklausos Bendrijos rinkoje sumažėjimu, bet paaiškinama tuo, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo importo dempingo kainomis iš nagrinėjamųjų šalių apimtis. Armėnijos, Brazilijos ir KLR importo dempingo kainomis padidėjimo, jo rinkos dalies padidėjimo ir priverstinio kainų mažinimo bei akivaizdaus BP padėties pablogėjimo laikotarpių sutapimas leidžia daryti išvadą, kad importas dempingo kainomis darė materialinę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. Tiksliau, dėl importo, vykdyto taikant dempingą, kainų spaudimo BP negalėjo didinti pardavimo Bendrijos rinkoje kainų. Taigi bendro išlaidų padidėjimo našta negalėjo būti visiškai perkelta pirkėjams, todėl pelno dydis išliko labai mažas, nepaisant staigaus Bendrijoje suvartojamo kiekio padidėjimo 2006–2007 m., ir buvo padarytas didžiulis poveikis bendrai BP finansinei padėčiai. Buvo analizuotas galimas kitų veiksnių (pirmiausia importo iš kitų trečiųjų šalių, BP eksporto ir sąnaudų raidos) poveikis, tačiau nustatyta, kad jie nebuvo lemiama Bendrijos pramonės patirtos žalos priežastis.

| (138) | Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas visų žinomų veiksnių poveikis BP padėčiai ir atskirtas nuo importo dempingo kainomis žalingo poveikio, daroma preliminari išvada, kad aliumininės folijos importas iš Armėnijos, Brazilijos ir KLR padarė materialinės žalos BP pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį. |
| --- | --- |

(138)

Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą analizę, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas visų žinomų veiksnių poveikis BP padėčiai ir atskirtas nuo importo dempingo kainomis žalingo poveikio, daroma preliminari išvada, kad aliumininės folijos importas iš Armėnijos, Brazilijos ir KLR padarė materialinės žalos BP pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalį.

G.   BENDRIJOS INTERESAI

| (139) | Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu, buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Todėl reikia įvertinti tikėtiną galimų priemonių poveikį visoms su tyrimu susijusioms šalims, taip pat pasekmes, jeigu priemonių nebūtų imtasi. |
| --- | --- |

(139)

Remiantis pagrindinio reglamento 21 straipsniu, buvo nagrinėjama, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Todėl reikia įvertinti tikėtiną galimų priemonių poveikį visoms su tyrimu susijusioms šalims, taip pat pasekmes, jeigu priemonių nebūtų imtasi.

| (140) | Siekiant įvertinti galimą priemonių taikymo arba netaikymo poveikį, visos žinomos arba apie save pranešusios suinteresuotosios šalys buvo paprašytos pateikti informaciją. Todėl Komisija BP, dviem nesusijusiems importuotojams ir 24 naudotojams nusiuntė klausimynus. |
| --- | --- |

(140)

Siekiant įvertinti galimą priemonių taikymo arba netaikymo poveikį, visos žinomos arba apie save pranešusios suinteresuotosios šalys buvo paprašytos pateikti informaciją. Todėl Komisija BP, dviem nesusijusiems importuotojams ir 24 naudotojams nusiuntė klausimynus.

| (141) | Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, klausimyno atsakymus pateikė šeši BP gamintojai ir aštuoni nesusiję importuotojai ir (arba) naudotojai. |
| --- | --- |

(141)

Kaip minėta 10 konstatuojamojoje dalyje, klausimyno atsakymus pateikė šeši BP gamintojai ir aštuoni nesusiję importuotojai ir (arba) naudotojai.

1.   Bendrijos pramonės interesai

| (142) | Žalingą BP padėtį lėmė sunkumai konkuruoti su importu, kuris buvo vykdomas mažomis kainomis ir taikant dempingą. |
| --- | --- |

(142)

Žalingą BP padėtį lėmė sunkumai konkuruoti su importu, kuris buvo vykdomas mažomis kainomis ir taikant dempingą.

| (143) | Tikimasi, kad nustačius priemones bus užkirstas kelias tolesniam rinkos iškraipymui, nebebus mažinamos kainos ir bus atkurta sąžininga konkurencija. Tuomet BP turėtų galėti padidinti pardavimo apimtį, susigrąžinti prarastą rinkos dalį, taip sukurti didesnio masto ekonomiją ir pasiekti pelno lygį, reikalingą pramonės finansinei padėčiai pagerinti. Tai leistų BP nuolatos investuoti į gamybos įrangą, taip užtikrinant BP išlikimą. |
| --- | --- |

(143)

Tikimasi, kad nustačius priemones bus užkirstas kelias tolesniam rinkos iškraipymui, nebebus mažinamos kainos ir bus atkurta sąžininga konkurencija. Tuomet BP turėtų galėti padidinti pardavimo apimtį, susigrąžinti prarastą rinkos dalį, taip sukurti didesnio masto ekonomiją ir pasiekti pelno lygį, reikalingą pramonės finansinei padėčiai pagerinti. Tai leistų BP nuolatos investuoti į gamybos įrangą, taip užtikrinant BP išlikimą.

| (144) | Antraip, jeigu antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, BP padėtis toliau blogėtų. Ypač sumažėjo BP pajamos, nepaisant didėjančių vieneto pardavimo kainų. Taip yra dėl to, kad dėl importo dempingo kainomis sumažėjo BP pardavimo apimtis ir rinkos dalys. Be to, dėl importo dempingo kainų spaudimo BP negalėjo visų žaliavos sąnaudų naštos perkelti pirkėjams. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad TL pajamos buvo mažos ir tendencija buvo blogėjanti, BP finansinė padėtis greičiausiai toliau blogės, jei nebus imtasi jokių priemonių. Galiausiai dėl to turėtų būti toliau mažinama gamyba, o tai turėtų neigiamos įtakos užimtumui ir investicijoms Bendrijoje. Nutraukus gamybą Bendrijoje, aliumininės folijos naudotojai taptų labiau priklausomi nuo tiekėjų už Bendrijos ribų. |
| --- | --- |

(144)

Antraip, jeigu antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, BP padėtis toliau blogėtų. Ypač sumažėjo BP pajamos, nepaisant didėjančių vieneto pardavimo kainų. Taip yra dėl to, kad dėl importo dempingo kainomis sumažėjo BP pardavimo apimtis ir rinkos dalys. Be to, dėl importo dempingo kainų spaudimo BP negalėjo visų žaliavos sąnaudų naštos perkelti pirkėjams. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad TL pajamos buvo mažos ir tendencija buvo blogėjanti, BP finansinė padėtis greičiausiai toliau blogės, jei nebus imtasi jokių priemonių. Galiausiai dėl to turėtų būti toliau mažinama gamyba, o tai turėtų neigiamos įtakos užimtumui ir investicijoms Bendrijoje. Nutraukus gamybą Bendrijoje, aliumininės folijos naudotojai taptų labiau priklausomi nuo tiekėjų už Bendrijos ribų.

| (145) | Taigi daroma preliminari išvada, kad nustačius antidempingo priemones BP būtų sudarytos sąlygos atsigauti nuo patirto žalingo dempingo, todėl jos atitiktų BP interesus. |
| --- | --- |

(145)

Taigi daroma preliminari išvada, kad nustačius antidempingo priemones BP būtų sudarytos sąlygos atsigauti nuo patirto žalingo dempingo, todėl jos atitiktų BP interesus.

2.   Nesusijusių importuotojų interesai

| (146) | Komisija visiems žinomiems importuotojams ir (arba) prekybininkams nusiuntė klausimynus. Klausimyno atsakymus pateikė du importuotojai. Šių dviejų importuotojų importuoto nagrinėjamojo produkto apimtis sudarė 17,0 % visos Bendrijos importo iš nagrinėjamųjų šalių apimties ir 8,0 % Bendrijoje suvartojamo kiekio. |
| --- | --- |

(146)

Komisija visiems žinomiems importuotojams ir (arba) prekybininkams nusiuntė klausimynus. Klausimyno atsakymus pateikė du importuotojai. Šių dviejų importuotojų importuoto nagrinėjamojo produkto apimtis sudarė 17,0 % visos Bendrijos importo iš nagrinėjamųjų šalių apimties ir 8,0 % Bendrijoje suvartojamo kiekio.

| (147) | Remiantis nagrinėjamųjų importuotojų pateikta informacija, nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto pelno dydis iš tikrųjų palyginti mažas. Todėl teigta, kad galiausiai antidempingo muitų naštos nebūtų galima perkelti galutiniams pirkėjams, dažniausiai pervyniotojams. |
| --- | --- |

(147)

Remiantis nagrinėjamųjų importuotojų pateikta informacija, nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto pelno dydis iš tikrųjų palyginti mažas. Todėl teigta, kad galiausiai antidempingo muitų naštos nebūtų galima perkelti galutiniams pirkėjams, dažniausiai pervyniotojams.

| (148) | Pirmiausia pažymėtina, kad tyrimo metu nustatyta, kad kainos padidėjimo naštą galima bent iš dalies perkelti pirkėjams dėl to, kad, kaip nurodyta toliau, aliumininės folijos kainos labai svyruoja ir didelio kainos padidėjimo našta anksčiau jau buvo perkelta pirkėjams. |
| --- | --- |

(148)

Pirmiausia pažymėtina, kad tyrimo metu nustatyta, kad kainos padidėjimo naštą galima bent iš dalies perkelti pirkėjams dėl to, kad, kaip nurodyta toliau, aliumininės folijos kainos labai svyruoja ir didelio kainos padidėjimo našta anksčiau jau buvo perkelta pirkėjams.

| (149) | Antra, yra kitų tiekiančių šalių, tokių kaip Rusija, Venesuela ar Turkija, iš kurių produktas gali būti importuojamas netaikant antidempingo muito. Todėl nors neneigiama, kad nustatytas antidempingo muitas gali turėti tam tikro poveikio šioms bendrovėms, šis poveikis sumažėtų dėl to, kad yra kitų tiekiančių šalių. |
| --- | --- |

(149)

Antra, yra kitų tiekiančių šalių, tokių kaip Rusija, Venesuela ar Turkija, iš kurių produktas gali būti importuojamas netaikant antidempingo muito. Todėl nors neneigiama, kad nustatytas antidempingo muitas gali turėti tam tikro poveikio šioms bendrovėms, šis poveikis sumažėtų dėl to, kad yra kitų tiekiančių šalių.

3.   Naudotojų interesai

| (150) | Komisija nusiuntė klausimynus visiems žinomiems naudotojams Bendrijoje, iš kurių šeši pateikė klausimyno atsakymus. Pagrindiniai naudotojai Bendrijoje yra pervyniotojai, kurių veikla – prekiauti vyniojamosiomis medžiagomis (aliuminine folija, taip pat popieriumi ir plastiku), pervyniojus importuotą nagrinėjamąjį produktą į mažus ritinius ir pastaruosius perpakuojant pramonei ir mažmeninei prekybai. Pervyniotojai nėra APF pirkėjai. Pervyniotojai suvartoja 80 % Bendrijos suvartojamo nagrinėjamojo produkto kiekio. |
| --- | --- |

(150)

Komisija nusiuntė klausimynus visiems žinomiems naudotojams Bendrijoje, iš kurių šeši pateikė klausimyno atsakymus. Pagrindiniai naudotojai Bendrijoje yra pervyniotojai, kurių veikla – prekiauti vyniojamosiomis medžiagomis (aliuminine folija, taip pat popieriumi ir plastiku), pervyniojus importuotą nagrinėjamąjį produktą į mažus ritinius ir pastaruosius perpakuojant pramonei ir mažmeninei prekybai. Pervyniotojai nėra APF pirkėjai. Pervyniotojai suvartoja 80 % Bendrijos suvartojamo nagrinėjamojo produkto kiekio.

| (151) | Tuo atveju, jeigu antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, pervyniotojams keltų didelį susirūpinimą i) pavojus, kad gali būti iškraipyta konkurencija su pervyniotojais kitose trečiosiose šalyse; ii) klausimas, ar Bendrijoje bus tiekiama pakankamai aliumininės folijos; ir iii) galimų priemonių poveikis jų pramonės segmentui. |
| --- | --- |

(151)

Tuo atveju, jeigu antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, pervyniotojams keltų didelį susirūpinimą i) pavojus, kad gali būti iškraipyta konkurencija su pervyniotojais kitose trečiosiose šalyse; ii) klausimas, ar Bendrijoje bus tiekiama pakankamai aliumininės folijos; ir iii) galimų priemonių poveikis jų pramonės segmentui.

3.1.   Labai nepalanki padėtis pervyniotojams iš kitų trečiųjų šalių

| (152) | Teigta, kad nustačius priemones, nagrinėjamųjų šalių, ypač KLR, aliumininės folijos gamintojai gamintų daugiau vartotojams skirtų produktų (t. y. nagrinėjamąjį produktą pervyniotų į vartotojams skirtus aliumininės folijos ritinius) eksportui į Bendriją, kad išvengtų antidempingo muitų. Tokiu atveju dempingas tariamai būtų vykdomas vartotojams skirtų produktų lygiu ir dėl to Bendrijos pervyniotojai galėtų būti išstumti iš rinkos. |
| --- | --- |

(152)

Teigta, kad nustačius priemones, nagrinėjamųjų šalių, ypač KLR, aliumininės folijos gamintojai gamintų daugiau vartotojams skirtų produktų (t. y. nagrinėjamąjį produktą pervyniotų į vartotojams skirtus aliumininės folijos ritinius) eksportui į Bendriją, kad išvengtų antidempingo muitų. Tokiu atveju dempingas tariamai būtų vykdomas vartotojams skirtų produktų lygiu ir dėl to Bendrijos pervyniotojai galėtų būti išstumti iš rinkos.

| (153) | Pažymėtina, kad vartotojams skirtų ričių vežimo sąnaudos yra proporcingai labai didelės, todėl šio produkto vežimas į Bendriją gali būti ekonomiškai neperspektyvus. Todėl Bendrijos pervyniotojai turėtų ir toliau naudotis natūraliais privalumais, tokiais kaip mažesnės vežimo sąnaudos ir įvairesnė produktų pasiūla mažmenininkams. |
| --- | --- |

(153)

Pažymėtina, kad vartotojams skirtų ričių vežimo sąnaudos yra proporcingai labai didelės, todėl šio produkto vežimas į Bendriją gali būti ekonomiškai neperspektyvus. Todėl Bendrijos pervyniotojai turėtų ir toliau naudotis natūraliais privalumais, tokiais kaip mažesnės vežimo sąnaudos ir įvairesnė produktų pasiūla mažmenininkams.

3.2.   Pasiūlos trūkumas

| (154) | Pervyniotojai teigė, kad Bendrijos didelių ričių gamintojai labiau suinteresuoti gaminti APF, kurios pardavimo kaina didesnė už aliumininės folijos, ir tariamai aliumininę foliją jiems tiekia tik tuomet, kai APF paklausa maža. Kadangi APF ir aliumininė folija gaminamos toje pačioje gamybos linijoje, pereiti nuo vieno produkto prie kito būtų nesudėtinga ir tam nereikėtų didelių sąnaudų. |
| --- | --- |

(154)

Pervyniotojai teigė, kad Bendrijos didelių ričių gamintojai labiau suinteresuoti gaminti APF, kurios pardavimo kaina didesnė už aliumininės folijos, ir tariamai aliumininę foliją jiems tiekia tik tuomet, kai APF paklausa maža. Kadangi APF ir aliumininė folija gaminamos toje pačioje gamybos linijoje, pereiti nuo vieno produkto prie kito būtų nesudėtinga ir tam nereikėtų didelių sąnaudų.

| (155) | Tos pačios suinteresuotosios šalys teigė, kad dėl šios priežasties Bendrijoje aliumininės folijos pasiūla yra nepakankama (ar bent nestabili), dėl to jos yra labiau priklausomos nuo importo, ypač iš nagrinėjamųjų šalių. Vis dėlto šiame etape remiantis patikrinta turima informacija atlikus tyrimą nustatyta, kad šie teiginiai nepagrįsti. Vieno didžiausių Bendrijos gamintojų APF gamybos apimtys nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko nepakitę, nors jo aliumininės folijos pardavimo apimtys labai sumažėjo. Tai rodo, kad APF gamyba nepakeitė aliumininės folijos gamybos, kaip teigta. |
| --- | --- |

(155)

Tos pačios suinteresuotosios šalys teigė, kad dėl šios priežasties Bendrijoje aliumininės folijos pasiūla yra nepakankama (ar bent nestabili), dėl to jos yra labiau priklausomos nuo importo, ypač iš nagrinėjamųjų šalių. Vis dėlto šiame etape remiantis patikrinta turima informacija atlikus tyrimą nustatyta, kad šie teiginiai nepagrįsti. Vieno didžiausių Bendrijos gamintojų APF gamybos apimtys nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko nepakitę, nors jo aliumininės folijos pardavimo apimtys labai sumažėjo. Tai rodo, kad APF gamyba nepakeitė aliumininės folijos gamybos, kaip teigta.

| (156) | Apskritai nepanaudoti BP pajėgumai padidėjo, nes pajėgumų naudojimas labai sumažėjo (nuo 88 % iki 62 %). Todėl padaryta išvada, kad BP yra didelių nepanaudotų aliumininės folijos gamybos pajėgumų, kurie galėtų patenkinti padidėjusią BP produkto paklausą. Tuo remiantis nebūtų galima daryti išvados, kad Bendrijos pirkėjai yra priklausomi nuo aliumininės folijos importo. |
| --- | --- |

(156)

Apskritai nepanaudoti BP pajėgumai padidėjo, nes pajėgumų naudojimas labai sumažėjo (nuo 88 % iki 62 %). Todėl padaryta išvada, kad BP yra didelių nepanaudotų aliumininės folijos gamybos pajėgumų, kurie galėtų patenkinti padidėjusią BP produkto paklausą. Tuo remiantis nebūtų galima daryti išvados, kad Bendrijos pirkėjai yra priklausomi nuo aliumininės folijos importo.

| (157) | Dėl muitų pasiūla neturėtų sumažėti. Yra ir alternatyvių pasiūlos šaltinių iš kitų trečiųjų šalių be jokių muitų. Be to, kitų trečiųjų šalių rinkos dalis taip pat sumažėjo, o tai rodo, kad šiose šalyse yra nepanaudotų tiekimo Bendrijos rinkai pajėgumų, jeigu būtų atkurta sąžininga konkurencija. |
| --- | --- |

(157)

Dėl muitų pasiūla neturėtų sumažėti. Yra ir alternatyvių pasiūlos šaltinių iš kitų trečiųjų šalių be jokių muitų. Be to, kitų trečiųjų šalių rinkos dalis taip pat sumažėjo, o tai rodo, kad šiose šalyse yra nepanaudotų tiekimo Bendrijos rinkai pajėgumų, jeigu būtų atkurta sąžininga konkurencija.

3.3.   Galimų priemonių poveikis pervyniotojams

| (158) | Šie maži galutiniai ritiniai (vartotojams skirti ritiniai) sveria mažiau nei 10 kilogramų ir skirti įvairioms trumpalaikio vyniojimo reikmėms (daugiausia buityje, maitinimo ir maisto bei floristikos mažmeniniame versle). |
| --- | --- |

(158)

Šie maži galutiniai ritiniai (vartotojams skirti ritiniai) sveria mažiau nei 10 kilogramų ir skirti įvairioms trumpalaikio vyniojimo reikmėms (daugiausia buityje, maitinimo ir maisto bei floristikos mažmeniniame versle).

| (159) | Pervyniotojai teigė, kad jų padėtis pažeidžiama, nes jie yra tarp aliumininės folijos gamintojų ir didžiųjų mažmeninės prekybos tinklų, kurie jiems nustato labai mažus pelno dydžius. Nustatyta, kad bendras pervyniotojų pelningumas svyruoja nuo – 2 % iki + 2 %. |
| --- | --- |

(159)

Pervyniotojai teigė, kad jų padėtis pažeidžiama, nes jie yra tarp aliumininės folijos gamintojų ir didžiųjų mažmeninės prekybos tinklų, kurie jiems nustato labai mažus pelno dydžius. Nustatyta, kad bendras pervyniotojų pelningumas svyruoja nuo – 2 % iki + 2 %.

| (160) | Nors pervyniotojai dažniausiai yra įvairių pakavimo produktų tiekėjai, aliumininė folija sudaro didelę (iki 70 %) jų apyvartos dalį, todėl atsižvelgiant į mažą jų pelningumo lygį, galimų priemonių poveikis būtų didelis, nes, jų manymu, šių priemonių naštos jie negalėtų perkelti pirkėjams. |
| --- | --- |

(160)

Nors pervyniotojai dažniausiai yra įvairių pakavimo produktų tiekėjai, aliumininė folija sudaro didelę (iki 70 %) jų apyvartos dalį, todėl atsižvelgiant į mažą jų pelningumo lygį, galimų priemonių poveikis būtų didelis, nes, jų manymu, šių priemonių naštos jie negalėtų perkelti pirkėjams.

| (161) | Pervyniotojai vis tiek galėtų antidempingo muito naštą perkelti pirkėjams, ypač jeigu pagrindinės žaliavos kaina išliktų sąlyginai maža, palyginti su labai didelėmis kainomis 2006 m. ir 2007 m. Be to, kaip minėta 149 konstatuojamojoje dalyje, yra kitų tiekiančių šalių. |
| --- | --- |

(161)

Pervyniotojai vis tiek galėtų antidempingo muito naštą perkelti pirkėjams, ypač jeigu pagrindinės žaliavos kaina išliktų sąlyginai maža, palyginti su labai didelėmis kainomis 2006 m. ir 2007 m. Be to, kaip minėta 149 konstatuojamojoje dalyje, yra kitų tiekiančių šalių.

| (162) | Remiantis tuo, kas išdėstyta anksčiau, daroma preliminari išvada, kad poveikis naudotojams nebūtų toks, kad priemonės turėtų būti laikomos priešingomis bendriems Bendrijos interesams. |
| --- | --- |

(162)

Remiantis tuo, kas išdėstyta anksčiau, daroma preliminari išvada, kad poveikis naudotojams nebūtų toks, kad priemonės turėtų būti laikomos priešingomis bendriems Bendrijos interesams.

4.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (163) | Atsižvelgus į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad, nustačius priemones, nagrinėjamojo produkto naudotojų ir importuotojų padėčiai nebūtų padarytas reikšmingas neigiamas poveikis. Todėl daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti laikinųjų antidempingo priemonių. |
| --- | --- |

(163)

Atsižvelgus į visus minėtus veiksnius daroma išvada, kad, nustačius priemones, nagrinėjamojo produkto naudotojų ir importuotojų padėčiai nebūtų padarytas reikšmingas neigiamas poveikis. Todėl daroma preliminari išvada, kad nėra įtikinamų priežasčių nenustatyti laikinųjų antidempingo priemonių.

H.   LAIKINOSIOS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS

1.   Žalos pašalinimo lygis

| (164) | Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones siekiant užkirsti kelią tolesnei žalai, kurią BP daro importas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(164)

Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, jo padarytos žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias priemones siekiant užkirsti kelią tolesnei žalai, kurią BP daro importas dempingo kainomis.

| (165) | Siekiant nustatyti muito dydį buvo atsižvelgta į nustatytų dempingo skirtumų lygį ir muito dydį, kurio reikia Bendrijos patiriamai žalai pašalinti. Apskaičiuojant muito, reikalingo žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad bet kokios priemonės BP turėtų leisti padengti gamybos išlaidas ir gauti pagrįstą ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė gali pagrįstai gauti tokiame sektoriuje parduodama panašius produktus Bendrijoje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis. Naudotas 5 % gamintojų ikimokestinio pelno dydis, kuris naudotas ir atliekant pirminį tyrimą, kaip ir buvo siūloma skunde. Šis pelno lygis patvirtintas atliekant šį tyrimą. |
| --- | --- |

(165)

Siekiant nustatyti muito dydį buvo atsižvelgta į nustatytų dempingo skirtumų lygį ir muito dydį, kurio reikia Bendrijos patiriamai žalai pašalinti. Apskaičiuojant muito, reikalingo žalingo dempingo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad bet kokios priemonės BP turėtų leisti padengti gamybos išlaidas ir gauti pagrįstą ikimokestinį pelną, kurį tokios rūšies pramonė gali pagrįstai gauti tokiame sektoriuje parduodama panašius produktus Bendrijoje įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. kai nėra importo dempingo kainomis. Naudotas 5 % gamintojų ikimokestinio pelno dydis, kuris naudotas ir atliekant pirminį tyrimą, kaip ir buvo siūloma skunde. Šis pelno lygis patvirtintas atliekant šį tyrimą.

| (166) | Būtinas kiekvienos rūšies produkto kainos padidėjimas tuomet buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą (žr. 98–100 konstatuojamąsias dalis), ir nežalingos produktų, kuriuos BP pardavė Bendrijos rinkoje, kainos palyginimu. Nežalinga kaina apskaičiuota prie BP pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota siekiant atsižvelgti į faktinį nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį. Bet koks skirtumas, atsiradęs dėl šio palyginimo, tuomet buvo išreikštas visos CIF importo vertės procentais. Atsižvelgiant į aukštą bendradarbiavimo lygį, Armėnijos ir Brazilijos eksportuojantiems gamintojams nustatytas tokio dydžio pelno dydis, koks buvo nustatytas nagrinėjamiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams. Kadangi Kinijos bendradarbiavimo lygis buvo žemas, pelno dydis kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotas remiantis vieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam suteiktas IR, žalingiausiu eksportu. |
| --- | --- |

(166)

Būtinas kiekvienos rūšies produkto kainos padidėjimas tuomet buvo nustatytas remiantis vidutinės svertinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą (žr. 98–100 konstatuojamąsias dalis), ir nežalingos produktų, kuriuos BP pardavė Bendrijos rinkoje, kainos palyginimu. Nežalinga kaina apskaičiuota prie BP pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota siekiant atsižvelgti į faktinį nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį. Bet koks skirtumas, atsiradęs dėl šio palyginimo, tuomet buvo išreikštas visos CIF importo vertės procentais. Atsižvelgiant į aukštą bendradarbiavimo lygį, Armėnijos ir Brazilijos eksportuojantiems gamintojams nustatytas tokio dydžio pelno dydis, koks buvo nustatytas nagrinėjamiems bendradarbiaujantiems eksportuotojams. Kadangi Kinijos bendradarbiavimo lygis buvo žemas, pelno dydis kitiems Kinijos eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotas remiantis vieno bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam suteiktas IR, žalingiausiu eksportu.

2.   Laikinosios priemonės

| (167) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, turėtų būti nustatytas laikinasis antidempingo muitas, kurio dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. |
| --- | --- |

(167)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, turėtų būti nustatytas laikinasis antidempingo muitas, kurio dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.

| (168) | Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muito normos (skirtingai nei muitai, taikomi visoms kitoms bendrovėms Armėnijoje, Brazilijoje ir KLR) taikomos išimtinai importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės ir konkretūs minėti juridiniai asmenys. Šios normos negali būti taikomos importuojamiems produktams, kuriuos pagamino bet kuri kita bendrovė, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio dokumento rezoliucinėje dalyje, įskaitant su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis susijusius subjektus, – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(168)

Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muitų normos buvo nustatytos pagal šio tyrimo išvadas. Todėl šios normos rodo atliekant šį tyrimą nustatytą tų bendrovių padėtį. Šios muito normos (skirtingai nei muitai, taikomi visoms kitoms bendrovėms Armėnijoje, Brazilijoje ir KLR) taikomos išimtinai importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės ir konkretūs minėti juridiniai asmenys. Šios normos negali būti taikomos importuojamiems produktams, kuriuos pagamino bet kuri kita bendrovė, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėti šio dokumento rezoliucinėje dalyje, įskaitant su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis susijusius subjektus, – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

| (169) | Visi prašymai taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos ar prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (7), pateikiant juose visą susijusią informaciją, visų pirma apie bendrovės veiklos (gamybos, pardavimo vidaus rinkoje ir eksportui) pasikeitimus, susijusius, pavyzdžiui, su tuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Jei reikia, Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą ir atnaujins bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą. |
| --- | --- |

(169)

Visi prašymai taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos ar prekybos subjektą) turėtų būti nedelsiant siunčiami Komisijai (7), pateikiant juose visą susijusią informaciją, visų pirma apie bendrovės veiklos (gamybos, pardavimo vidaus rinkoje ir eksportui) pasikeitimus, susijusius, pavyzdžiui, su tuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Jei reikia, Komisija, pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu, atitinkamai iš dalies pakeis reglamentą ir atnaujins bendrovių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrašą.

| (170) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, laikinosios muito normos yra šios:









  Šalis | Bendrovė | Dempingo skirtumas | Žalos skirtumas | Laikinosios muito normos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazilija | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| Visoms kitoms bendrovėms | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| KLR | Alcoa Bohai ir Alcoa Shanghai | 23,9 % | 10,7 % | 10,7 % |
| Shandong Loften | 31,6 % | 28,3 % | 28,3 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % | 33,3 % | 31,9 % |
| Visoms kitoms bendrovėms | 42,9 % | 52 % | 42,9 % |
| Armėnija | RUSAL Armenal | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |
| Visoms kitoms bendrovėms | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |

(170)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, laikinosios muito normos yra šios:

Šalis

Bendrovė

Dempingo skirtumas

Žalos skirtumas

Laikinosios muito normos

Brazilija

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

25,9 %

25,9 %

Visoms kitoms bendrovėms

27,6 %

25,9 %

25,9 %

KLR

Alcoa Bohai ir Alcoa Shanghai

23,9 %

10,7 %

10,7 %

Shandong Loften

31,6 %

28,3 %

28,3 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

33,3 %

31,9 %

Visoms kitoms bendrovėms

42,9 %

52 %

42,9 %

Armėnija

RUSAL Armenal

37,0 %

20,0 %

20,0 %

Visoms kitoms bendrovėms

37,0 %

20,0 %

20,0 %

I.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (171) | Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutinį muitą, |
| --- | --- |

(171)

Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad išvados dėl antidempingo muitų nustatymo, padarytos šio reglamento tikslais, yra preliminarios ir gali reikėti jas persvarstyti, jeigu būtų nuspręsta nustatyti galutinį muitą,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamai Armėnijos, Brazilijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės aliumininei folijai, kurios storis ne mažesnis kaip 0,008 mm ir ne didesnis kaip 0,018 mm, be pagrindo, valcuotai, bet daugiau neapdorotai, ritiniuose, kurių plotis ne didesnis kaip 650 mm, o svoris ne didesnis kaip 10 kilogramų, kurios KN kodas yra ex 7607 11 19 (TARIC kodas 7607111910), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma toliau išvardytų bendrovių pagamintų produktų neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą:

| Šalis | Bendrovė | Antidempingo muitas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- | --- |
| Armėnija | Uždaroji akcinė bendrovė „Rusal-Armenal“ | 20,0 % | A943 |
| Visoms kitoms bendrovėms | 20,0 % | A999 |
| Kinijos Liaudies Respublika | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. ir Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd. | 10,7 % | A944 |
| Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 28,3 % | A945 |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 31,9 % | A946 |
| Visoms kitoms bendrovėms | 42,9 % | A999 |
| Brazilija | Companhia Brasileira de Aluminio | 25,9 % | A947 |
| Visoms kitoms bendrovėms | 25,9 % | A999 |

Šalis

Bendrovė

Antidempingo muitas

Papildomas TARIC kodas

Armėnija

Uždaroji akcinė bendrovė „Rusal-Armenal“

20,0 %

A943

Visoms kitoms bendrovėms

20,0 %

A999

Kinijos Liaudies Respublika

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd. ir Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd.

10,7 %

A944

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.

28,3 %

A945

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.

31,9 %

A946

Visoms kitoms bendrovėms

42,9 %

A999

Brazilija

Companhia Brasileira de Aluminio

25,9 %

A947

Visoms kitoms bendrovėms

25,9 %

A999

3.   Individualios muito normos, nustatytos 2 dalyje nurodytoms Kinijos Liaudies Respublikos bendrovėms, taikomos tik tuo atveju, jeigu valstybių narių muitinėms pateikiama galiojanti prekybinė sąskaita faktūra, kuri turi atitikti priede nustatytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita faktūra nepateikiama, taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

4.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

5.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys gali reikalauti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis priimtas šis reglamentas, per mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą būti išklausytiems Komisijos.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali pateikti pastabas dėl šio reglamento taikymo per vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. balandžio 7 d.

Komisijos vardu

Catherine ASHTON

Komisijos narė

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL C 177, 2008 7 12, p. 13.

2

(3)  OL C 59, 2008 3 4, p. 1.

3

(4)  Komisijos pranešimas apie atitinkamos rinkos apibrėžtį Bendrijos konkurencijos teisėje. OL C 372, 1997 12 9, p. 5.

4

(5)  Tarybos reglamentas (EB) Nr. 950/2001 (OL L 134, 2001 5 17, p. 1).

5

(6)  OL C 112, 2006 5 12, p. 2.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

7

---

PRIEDAS

Šio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje nuodytoje galiojančioje prekybinėje sąskaitoje faktūroje turi būti tokios formos bendrovės pareigūno pasirašyta deklaracija, ant kurios turi būti oficialus bendrovės antspaudas:

| 1) | komercinę sąskaitą faktūrą išrašiusio bendrovės pareigūno vardas, pavardė ir pareigos; |
| --- | --- |

1)

komercinę sąskaitą faktūrą išrašiusio bendrovės pareigūno vardas, pavardė ir pareigos;

| 2) | ši deklaracija: „Aš, toliau pasirašiusysis, patvirtinu, kad (kiekis) į šią sąskaitą faktūrą įrašytos eksportui į Europos bendriją parduodamos aliumininės folijos (papildomas TARIC kodas) pagamino Kinijos Liaudies Respublikos (bendrovės pavadinimas ir adresas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“ |
| --- | --- |

2)

ši deklaracija: „Aš, toliau pasirašiusysis, patvirtinu, kad (kiekis) į šią sąskaitą faktūrą įrašytos eksportui į Europos bendriją parduodamos aliumininės folijos (papildomas TARIC kodas) pagamino Kinijos Liaudies Respublikos (bendrovės pavadinimas ir adresas). Patvirtinu, kad šioje sąskaitoje faktūroje pateikta informacija yra išsami ir teisinga.“

---

| 8.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/38

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 288/2009

2009 m. balandžio 7 d.

kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 taikymo taisyklės dėl Bendrijos pagalbos tiekiant vaisius ir daržoves, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktus vaikams į švietimo įstaigas įgyvendinant vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (1), ypač į jo 103h straipsnio f punktą kartu su 4 straipsniu,

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 13/2009 (2) iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007 tam, kad Bendrijos pagalba būtų numatyta vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programai, pagal kurią vaisiai ir daržovės, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktai teikiami vaikams, kurie reguliariai lanko valstybės narės kompetentingų institucijų administruojamą arba pripažintą švietimo įstaigą. |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 13/2009 (2) iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1234/2007 tam, kad Bendrijos pagalba būtų numatyta vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programai, pagal kurią vaisiai ir daržovės, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktai teikiami vaikams, kurie reguliariai lanko valstybės narės kompetentingų institucijų administruojamą arba pripažintą švietimo įstaigą.

| (2) | Siekiant užtikrinti tinkamą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimą, norinčios joje dalyvauti valstybės narės turėtų prieš tai nacionaliniu arba regionų lygmeniu parengti programos įgyvendinimo strategiją. Taigi tam, kad užtikrintų šiuo reglamentu nustatytų vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų pridėtinę vertę, valstybės narės savo strategijose turėtų paaiškinti, kaip jos garantuos savo programos pridėtinę vertę, ypač tais atvejais, kai įprastiniai pietūs mokyklose valgomi tuo pat metu kaip ir pagal programą finansuojami produktai. Jeigu valstybės narės nusprendžia įgyvendinti daugiau negu vieną programą, jos turėtų parengti po atskirą strategiją kiekvienai programai. |
| --- | --- |

(2)

Siekiant užtikrinti tinkamą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimą, norinčios joje dalyvauti valstybės narės turėtų prieš tai nacionaliniu arba regionų lygmeniu parengti programos įgyvendinimo strategiją. Taigi tam, kad užtikrintų šiuo reglamentu nustatytų vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų pridėtinę vertę, valstybės narės savo strategijose turėtų paaiškinti, kaip jos garantuos savo programos pridėtinę vertę, ypač tais atvejais, kai įprastiniai pietūs mokyklose valgomi tuo pat metu kaip ir pagal programą finansuojami produktai. Jeigu valstybės narės nusprendžia įgyvendinti daugiau negu vieną programą, jos turėtų parengti po atskirą strategiją kiekvienai programai.

| (3) | Valstybių narių strategijose turėtų būti pagrindiniai Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103ga straipsnio 2 dalyje nurodyti elementai, būtent: programos biudžetas, įskaitant Bendrijos ir nacionalinį įnašą, jos trukmė, tikslinė grupė, reikalavimus atitinkantys produktai ir atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, tokių kaip švietimo ir sveikatos apsaugos institucijos, privatus sektorius ar vaikų tėvai, dalyvavimas. Valstybių narių strategijose taip pat turėtų būti apibūdintos papildomos priemonės, kurias reikėtų priimti programos veiksmingumui užtikrinti. |
| --- | --- |

(3)

Valstybių narių strategijose turėtų būti pagrindiniai Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103ga straipsnio 2 dalyje nurodyti elementai, būtent: programos biudžetas, įskaitant Bendrijos ir nacionalinį įnašą, jos trukmė, tikslinė grupė, reikalavimus atitinkantys produktai ir atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, tokių kaip švietimo ir sveikatos apsaugos institucijos, privatus sektorius ar vaikų tėvai, dalyvavimas. Valstybių narių strategijose taip pat turėtų būti apibūdintos papildomos priemonės, kurias reikėtų priimti programos veiksmingumui užtikrinti.

| (4) | Sutarties 152 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos kryptis turėtų būti užtikrinama aukšto lygio sveikatos apsauga. Siekdamos užtikrinti, kad produktais, atitinkančiais pagalbos teikimo reikalavimus, vaikams būtų užtikrinamas aukštas sveikatos apsaugos lygis ir skatinami sveikos mitybos įpročiai, valstybės narės į savo strategijas neturėtų įtraukti produktų, kuriuose yra cukraus, riebalų, druskos ar saldiklių, išskyrus valstybių narių deramai pagrįstus strategijoje numatytus atvejus, kai šiuos produktus galima naudoti įgyvendinant jų programą. Visais atvejais valstybės narės parengtą reikalavimus atitinkančių produktų sąrašą turėtų patvirtinti kompetentinga nacionalinė sveikatos apsaugos institucija. |
| --- | --- |

(4)

Sutarties 152 straipsnio 1 dalyje teigiama, kad nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos kryptis turėtų būti užtikrinama aukšto lygio sveikatos apsauga. Siekdamos užtikrinti, kad produktais, atitinkančiais pagalbos teikimo reikalavimus, vaikams būtų užtikrinamas aukštas sveikatos apsaugos lygis ir skatinami sveikos mitybos įpročiai, valstybės narės į savo strategijas neturėtų įtraukti produktų, kuriuose yra cukraus, riebalų, druskos ar saldiklių, išskyrus valstybių narių deramai pagrįstus strategijoje numatytus atvejus, kai šiuos produktus galima naudoti įgyvendinant jų programą. Visais atvejais valstybės narės parengtą reikalavimus atitinkančių produktų sąrašą turėtų patvirtinti kompetentinga nacionalinė sveikatos apsaugos institucija.

| (5) | Tam, kad vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos būtų veiksmingos, reikalingos papildomos priemonės. Papildomos priemonės neturėtų būti skirtos tik tam tikroms geografinėms vietovėms ar švietimo institucijoms, nes taip jos būtų netaikomos kai kuriems vaikams. Todėl valstybės narės turėtų siekti, kad dauguma programos tikslinei grupei priklausančių vaikų galėtų pasinaudoti papildomomis priemonėmis. |
| --- | --- |

(5)

Tam, kad vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos būtų veiksmingos, reikalingos papildomos priemonės. Papildomos priemonės neturėtų būti skirtos tik tam tikroms geografinėms vietovėms ar švietimo institucijoms, nes taip jos būtų netaikomos kai kuriems vaikams. Todėl valstybės narės turėtų siekti, kad dauguma programos tikslinei grupei priklausančių vaikų galėtų pasinaudoti papildomomis priemonėmis.

| (6) | Siekdamos sklandaus administravimo ir biudžeto valdymo, vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą įgyvendinančios valstybės narės kiekvienais metais turėtų teikti paraiškas Bendrijos pagalbai gauti. |
| --- | --- |

(6)

Siekdamos sklandaus administravimo ir biudžeto valdymo, vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą įgyvendinančios valstybės narės kiekvienais metais turėtų teikti paraiškas Bendrijos pagalbai gauti.

| (7) | Siekiant skaidrumo, turėtų būti nurodyta preliminari kiekvienai valstybei narei skiriama Bendrijos pagalbos suma, apskaičiuojama remiantis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103ga straipsnio 5 dalyje nurodytu paskirstymo būdu. Tam, kad atsižvelgtų į demografinius pokyčius, Komisija turėtų ne rečiau kaip kas trejus metus įvertinti, ar tas paskirstymas tebėra aktualus. |
| --- | --- |

(7)

Siekiant skaidrumo, turėtų būti nurodyta preliminari kiekvienai valstybei narei skiriama Bendrijos pagalbos suma, apskaičiuojama remiantis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103ga straipsnio 5 dalyje nurodytu paskirstymo būdu. Tam, kad atsižvelgtų į demografinius pokyčius, Komisija turėtų ne rečiau kaip kas trejus metus įvertinti, ar tas paskirstymas tebėra aktualus.

| (8) | Kad turimos lėšos būtų panaudotos kuo veiksmingiau, Bendrijos pagalba, kuri buvo preliminariai paskirta valstybėms narėms, kurios laiku nepranešė Komisijai apie savo strategijas, turėtų būti perskirstyta dalyvaujančioms valstybėms narėms, kurios pranešė Komisijai, jog norėtų panaudoti daugiau lėšų, negu pradinė joms paskirta Bendrijos pagalbos suma. |
| --- | --- |

(8)

Kad turimos lėšos būtų panaudotos kuo veiksmingiau, Bendrijos pagalba, kuri buvo preliminariai paskirta valstybėms narėms, kurios laiku nepranešė Komisijai apie savo strategijas, turėtų būti perskirstyta dalyvaujančioms valstybėms narėms, kurios pranešė Komisijai, jog norėtų panaudoti daugiau lėšų, negu pradinė joms paskirta Bendrijos pagalbos suma.

| (9) | Bendrijos pagalba gali būti skirta padengti ne tik išlaidas, patirtas įsigyjant vaisius ir daržoves, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktus, bet ir kai kurias susijusias išlaida, kurios tiesiogiai susietos su vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimu, jei jos numatytos valstybės narės strategijoje. Tačiau siekiant, kad programa išliktų veiksminga, šioms susijusioms išlaidoms reikėtų skirti tik nedidelį pagalbos procentą. Finansų valdymo ir kontrolės tikslais šios išlaidos turi būti nustatyto dydžio, apskaičiuotos remiantis pro rata principu. |
| --- | --- |

(9)

Bendrijos pagalba gali būti skirta padengti ne tik išlaidas, patirtas įsigyjant vaisius ir daržoves, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktus, bet ir kai kurias susijusias išlaida, kurios tiesiogiai susietos su vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimu, jei jos numatytos valstybės narės strategijoje. Tačiau siekiant, kad programa išliktų veiksminga, šioms susijusioms išlaidoms reikėtų skirti tik nedidelį pagalbos procentą. Finansų valdymo ir kontrolės tikslais šios išlaidos turi būti nustatyto dydžio, apskaičiuotos remiantis pro rata principu.

| (10) | Siekiant sklandaus administravimo, biudžeto valdymo ir priežiūros, turėtų būti nustatytos pagalbos teikimo sąlygos, pagalbos paraiškas pateikusių pareiškėjų tvirtinimo tvarka ir galiojančių pagalbos paraiškų teikimo sąlygos. Reikėtų nustatyti pagalbos mokėjimo reikalavimus pareiškėjams ir paraiškų teikimo taisykles, kompetentingų institucijų atliekamų patikrų bei taikytinų nuobaudų ir mokėjimo tvarkos taisykles. |
| --- | --- |

(10)

Siekiant sklandaus administravimo, biudžeto valdymo ir priežiūros, turėtų būti nustatytos pagalbos teikimo sąlygos, pagalbos paraiškas pateikusių pareiškėjų tvirtinimo tvarka ir galiojančių pagalbos paraiškų teikimo sąlygos. Reikėtų nustatyti pagalbos mokėjimo reikalavimus pareiškėjams ir paraiškų teikimo taisykles, kompetentingų institucijų atliekamų patikrų bei taikytinų nuobaudų ir mokėjimo tvarkos taisykles.

| (11) | Siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus, reikėtų priimti kovai su pažeidimais ir sukčiavimu tinkamas kontrolės priemones. Šios kontrolės priemonės turėtų apimti visą administracinį tikrinimą, kurį papildytų vietoje atliekamos patikros. Siekiant užtikrinti nešališką ir vienodą valstybių narių požiūrį, atsižvelgiant į jų skirtingą programos įgyvendinimą, reikėtų nurodyti šių kontrolės priemonių taikymo sritį, turinį, dažnumą ir jų taikymo ataskaitas. |
| --- | --- |

(11)

Siekiant apsaugoti Bendrijos finansinius interesus, reikėtų priimti kovai su pažeidimais ir sukčiavimu tinkamas kontrolės priemones. Šios kontrolės priemonės turėtų apimti visą administracinį tikrinimą, kurį papildytų vietoje atliekamos patikros. Siekiant užtikrinti nešališką ir vienodą valstybių narių požiūrį, atsižvelgiant į jų skirtingą programos įgyvendinimą, reikėtų nurodyti šių kontrolės priemonių taikymo sritį, turinį, dažnumą ir jų taikymo ataskaitas.

| (12) | Neteisingai sumokėtos sumos turėtų būti susigrąžintos, o siekiant sulaikyti pareiškėjus nuo nesąžiningo elgesio ir didelio aplaidumo turėtų būti nustatytos nuobaudos. |
| --- | --- |

(12)

Neteisingai sumokėtos sumos turėtų būti susigrąžintos, o siekiant sulaikyti pareiškėjus nuo nesąžiningo elgesio ir didelio aplaidumo turėtų būti nustatytos nuobaudos.

| (13) | Tam, kad būtų galima įvertinti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos veiksmingumą ir sudaryti sąlygas atlikti tarpusavio peržiūrą ir keistis geriausia patirtimi, valstybės narės turėtų reguliariai atlikti savo vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos stebėseną ir vertinti jos įgyvendinimą, o taip pat siųsti rezultatus bei išvadas Komisijai. Jeigu tikslinei programos grupei vaisiai ir daržovės, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktai platinami mokamai, valstybės narės turėtų įvertinti tėvų indėlio poveikį programos veiksmingumui. |
| --- | --- |

(13)

Tam, kad būtų galima įvertinti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos veiksmingumą ir sudaryti sąlygas atlikti tarpusavio peržiūrą ir keistis geriausia patirtimi, valstybės narės turėtų reguliariai atlikti savo vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos stebėseną ir vertinti jos įgyvendinimą, o taip pat siųsti rezultatus bei išvadas Komisijai. Jeigu tikslinei programos grupei vaisiai ir daržovės, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktai platinami mokamai, valstybės narės turėtų įvertinti tėvų indėlio poveikį programos veiksmingumui.

| (14) | Patirtis parodė, kad Bendrijos bendrai finansuotų projektų paramos gavėjai ne visuomet pakankamai žino apie Bendrijos vaidmenį įgyvendinant atitinkamą projektą. Todėl Bendrijos vaidmuo įgyvendinant vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą turėtų būti aiškiai nurodytas kiekvienai dalyvaujančiai švietimo institucijai. |
| --- | --- |

(14)

Patirtis parodė, kad Bendrijos bendrai finansuotų projektų paramos gavėjai ne visuomet pakankamai žino apie Bendrijos vaidmenį įgyvendinant atitinkamą projektą. Todėl Bendrijos vaidmuo įgyvendinant vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą turėtų būti aiškiai nurodytas kiekvienai dalyvaujančiai švietimo institucijai.

| (15) | Tam, kad valstybės narės turėtų pakankamai laiko savo vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programoms nustatyti arba suderinti jau egzistuojančias programas su naujomis nuostatomis, pradiniu laikotarpiu, nuo 2009 m. rugpjūčio 1 d. iki 2010 m. liepos 31 d., valstybės narės gali parengti strategiją, kurioje būtų nurodyti tik esminiai elementai. Per šį pereinamąjį laikotarpį joms taip pat turėtų būti sudaryta galimybė atidėti papildomų priemonių priėmimą. |
| --- | --- |

(15)

Tam, kad valstybės narės turėtų pakankamai laiko savo vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programoms nustatyti arba suderinti jau egzistuojančias programas su naujomis nuostatomis, pradiniu laikotarpiu, nuo 2009 m. rugpjūčio 1 d. iki 2010 m. liepos 31 d., valstybės narės gali parengti strategiją, kurioje būtų nurodyti tik esminiai elementai. Per šį pereinamąjį laikotarpį joms taip pat turėtų būti sudaryta galimybė atidėti papildomų priemonių priėmimą.

| (16) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(16)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis ir terminų vartojimas

1.   Šiuo reglamentu nustatomos Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 įgyvendinimo taisyklės dėl Bendrijos pagalbos tiekiant vaisius ir daržoves, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktus vaikams į švietimo įstaigas ir dėl tam tikrų susijusių išlaidų finansavimo įgyvendinant vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą.

2.   Šiame reglamente vartojamų terminų reikšmės atitinka Reglamente (EB) Nr. 1234/2007 vartojamų terminų reikšmes, išskyrus tuos atvejus, kai šiame reglamente numatyta kitaip.

2 straipsnis

Tikslinė grupė

Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103ga straipsnyje nurodyta pagalba skirta vaikams, kurie reguliariai lanko valstybės narės kompetentingų institucijų administruojamą arba pripažintą švietimo įstaigą.

3 straipsnis

Strategija

1.   Valstybės narės, kurios pageidauja nustatyti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, turi parengti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103ga straipsnio 2 dalyje nurodytą strategiją.

2.   Į valstybių narių strategijas neįtraukiami šio reglamento I priede išvardyti produktai. Tačiau deramai pagrįstais atvejais, pavyzdžiui, kai valstybė narė nori užtikrinti pagal programą tiekiamų produktų platų pasirinkimą arba nori, kad jos programa būtų patrauklesnė vaikams, strategijoje gali būti numatyta, kad tokie produktai gali būti tiekiami, su sąlyga, kad juose bus tik nedideli tame priede nurodytų medžiagų kiekiai.

Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos sveikatos apsaugos institucijos patvirtins produktų, atitinkančiais pagalbos pagal jų vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programas teikimo reikalavimus, sąrašą.

3.   Valstybės narės savo strategijose paaiškina, kaip jos garantuos savo vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos pridėtinę vertę, ypač tais atvejais, kai strategijoje numatyta, jog įprastiniai pietūs mokyklose valgomi tuo pat metu kaip ir pagal jų vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą finansuojami produktai. Savo strategijose jos apibūdina kontrolės priemones.

4.   Valstybės narės savo strategijose apibūdina, kokias papildomas priemones jos priims tam, kad užtikrintų sėkmingą programos įgyvendinimą. Priemonės gali būti skirtos tikslinės grupės žinioms apie vaisių ir daržovių sektorių arba sveikos mitybos įpročius gilinti, pavyzdžiui, interneto svetainių kūrimas arba išvykų į ūkius ar sodininkystės užsiėmimų organizavimas.

5.   Valstybės narės gali pasirinkti tinkamą geografinį arba administracinį lygmenį, kuriuo jos pageidauja įgyvendinti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą. Jeigu jos nusprendžia įgyvendinti daugiau negu vieną programą, tai turi kiekvienai programai parengti po strategiją. Valstybė narė, kuri įgyvendina keletą programų, gali nustatyti koordinavimo sistemą.

4 straipsnis

Pagalba tiekiant vaisius ir daržoves, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktus vaikams

1.   Valstybės narės, kurios ruošiasi nustatyti vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, gali prašyti Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103ga straipsnyje numatytos pagalbos už vienerių ar daugiau metų laikotarpį, prasidedantį rugpjūčio 1 d. ir trunkantį iki liepos 31 d., jei iki tų metų, kuriais prasideda tas laikotarpis, sausio 31 d. pranešė Komisijai apie savo strategiją.

2.   Valstybės narės, kurios iki šio reglamento įsigaliojimo jau vykdė vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą ar kitas produktų platinimo mokyklose programas, pagal kurias tiekiami ir vaisiai, turi teisę gauti Bendrijos pagalbą Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103ga straipsnio 6 dalyje nustatytomis sąlygomis. Jos turi pranešti Komisijai apie savo strategijas iki 1 dalyje nustatyto termino.

3.   Šio reglamento II priede numatytas preliminarus Bendrijos pagalbos kiekvienai valstybei narei paskirstymas, apskaičiuojamas remiantis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103ga straipsnio 5 dalyje nurodytu paskirstymo būdu. Komisija ne rečiau kaip kas trejus metus turi įvertinti, ar II priedas vis dar atitinka tą paskirstymo būdą.

4.   Valstybėms narėms, kurios iki tų metų, kuriais prasideda 1 dalyje nurodytas laikotarpis, sausio 31 d. nepranešė Komisijai, arba kurios paprašė tik dalies pradinės joms skirtos sumos, rezervuotos Bendrijos pagalbos sumos perskirstomos dalyvaujančioms valstybėms narėms, kurios iki 1 dalyje nurodyto termino pranešė Komisijai, jog norėtų panaudoti daugiau lėšų, negu pradinė joms paskirta Bendrijos pagalbos suma.

Pirmoje pastraipoje nurodytas Bendrijos pagalbos perskirstymas atliekamas proporcingai pradinei pagalbos sumai, kuri buvo skirta valstybei narei ir apskaičiuota remiantis Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103ga straipsnio 5 dalyje nurodytu paskirstymo būdu.

Komisija nusprendžia dėl galutinio Bendrijos pagalbos paskirstymo valstybėms narėms iki tų metų, kuriais prasideda 1 dalyje nurodytas laikotarpis, kovo 31 d.

5 straipsnis

Reikalavimus atitinkančios išlaidos

1.   Reglamento (EB) Nr. 1234/2007 103ga straipsnyje numatytos tokios pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančios išlaidos:

| a) | vaisių ir daržovių, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktų, kurie, įgyvendinant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, pristatomi į švietimo įstaigas, įsigijimo išlaidos; |
| --- | --- |

a)

vaisių ir daržovių, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktų, kurie, įgyvendinant 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, pristatomi į švietimo įstaigas, įsigijimo išlaidos;

| b) | susijusios išlaidos, kurios tiesiogiai susijusios su vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimu, apima tik:






  i) | įrangos įsigijimo, nuomos arba išperkamosios nuomos išlaidas, jei jos numatytos strategijoje; |
| --- | --- | --- |

b)

susijusios išlaidos, kurios tiesiogiai susijusios su vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos įgyvendinimu, apima tik:

i)

įrangos įsigijimo, nuomos arba išperkamosios nuomos išlaidas, jei jos numatytos strategijoje;

| ii) | 12 straipsnyje nurodytų stebėsenos ir vertinimo, kurie turi būti tiesiogiai susiję su vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa, išlaidas; |
| --- | --- |

ii)

12 straipsnyje nurodytų stebėsenos ir vertinimo, kurie turi būti tiesiogiai susiję su vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa, išlaidas;

| iii) | informacijos perdavimo išlaidas, įskaitant 14 straipsnio 1 dalyje nurodyto plakato rengimo išlaidas. |
| --- | --- |

iii)

informacijos perdavimo išlaidas, įskaitant 14 straipsnio 1 dalyje nurodyto plakato rengimo išlaidas.

Jeigu pagal vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą tiekiamų produktų transportavimo ir paskirstymo išlaidoms išrašomos atskiros sąskaitos faktūros, tokios išlaidos neturi viršyti 3 % produktų įsigijimo išlaidų.

Jeigu produktai švietimo įstaigoms tiekiami nemokamai, valstybės narės gali priimti sąskaitas faktūras už transportavimą ir paskirstymą, jeigu jos neviršija valstybės narės strategijoje nustatytos ribos.

Pirmos pastraipos b punkto iii papunktyje nurodytos informacijos perdavimo išlaidos negali būti finansuojamas pagal kitas Bendrijos pagalbos programas.

2.   Visa 1 dalies pirmos pastraipos b punkto i ir iii papunkčiuose numatytų išlaidų suma turi būti nustatyto dydžio ir neviršyti 5 % po 4 straipsnio 4 dalyje nurodyto galutinio Bendrijos pagalbos paskirstymo valstybės narės gaunamos Bendrijos pagalbos.

Tais metais, kai vykdomas 12 straipsnyje nurodytas vertinimas, visa 1 dalies pirmos pastraipos b punkto i ir ii papunkčiuose numatytų išlaidų suma po 4 straipsnio 4 dalyje nurodyto galutinio Bendrijos pagalbos paskirstymo negali viršyti 10 % valstybės narės gaunamos Bendrijos pagalbos.

6 straipsnis

Bendrosios pagalbos skyrimo sąlygos

1.   Valstybės narės užtikrina, kad pagal jų strategijas suteikta pagalba paskirstoma pagalbos paraiškas pateikusiems pareiškėjams, jei jų kompetentingoms institucijoms pateiktos pagalbos paraiškos yra galiojančios. Pagalbos paraiška galioja tik tuomet, jei ji pateikta pareiškėjo, kurį tam tikslui patvirtino valstybės narės, kurioje yra minėtus produktus gaunanti švietimo įstaiga, kompetentinga institucija.

2.   Valstybė narė pagalbos paraiškas pateikusius pareiškėjus gali pasirinkti iš šių įstaigų:

| a) | švietimo įstaigų, |
| --- | --- |

a)

švietimo įstaigų,

| b) | švietimo institucijų iš tų vietovių, į kurias pristatomi produktai vaikams; |
| --- | --- |

b)

švietimo institucijų iš tų vietovių, į kurias pristatomi produktai vaikams;

| c) | produktų tiekėjų ir (arba) platintojų; |
| --- | --- |

c)

produktų tiekėjų ir (arba) platintojų;

| d) | vienos arba kelių švietimo įstaigų arba švietimo institucijų vardu veikiančių ir specialiai tam tikslui įsteigtų organizacijų; |
| --- | --- |

d)

vienos arba kelių švietimo įstaigų arba švietimo institucijų vardu veikiančių ir specialiai tam tikslui įsteigtų organizacijų;

| e) | kitų valstybės arba privačių įstaigų, kurios vadovautų:






  i) | vaisių ir daržovių, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktų tiekimui į švietimo įstaigas vykdant pagal šį reglamentą nustatytą arba su juo suderintą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą; |
| --- | --- | --- |

e)

kitų valstybės arba privačių įstaigų, kurios vadovautų:

i)

vaisių ir daržovių, perdirbtų vaisių ir daržovių bei bananų produktų tiekimui į švietimo įstaigas vykdant pagal šį reglamentą nustatytą arba su juo suderintą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą;

| ii) | valdymui ir (arba) informacijos perdavimui. |
| --- | --- |

ii)

valdymui ir (arba) informacijos perdavimui.

7 straipsnis

Bendrosios pagalbos paraiškas pateikusių pareiškėjų patvirtinimo sąlygos

Kad gautų patvirtinimą, pareiškėjas kompetentingai institucijai privalo raštu įsipareigoti:

| a) | produktus, kurie finansuojami pagal vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, nustatytą pagal šį reglamentą arba su juo suderintą, skirti švietimo įstaigos arba įstaigų, kurioms jis prašys skirti pagalbą, vaikams vartoti; |
| --- | --- |

a)

produktus, kurie finansuojami pagal vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, nustatytą pagal šį reglamentą arba su juo suderintą, skirti švietimo įstaigos arba įstaigų, kurioms jis prašys skirti pagalbą, vaikams vartoti;

| b) | grąžinti visą už atitinkamą kiekį jam neteisingai išmokėtą pagalbą, jei nustatoma, kad tie produktai nebuvo pristatyti 2 straipsnyje nurodytiems vaikams arba kad ji buvo išmokėta už produktus, kurie neatitinka šio reglamento reikalavimų; |
| --- | --- |

b)

grąžinti visą už atitinkamą kiekį jam neteisingai išmokėtą pagalbą, jei nustatoma, kad tie produktai nebuvo pristatyti 2 straipsnyje nurodytiems vaikams arba kad ji buvo išmokėta už produktus, kurie neatitinka šio reglamento reikalavimų;

| c) | nesąžiningo elgesio ar didelio aplaidumo atveju sumokėti sumą, lygią iš pradžių išmokėtos sumos ir sumos, kurią pareiškėjas turi teisę gauti, skirtumui; |
| --- | --- |

c)

nesąžiningo elgesio ar didelio aplaidumo atveju sumokėti sumą, lygią iš pradžių išmokėtos sumos ir sumos, kurią pareiškėjas turi teisę gauti, skirtumui;

| d) | kompetentingų institucijų prašymu pateikti joms turimus patvirtinamuosius dokumentus; |
| --- | --- |

d)

kompetentingų institucijų prašymu pateikti joms turimus patvirtinamuosius dokumentus;

| e) | leisti atlikti visus valstybės narės kompetentingos institucijos nurodytus patikrinimus, visų pirma minėtų apskaitos dokumentų ir fizinius patikrinimus. |
| --- | --- |

e)

leisti atlikti visus valstybės narės kompetentingos institucijos nurodytus patikrinimus, visų pirma minėtų apskaitos dokumentų ir fizinius patikrinimus.

Valstybės narės gali suteikti patvirtinimą pareiškėjui tik tada, kai jis raštu įsipareigos kompetentingai institucijai dėl papildomų nuostatų.

8 straipsnis

Specialiosios tam tikrų pareiškėjų patvirtinimo sąlygos

Jeigu dėl pagalbos kreipiasi 6 straipsnio 2 dalies c–e punktuose nurodytas pareiškėjas, be 7 straipsnyje nurodytų įsipareigojimų, jis dar turi raštu įsipareigoti registruoti švietimo įstaigų, o prireikus ir švietimo institucijų, pavadinimus bei adresus ir toms įstaigoms arba institucijoms parduotus arba pristatytus produktus ir jų kiekį.

9 straipsnis

Patvirtinimo galiojimo sustabdymas ir atšaukimas

Nustačius, kad pareiškėjas, kuris kreipėsi dėl pagalbos, nebeatitinka 6, 7 ir 8 straipsniuose nustatytų sąlygų arba nebevykdo kurio nors kito šiame reglamente numatyto įsipareigojimo, paraiškos patvirtinimo galiojimas sustabdomas nuo vieno iki dvylikos mėnesių arba atšaukiamas, atsižvelgiant į pažeidimo rimtumą. Tokios priemonės netaikomos force majeure atvejais arba jeigu valstybės narės nustato, kad pažeidimo priežastis nėra tyčinis elgesys ar aplaidumas arba kad pažeidimas nebuvo svarbus. Pareiškėjo prašymu, praėjus ne mažiau kaip dvylikai mėnesių, paraiška, kurią buvo atsisakyta patvirtinti, gali būti tvirtinama iš naujo.

10 straipsnis

Pagalbos paraiškos

1.   Pagalbos paraiškos turi būti parengtos taip, kaip nurodyta valstybės narės kompetentingos institucijos, ir jose turi būti bent tokia informacija:

| a) | ketinami paskirstyti kiekiai; |
| --- | --- |

a)

ketinami paskirstyti kiekiai;

| b) | švietimo įstaigos arba švietimo institucijos, su kuria susijusi a punkte nurodyta informacija, pavadinimas ir adresas arba identifikavimo numeris; ir |
| --- | --- |

b)

švietimo įstaigos arba švietimo institucijos, su kuria susijusi a punkte nurodyta informacija, pavadinimas ir adresas arba identifikavimo numeris; ir

| c) | valstybės narės strategijoje nurodytas tikslinės grupės vaikų skaičius atitinkamoje švietimo įstaigoje. |
| --- | --- |

c)

valstybės narės strategijoje nurodytas tikslinės grupės vaikų skaičius atitinkamoje švietimo įstaigoje.

2.   Valstybės narės, remdamosi savo strategija, nurodo paraiškų teikimo dažnumą, tačiau pagalbos paraiškų laikotarpis negali būti ilgesnis nei penki mėnesiai. Jeigu programa trunka ilgiau negu šešis 4 straipsnio 1 dalyje nurodyto laikotarpio mėnesius, per tą laikotarpį pagalbos paraiškos turi būti pateiktos bent tris kartus.

3.   Išskyrus force majeure atvejus, galioja tik teisingai užpildytos ir iki trečio mėnesio pabaigos, pasibaigus laikotarpiui, su kuriuo jos susijusios, pateiktos paraiškos.

4.   Paraiškoje nurodytas sumas būtina pagrįsti, pateikiant kompetentingoms institucijoms turimus patvirtinamuosius dokumentus. Šiuose dokumentuose turi būti nurodyta pristatytų produktų kaina, kartu pateikiant mokėjimo kvitą arba mokėjimo patvirtinimą.

11 straipsnis

Pagalbos mokėjimas

1.   6 straipsnio 2 dalies c–e punktuose nurodytiems tiekėjams, organizacijoms ar įstaigoms pagalba mokama tik:

| a) | pateikus faktiškai pristatyto kiekio kvitą; arba |
| --- | --- |

a)

pateikus faktiškai pristatyto kiekio kvitą; arba

| b) | remiantis prieš pagalbos išmokėjimą kompetentingos institucijos atlikto patikrinimo ataskaita, kuria patvirtinama, kad mokėjimo reikalavimai įvykdyti; arba |
| --- | --- |

b)

remiantis prieš pagalbos išmokėjimą kompetentingos institucijos atlikto patikrinimo ataskaita, kuria patvirtinama, kad mokėjimo reikalavimai įvykdyti; arba

| c) | jeigu valstybė narė tai leidžia, pateikus alternatyvų įrodymą, kad už kiekį, kuris buvo nustatytas pagal šį reglamentą, yra sumokėta. |
| --- | --- |

c)

jeigu valstybė narė tai leidžia, pateikus alternatyvų įrodymą, kad už kiekį, kuris buvo nustatytas pagal šį reglamentą, yra sumokėta.

2.   Pagalbą kompetentingos institucijos išmoka per tris mėnesius nuo tos dienos, kai buvo pateikta teisingai užpildyta ir galiojanti pagalbos paraiška. Valstybės narės nustato pagalbos paraiškos formą ir turinį.

3.   Jei 10 straipsnio 3 dalyje nurodytas terminas uždelsiamas mažiau kaip du mėnesius, pagalba vis dar mokama, tačiau sumažinama:

| a) | 5 %, jeigu paraišką pateikti vėluojama vieną mėnesį arba mažiau kaip vieną mėnesį; |
| --- | --- |

a)

5 %, jeigu paraišką pateikti vėluojama vieną mėnesį arba mažiau kaip vieną mėnesį;

| b) | 10 %, jeigu paraišką pateikti vėluojama daugiau kaip vieną mėnesį, bet mažiau kaip du mėnesius. |
| --- | --- |

b)

10 %, jeigu paraišką pateikti vėluojama daugiau kaip vieną mėnesį, bet mažiau kaip du mėnesius.

Jei 10 straipsnio 3 dalyje nurodytas terminas uždelsiamas du mėnesius, pagalba sumažinama 1 % už kiekvieną papildomai uždelstą dieną.

12 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

1.   Valstybės narės kasmet atlieka savo vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų įgyvendinimo stebėseną. Stebėsena grindžiama duomenimis, gautais vykdant valdymo ir kontrolės įsipareigojimus, įskaitant numatytuosius 10 ir 11 straipsniuose. Valstybės narės turi numatyti tinkamas struktūras ir formas, kad būtų užtikrinta reguliari programos įgyvendinimo stebėsena.

2.   Valstybės narės vertina savo vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programų įgyvendinimą ir jos veiksmingumą. Valstybės narės iki 2012 m. vasario 29 d. praneša Komisijai apie 2010 m. rugpjūčio 1 d.–2011 m. liepos 31 d. laikotarpio vertinimo rezultatus. Valstybės narės vertina programų įgyvendinimą rečiau kaip kas penkerius metus ir praneša apie vertinimo rezultatus kas penkerius metus nuo tos dienos.

3.   Jeigu valstybė narė nepraneša apie vertinimo rezultatus iki 2 dalyje nurodytos datos arba kas penkerius metus nuo tos datos, kita skiriama suma sumažinama taip:

| a) | 5 %, jeigu vėluojama vieną mėnesį arba mažiau kaip vieną mėnesį; |
| --- | --- |

a)

5 %, jeigu vėluojama vieną mėnesį arba mažiau kaip vieną mėnesį;

| b) | 10 %, jeigu vėluojama daugiau kaip vieną mėnesį, bet mažiau kaip du mėnesius. |
| --- | --- |

b)

10 %, jeigu vėluojama daugiau kaip vieną mėnesį, bet mažiau kaip du mėnesius.

Jei 1 dalyje nurodytas terminas uždelsiamas du mėnesius, pagalba sumažinama 1 % už kiekvieną papildomai uždelstą dieną.

13 straipsnis

Kontrolė ir nuobaudos

1.   Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių šio reglamento laikymuisi užtikrinti. Šios priemonės apima išsamų administracinį pagalbos paraiškų tikrinimą, kurio dalį sudaro patikros vietoje, kaip nurodyta 2–8 dalyse.

2.   Atliekami visų pagalbos paraiškų administraciniai patikrinimai, įskaitant valstybių narių apibrėžtų patvirtinamųjų dokumentų, susijusių su produktų pristatymu, patikrinimus. Be administracinių patikrinimų dar atliekamos patikros vietoje, kurios visų pirma skirtos patikrinti:

| a) | 8 straipsnyje nurodytą informaciją, įskaitant finansų apskaitą, pavyzdžiui, pirkimo ir pardavimo sąskaitas faktūras bei banko išrašus; |
| --- | --- |

a)

8 straipsnyje nurodytą informaciją, įskaitant finansų apskaitą, pavyzdžiui, pirkimo ir pardavimo sąskaitas faktūras bei banko išrašus;

| b) | subsidijuojamų produktų naudojimą pagal šį reglamentą, ypač jei yra pagrindo įtarti kokį nors pažeidimą. |
| --- | --- |

b)

subsidijuojamų produktų naudojimą pagal šį reglamentą, ypač jei yra pagrindo įtarti kokį nors pažeidimą.

3.   Visos patikros vietoje, atliekamos kiekvienu laikotarpiu, kuris prasideda rugpjūčio 1 d. ir baigiasi liepos 31 d., apima ne mažiau kaip 5 % nacionaliniu lygmeniu paskirstytos pagalbos ir ne mažiau kaip 5 % visų 6 straipsnyje nurodytų pareiškėjų.

Jei valstybėje narėje yra mažiau negu šimtas pareiškėjų, patikros vietoje atliekamos penkių pareiškėjų patalpose.

Jei pareiškėjų skaičius valstybėje narėje nesiekia penkių, tikrinama 100 % pareiškėjų.

4.   Patikros vietoje atliekamos nuo rugpjūčio 1 d. iki liepos 31 d. ir apima ne trumpesnį kaip praėjusių dvylikos mėnesių laikotarpį.

5.   Pareiškėjus, kurie bus tikrinami vietoje, atrenka kompetentinga kontrolės institucija, tinkamai atsižvelgdama į skirtingus geografinius rajonus, ir remdamasi rizikos analize bei atsižvelgdama visų pirma į klaidų pasikartojimą ir ankstesniais metais atliktų patikrų duomenis. Atliekant rizikos analizę taip pat atsižvelgiama į skirtingas pagalbos sumas ir 6 straipsnio 2 dalyje nurodytus pareiškėjų tipus.

6.   Kai paraišką dėl pagalbos teikia 6 straipsnio 2 dalies b–e punktuose nurodyti pareiškėjai, patikros vietoje atliekamos ne tik pareiškėjo patalpose, bet ir ne mažiau kaip dviejų švietimo įstaigų patalpose arba ne mažiau kaip 1 % pareiškėjo sąraše nurodytų švietimo įstaigų patalpų, atsižvelgiant į tai, kurių yra daugiau.

7.   Jei nekyla grėsmė pakenkti kontrolės tikslams, apie numatomą atlikti patikrą vietoje gali būti pranešta iš anksto, griežtai laikantis reikalavimo dėl trumpiausio laikotarpio, prieš kurį gali būti pranešama.

8.   Kompetentinga kontrolės institucija parengia kiekvienos patikros vietoje kontrolės ataskaitą. Toje ataskaitoje tiksliai apibūdinama, kas tikrinta.

Kontrolės ataskaitą sudaro šios dalys:

| a) | bendroji dalis, kurią sudaro visų pirma ši informacija:






  i) | programa, ataskaitos laikotarpis, tikrintos pagalbos paraiškos, produktų, tiekiamų pagal vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, kiekis, programoje dalyvaujančios švietimo įstaigos, sąmata, parengta remiantis turimais duomenimis apie vaikų, kurių atžvilgiu išmokėta pagalba, skaičių, ir finansavimo suma; |
| --- | --- | --- |

a)

bendroji dalis, kurią sudaro visų pirma ši informacija:

i)

programa, ataskaitos laikotarpis, tikrintos pagalbos paraiškos, produktų, tiekiamų pagal vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, kiekis, programoje dalyvaujančios švietimo įstaigos, sąmata, parengta remiantis turimais duomenimis apie vaikų, kurių atžvilgiu išmokėta pagalba, skaičių, ir finansavimo suma;

| ii) | dalyvaujantys atsakingieji asmenys; |
| --- | --- |

ii)

dalyvaujantys atsakingieji asmenys;

| b) | dalis, kurioje atskirai aprašomos atliktos patikros, ir visų pirma ši informacija:






  i) | patikrinti dokumentai, |
| --- | --- | --- |

b)

dalis, kurioje atskirai aprašomos atliktos patikros, ir visų pirma ši informacija:

i)

patikrinti dokumentai,

| ii) | atliktų patikrų pobūdis ir apimtis, |
| --- | --- |

ii)

atliktų patikrų pobūdis ir apimtis,

| iii) | pastabos ir išvados. |
| --- | --- |

iii)

pastabos ir išvados.

9.   Neteisėtai išmokėtoms sumoms susigrąžinti mutatis mutandis taikomos Komisijos reglamento (EB) Nr. 796/2004 (3) 73 straipsnio 1, 3, 4 ir 8 dalys.

10.   Nepažeidžiant 9 straipsnio, sukčiavimo ar didelio aplaidumo, dėl kurio atsakingas pareiškėjas, atveju, pareiškėjas ne tik pagal šio straipsnio 9 dalį sugrąžina neteisingai gautas sumas, bet ir sumoka sumą, lygią iš pradžių išmokėtos sumos ir sumos, kurią pareiškėjas turi teisę gauti, skirtumui.

14 straipsnis

Europos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos plakatas

1.   Europos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programoje dalyvaujančios valstybės narės informuoja visuomenę, kad programa gavo finansinę Europos Bendrijos paramą. Tam valstybės narės gali naudoti plakatą, pagamintą laikantis III priede nustatytų būtinųjų reikalavimų; plakatas turi būti nuolatos iškabintas aiškiai matomoje vietoje prie pagrindinio programoje dalyvaujančios švietimo įstaigos įėjimo; jis turi būti lengvai įskaitomas.

2.   Jei valstybės narės nusprendžia nenaudoti 1 dalyje nurodyto plakato, jos turi savo strategijoje suprantamai paaiškinti, kaip jos informuos visuomenę apie tai, kad programai skirta Europos Bendrijos finansinė parama. Bet kuriuo atveju, plakatuose, svetainėse ar kitose informavimo ar viešinimo priemonėse, kuriomis informuojama apie valstybių narių vykdomą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, turi būti Europos vėliava ir toks sakinys: „Mūsų [švietimo įstaigos rūšis] dalyvauja „Europos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programoje“, kuri įgyvendinama gavus Europos Bendrijos finansinę paramą.“

3.   Nuorodos į Europos Bendrijos finansinį indėlį turi būti bent tiek pat matomos, kiek ir nuorodos į kitų valstybės ar privačių subjektų indėlį remiant šią valstybės narės programą.

15 straipsnis

Pranešimai

1.   Valstybės narės Komisijai teikia 4 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą informaciją iki tų metų, kuriais prasideda 4 straipsnio 1 dalyje minėtas laikotarpis, sausio 31 d. Šie pranešimai, kurių formą nustato Komisija, siunčiami šiuo e. pašto adresu: AGRI-HORT-SCHOOLFRUIT@ec.europa.eu.

Nuo 2010 m. valstybės narės turi kasmet, pasibaigus 4 straipsnio 1 dalyje nurodytam laikotarpiui, iki metų, kuriais baigiasi 4 straipsnio 1 dalyje nurodytas laikotarpis, lapkričio 30 d. pranešti Komisijai:

| a) | apie stebėsenos rezultatus, jeigu numatyta pagal 12 straipsnį; |
| --- | --- |

a)

apie stebėsenos rezultatus, jeigu numatyta pagal 12 straipsnį;

| b) | apie patikras vietoje, atliktas pagal 13 ir 16 straipsnius, ir jų rezultatus. |
| --- | --- |

b)

apie patikras vietoje, atliktas pagal 13 ir 16 straipsnius, ir jų rezultatus.

2.   1 dalyje nurodytų pranešimų forma ir turinys nustatomi remiantis Komisijos valstybėms narėms pateiktomis rekomendacijomis. Tie modeliai netaikomi tol, kol apie juos nepranešta Bendro žemės ūkio rinkų organizavimo vadybos komitetui.

3.   Komisija reguliariai skelbia valstybių narių strategijas ir jų stebėsenos bei vertinimo rezultatus.

4.   Jei valstybė narė pakeičia 3 straipsnyje nurodytą strategiją, ji nedelsiant, 1 dalies pirmoje pastraipoje nurodytu e. pašto adresu, praneša Komisijai apie savo naują strategiją.

16 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

1.   Laikotarpiu nuo 2009 m. rugpjūčio 1 d. iki 2010 m. liepos 31 d. valstybės narės gali parengti strategiją, kurioje būtų nurodyti tik šie esminiai elementai: biudžetas, tikslinė grupė ir reikalavimus atitinkantys produktai ir, nukrypstant nuo 3 straipsnio 2 dalies, jų reikalavimus atitinkančių produktų sąrašas gali būti nepatvirtintas kompetentingos sveikatos apsaugos institucijos. Jos taip pat gali atidėti papildomų priemonių įgyvendinimą iki šio laikotarpio pabaigos.

2.   1 dalyje nurodytu laikotarpiu, nukrypstant nuo 4 straipsnio 1 ir 2 dalių, valstybės narės gali pranešti apie savo strategiją iki 2009 m. gegužės 31 d., o Komisija dėl galutinio Bendrijos pagalbos paskirstymo turi nuspręsti ne vėliau kaip iki 2009 m. liepos 31 d.

3.   1 dalyje nurodytu laikotarpiu, nukrypstant nuo 11 straipsnio 2 dalies, kompetentinga institucija išmoka pagalbą per keturis mėnesius nuo tos dienos, kai buvo pateikta teisingai užpildyta ir galiojanti 6 straipsnio 1 dalyje nurodyta paraiška, o 13 straipsnio 3 dalyje nurodytos patikros vietoje turi sudaryti ne mažiau kaip 10 % paskirtos pagalbos ir 10 % pagalbos paraiškas pateikusių pareiškėjų.

17 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2009 m. balandžio 15 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. balandžio 7 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 5, 2009 1 9, p. 1.

2

(3)  OL L 141, 2004 4 30, p. 18.

3

---

I PRIEDAS

Produktų, kurie neįtraukiami į Bendrijos pagalba bendrai finansuojamą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programą, sąrašas

Produktai, kuriuose yra:

| — | cukraus, |
| --- | --- |

—

cukraus,

| — | riebalų, |
| --- | --- |

—

riebalų,

| — | druskos, |
| --- | --- |

—

druskos,

| — | saldiklių. |
| --- | --- |

—

saldiklių.

---

II PRIEDAS

Preliminarus Bendrijos pagalbos kiekvienai valstybei narei paskirstymas

| Valstybė narė | Bendro finansavimo norma
  % | 6–10 metų vaikai
  absoliutūs skaičiai | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Austrija | 50 | 439 035 | 1 320 400 |
| Belgija | 50 | 592 936 | 1 782 500 |
| Bulgarija | 75 | 320 634 | 1 446 100 |
| Kipras | 50 | 49 723 | 175 000 |
| Čekija | 73 | 454 532 | 1 988 100 |
| Danija | 50 | 343 807 | 1 034 000 |
| Estija | 75 | 62 570 | 282 400 |
| Suomija | 50 | 299 866 | 901 200 |
| Prancūzija | 51 | 3 838 940 | 11 778 700 |
| Vokietija | 52 | 3 972 476 | 12 488 300 |
| Graikija | 59 | 521 233 | 1 861 300 |
| Vengrija | 69 | 503 542 | 2 077 900 |
| Airija | 50 | 282 388 | 849 300 |
| Italija | 58 | 2 710 492 | 9 521 200 |
| Latvija | 75 | 99 689 | 450 100 |
| Lietuva | 75 | 191 033 | 861 300 |
| Liuksemburgas | 50 | 29 277 | 175 000 |
| Malta | 75 | 24 355 | 175 000 |
| Nyderlandai | 50 | 985 163 | 2 962 100 |
| Lenkija | 75 | 2 044 899 | 9 222 800 |
| Portugalija | 68 | 539 685 | 2 199 600 |
| Rumunija | 75 | 1 107 350 | 4 994 100 |
| Slovakija | 73 | 290 990 | 1 276 500 |
| Slovėnija | 75 | 93 042 | 419 200 |
| Ispanija | 59 | 2 006 143 | 7 161 900 |
| Švedija | 50 | 481 389 | 1 447 100 |
| Jungtinė Karalystė | 51 | 3 635 300 | 11 148 900 |
| ES-27 | 58 | 25 920 489 | 90 000 000 |

Valstybė narė

Bendro finansavimo norma

%

6–10 metų vaikai

absoliutūs skaičiai

EUR

Austrija

50

439 035

1 320 400

Belgija

50

592 936

1 782 500

Bulgarija

75

320 634

1 446 100

Kipras

50

49 723

175 000

Čekija

73

454 532

1 988 100

Danija

50

343 807

1 034 000

Estija

75

62 570

282 400

Suomija

50

299 866

901 200

Prancūzija

51

3 838 940

11 778 700

Vokietija

52

3 972 476

12 488 300

Graikija

59

521 233

1 861 300

Vengrija

69

503 542

2 077 900

Airija

50

282 388

849 300

Italija

58

2 710 492

9 521 200

Latvija

75

99 689

450 100

Lietuva

75

191 033

861 300

Liuksemburgas

50

29 277

175 000

Malta

75

24 355

175 000

Nyderlandai

50

985 163

2 962 100

Lenkija

75

2 044 899

9 222 800

Portugalija

68

539 685

2 199 600

Rumunija

75

1 107 350

4 994 100

Slovakija

73

290 990

1 276 500

Slovėnija

75

93 042

419 200

Ispanija

59

2 006 143

7 161 900

Švedija

50

481 389

1 447 100

Jungtinė Karalystė

51

3 635 300

11 148 900

ES-27

58

25 920 489

90 000 000

---

III PRIEDAS

Europos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos plakatams taikomi būtiniausi reikalavimai

| Plakato dydis | : | A3 formato arba didesnis. |
| --- | --- | --- |
| Raidės | : | 1 cm arba didesnės. |
| Pavadinimas | : | Europos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa. |
| Turinys | : | bent jau tokia formuluotė, kurioje atsižvelgiama į švietimo įstaigos rūšį:
  „Mūsų [švietimo įstaigos rūšis (pvz., vaikų darželis, ikimokyklinio ugdymo įstaiga, mokykla)] dalyvauja Europos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programoje, kuri įgyvendinama gavus Europos Bendrijos finansinę paramą.“ Ant plakato turi būti Europos Bendrijos emblema. |

Plakato dydis

:

A3 formato arba didesnis.

Raidės

:

1 cm arba didesnės.

Pavadinimas

:

Europos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa.

Turinys

:

bent jau tokia formuluotė, kurioje atsižvelgiama į švietimo įstaigos rūšį:

„Mūsų [švietimo įstaigos rūšis (pvz., vaikų darželis, ikimokyklinio ugdymo įstaiga, mokykla)] dalyvauja Europos vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programoje, kuri įgyvendinama gavus Europos Bendrijos finansinę paramą.“ Ant plakato turi būti Europos Bendrijos emblema.

---

| 8.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/48

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 289/2009

2009 m. balandžio 7 d.

kuriuo nustatomas importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies ar plieno laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Inicijavimas

| (1) | 2008 m. liepos 9 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Bendriją importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – susijusioji šalis arba KLR) kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių (toliau – BVV) iš geležies ar plieno inicijavimą. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. liepos 9 d. Komisija pranešimu Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (2) paskelbė apie antidempingo tyrimo dėl į Bendriją importuojamų Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – susijusioji šalis arba KLR) kilmės tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių (toliau – BVV) iš geležies ar plieno inicijavimą.

| (2) | Tyrimas inicijuotas po to, kai 2008 m. gegužės 28 d. gamintojų, kurie pagamina didžiausią dalį gamyba sudaro didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau nei 50 % visoų Bendrijoje pagaminamų tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies ir plieno, vardu pateikė Europos Sąjungos besiūlių vamzdžių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas (toliau – skundo pateikėjas). Skunde pateikta pakankamai minėto produkto dempingo ir dėl to gresiančios numatomos bei neišvengiamos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimui inicijuoti. |
| --- | --- |

(2)

Tyrimas inicijuotas po to, kai 2008 m. gegužės 28 d. gamintojų, kurie pagamina didžiausią dalį gamyba sudaro didžiąją dalį, šiuo atveju daugiau nei 50 % visoų Bendrijoje pagaminamų tam tikrų besiūlių vamzdžių ir vamzdelių iš geležies ir plieno, vardu pateikė Europos Sąjungos besiūlių vamzdžių iš plieno pramonės interesus ginantis komitetas (toliau – skundo pateikėjas). Skunde pateikta pakankamai minėto produkto dempingo ir dėl to gresiančios numatomos bei neišvengiamos materialinės žalos įrodymų, kurių pakako tyrimui inicijuoti.

2.   Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys

| (3) | Komisija apie tyrimo iniciavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams ir naudotojams bei jų asociacijoms, taip pat eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. |
| --- | --- |

(3)

Komisija apie tyrimo iniciavimą oficialiai pranešė skundo pateikėjui, kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams, žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, tiekėjams ir naudotojams bei jų asociacijoms, taip pat eksportuojančios šalies atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį.

| (4) | Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(4)

Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (5) | Kad eksportuojantys KLR gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija išsiuntė prašymų formas žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą laikotarpį. Dešimt bendrovių (arba bendrovių grupių) prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį joms būtų taikomas RER arba, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jos neatitiko RER sąlygų, - IR. |
| --- | --- |

(5)

Kad eksportuojantys KLR gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus taikyti rinkos ekonomikos režimą (toliau – RER) arba individualų režimą (toliau – IR), Komisija išsiuntė prašymų formas žinomiems susijusiems eksportuojantiems gamintojams ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie tyrimo inicijavimą nustatytą laikotarpį. Dešimt bendrovių (arba bendrovių grupių) prašė, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį joms būtų taikomas RER arba, jeigu atlikus tyrimą būtų nustatyta, kad jos neatitiko RER sąlygų, - IR.

| (6) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų, importuotojų ir Bendrijos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą ir žalą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, gali būti taikoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir Bendrijos gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2007 m. liepos 1 d. –2008 m. birželio 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių gamintojų, importuotojų ir Bendrijos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą buvo numatyta, kad, siekiant nustatyti dempingą ir žalą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį, gali būti taikoma atranka. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), prašyta, kad visi eksportuojantys gamintojai, importuotojai ir Bendrijos gamintojai Komisijai praneštų apie save ir pateiktų, kaip nurodyta pranešime apie inicijavimą, pagrindinę informaciją apie savo veiklą tiriamuoju laikotarpiu (2007 m. liepos 1 d. –2008 m. birželio 30 d.), susijusią su nagrinėjamuoju produktu.

| (7) | Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į didelį pageidaujančių bendradarbiauti eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos gamintojų skaičių nuspręsta, kad būtina atlikti šių gamintojų atranką. Atsižvelgus į nedidelį pageidaujančių bendradarbiauti importuotojų skaičių nuspręsta, kad nesusijusių importuotojų atrankos atlikti nebūtina. |
| --- | --- |

(7)

Išnagrinėjus pateiktą informaciją ir atsižvelgus į didelį pageidaujančių bendradarbiauti eksportuojančių gamintojų ir Bendrijos gamintojų skaičių nuspręsta, kad būtina atlikti šių gamintojų atranką. Atsižvelgus į nedidelį pageidaujančių bendradarbiauti importuotojų skaičių nuspręsta, kad nesusijusių importuotojų atrankos atlikti nebūtina.

| (8) | Komisija išsiuntė klausimynus atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Bendrijos gamintojams, importuotojams ir visiems žinomiems naudotojams ir naudotojų asociacijoms. Atrinkti KLR eksportuojantys gamintojai, visi atrinkti Bendrijos gamintojai, išskyrus vieną bendrovę, kuri pateikė neišsamią informaciją, šeši importuotojai ir penki naudotojai pateikė išsamius klausimyno atsakymus. |
| --- | --- |

(8)

Komisija išsiuntė klausimynus atrinktiems eksportuojantiems gamintojams, atrinktiems Bendrijos gamintojams, importuotojams ir visiems žinomiems naudotojams ir naudotojų asociacijoms. Atrinkti KLR eksportuojantys gamintojai, visi atrinkti Bendrijos gamintojai, išskyrus vieną bendrovę, kuri pateikė neišsamią informaciją, šeši importuotojai ir penki naudotojai pateikė išsamius klausimyno atsakymus.

| (9) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ar žalos grėsmės ir Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose: | eksportuojantys KLR gamintojai:







  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd. ir Daye Special Steel Co., Ltd) |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ar žalos grėsmės ir Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

eksportuojantys KLR gamintojai:

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd. ir Daye Special Steel Co., Ltd)

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ir Hengyang Valin MPM Co., Ltd) ir |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ir Hengyang Valin MPM Co., Ltd) ir

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

| | Bendrijos gamintojai:







  — | Vallourec & Mannesmann France, Boulogne Billancourt, Prancūzija |
| --- | --- | --- |

Bendrijos gamintojai:

—

Vallourec & Mannesmann France, Boulogne Billancourt, Prancūzija

| — | Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Vokietija |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Vokietija

| — | Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italija |
| --- | --- |

—

Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italija

| — | ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Čekija |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Čekija

| — | ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Rumunija |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Rumunija

| — | Tubos Reunidos SA, Amurrio, Ispanija |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos SA, Amurrio, Ispanija

| — | Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Ispanija |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Ispanija

| | Susiję prekybininkai:







  — | Almacenes Metalurgicos, SA, Barcelona, Ispanija |
| --- | --- | --- |

Susiję prekybininkai:

—

Almacenes Metalurgicos, SA, Barcelona, Ispanija

| | Nesusiję importuotojai:







  — | Jan van Meever BV, Meerkerk, Nyderlandai |
| --- | --- | --- |

Nesusiję importuotojai:

—

Jan van Meever BV, Meerkerk, Nyderlandai

| — | Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Ispanija |
| --- | --- |

—

Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Ispanija

| | Bendrijos naudotojas







  — | Erne Fittings GmbH & Co, Schlins, Austrija. |
| --- | --- | --- |

Bendrijos naudotojas

—

Erne Fittings GmbH & Co, Schlins, Austrija.

| (10) | Kadangi reikia nustatyti normaliąją vertę KLR gamintojams, kuriems RER negalima taikyti, toliau nurodytos bendrovės patalpose buvo atliktas patikrinimas, siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis panašios šalies duomenimis:






  — | Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, JAV. |
| --- | --- | --- |

(10)

Kadangi reikia nustatyti normaliąją vertę KLR gamintojams, kuriems RER negalima taikyti, toliau nurodytos bendrovės patalpose buvo atliktas patikrinimas, siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis panašios šalies duomenimis:

—

Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, JAV.

3.   Atranka

| (11) | Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį eksportuojantis gamintojas buvo pasirinktas remiantis didžiausiu tipišku eksporto kiekiu, kurį galima tinkamai ištirti per turimą laiką. Atrinktos keturios bendrovės arba bendrovių grupės, kurių eksportas sudarė 70 % viso bendradarbiavusių suinteresuotųjų šalių iš KLR ir Bendrijos eksporto kiekio. Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su suinteresuotosiomis šalimis ir prieštaravimų negauta. |
| --- | --- |

(11)

Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį eksportuojantis gamintojas buvo pasirinktas remiantis didžiausiu tipišku eksporto kiekiu, kurį galima tinkamai ištirti per turimą laiką. Atrinktos keturios bendrovės arba bendrovių grupės, kurių eksportas sudarė 70 % viso bendradarbiavusių suinteresuotųjų šalių iš KLR ir Bendrijos eksporto kiekio. Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su suinteresuotosiomis šalimis ir prieštaravimų negauta.

| (12) | Dėl Bendrijos gamintojų – Komisija pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinko bendroves remdamasi didžiausiu tipišku panašaus produkto gamybos Bendrijoje kiekiu, kurį galima tinkamai ištirti per turimą laiką. Atrinktos 5 bendrovių grupės (iš viso – 9 bendrovės), kurių gamyba sudarė 62 % visos Bendrijos gamybos. Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su bendradarbiaujančiais gamintojais ir prieštaravimų negauta. Kadangi bendradarbiavo nedaug Bendrijos importuotojų, nuspręsta, kad atrankos metodų taikyti nebūtina. |
| --- | --- |

(12)

Dėl Bendrijos gamintojų – Komisija pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atrinko bendroves remdamasi didžiausiu tipišku panašaus produkto gamybos Bendrijoje kiekiu, kurį galima tinkamai ištirti per turimą laiką. Atrinktos 5 bendrovių grupės (iš viso – 9 bendrovės), kurių gamyba sudarė 62 % visos Bendrijos gamybos. Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka buvo konsultuojamasi su bendradarbiaujančiais gamintojais ir prieštaravimų negauta. Kadangi bendradarbiavo nedaug Bendrijos importuotojų, nuspręsta, kad atrankos metodų taikyti nebūtina.

4.   Tiriamasis laikotarpis

| (13) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjami 2007 m. liepos 1 d. –2008 m. birželio 30 d. laikotarpio (toliau – TL) duomenys. Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(13)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjami 2007 m. liepos 1 d. –2008 m. birželio 30 d. laikotarpio (toliau – TL) duomenys. Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2005 m. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (14) | Nagrinėjamasis produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos tam tikri besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies arba plieno, skritulio formos skerspjūvio, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize (3), yra ne didesnis kaip 0,86 (toliau – nagrinėjamasis produktas). Pranešime apie inicijavimą (žr. 1 konstatuojamąją dalį) nurodyta, kad deklaruojant nagrinėjamąjį produktą paprastai nurodomi KN kodai ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 ir kad šie kodai pateikiami tik kaip informacija. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad trys iš šių KN kodų, t. y. ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 ir ex 7304 24 00 nesusiję su nagrinėjamuoju produktu, ir kad trūksta dar penkių KN kodų, t. y. ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 ir ex 7304 59 10. |
| --- | --- |

(14)

Nagrinėjamasis produktas yra Kinijos Liaudies Respublikos tam tikri besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai iš geležies arba plieno, skritulio formos skerspjūvio, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize (3), yra ne didesnis kaip 0,86 (toliau – nagrinėjamasis produktas). Pranešime apie inicijavimą (žr. 1 konstatuojamąją dalį) nurodyta, kad deklaruojant nagrinėjamąjį produktą paprastai nurodomi KN kodai ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 ir kad šie kodai pateikiami tik kaip informacija. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad trys iš šių KN kodų, t. y. ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 ir ex 7304 24 00 nesusiję su nagrinėjamuoju produktu, ir kad trūksta dar penkių KN kodų, t. y. ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 ir ex 7304 59 10.

| (15) | Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiems tikslams, pvz., mechaniniam naudojimui (taip pat automobilių ir inžinerijos pramonei), statybose atraminėms konstrukcijoms, elektros energija gaminti, pvz., katilų vamzdžiams, ir gręžimo vamzdžiams, vadinamiems – OCTG (angl. oil and country tubular goods), naudojamiems naftos pramonėje gręžimui, apsaugai ir vamzdynams, ir vamzdynų vamzdžiuose skysčiams transportuoti. |
| --- | --- |

(15)

Nagrinėjamasis produktas naudojamas įvairiems tikslams, pvz., mechaniniam naudojimui (taip pat automobilių ir inžinerijos pramonei), statybose atraminėms konstrukcijoms, elektros energija gaminti, pvz., katilų vamzdžiams, ir gręžimo vamzdžiams, vadinamiems – OCTG (angl. oil and country tubular goods), naudojamiems naftos pramonėje gręžimui, apsaugai ir vamzdynams, ir vamzdynų vamzdžiuose skysčiams transportuoti.

| (16) | BVV, juos pristatant naudotojams, gali būti įvairių formų. Jie gali būti, pvz., galvanizuoti, įsriegti arba neužbaigti (t. y. termiškai neapdoroti), turėti specialius galus, supjaustyti pagal matmenis arba ne. Vamzdžių savybėms taikoma daug įvairių matmenų, todėl galima paaiškinti, kodėl daugiausia BVV yra pagaminta pagal klientų užsakymus. BVV paprastai sujungiami juos suvirinant. Tačiau, konkrečiais atvejais jie gali būti sujungiami juos susriegiant arba naudojant atskirai, nors jie gali būti suvirinami. |
| --- | --- |

(16)

BVV, juos pristatant naudotojams, gali būti įvairių formų. Jie gali būti, pvz., galvanizuoti, įsriegti arba neužbaigti (t. y. termiškai neapdoroti), turėti specialius galus, supjaustyti pagal matmenis arba ne. Vamzdžių savybėms taikoma daug įvairių matmenų, todėl galima paaiškinti, kodėl daugiausia BVV yra pagaminta pagal klientų užsakymus. BVV paprastai sujungiami juos suvirinant. Tačiau, konkrečiais atvejais jie gali būti sujungiami juos susriegiant arba naudojant atskirai, nors jie gali būti suvirinami.

| (17) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nepaisant to, kad įvairių rūšių besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai naudojami įvairioms reikmėms, skirtingos nagrinėjamojo produkto rūšys pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis. Todėl jie laikomi vienu produktu. |
| --- | --- |

(17)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nepaisant to, kad įvairių rūšių besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai naudojami įvairioms reikmėms, skirtingos nagrinėjamojo produkto rūšys pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis. Todėl jie laikomi vienu produktu.

| (18) | Kinijos gamintojų asociacija teigė, kad OCTG vamzdžiams ir vamzdeliams nereikėtų taikyti nagrinėjamojo produkto apibrėžties, nes jie naudojami skirtingai, jų specifikacijos ir savybės skiriasi ir jų negalima pakeisti kitais vamzdžiais ir vamzdeliais, o eksporto iš KLR į ES kiekis yra nedidelis. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad OCTG vamzdžių ir vamzdelių, inter alia, cheminės savybės yra panašios su likusių BVV rūšių savybėmis, kadangi jų anglies ekvivalento riba yra 0,86. Be to, jiems ir kitoms BVV rūšims būdingos kitos pagrindinės savybės, pvz., išorinis skersmuo ir sienelių storumas. Išnagrinėjus OCTG vamzdžių ir vamzdelių galutinį panaudojimą nustatyta, kad tam tikrus OCTG vamzdžius ir vamzdelius galima pakeisti kitais nelegiruoto plieno vamzdžiais. Atsižvelgiant į tai, kad OCTG vamzdžiai ir vamzdeliai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis kaip kiti besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai ir kad juos iš dalies galima pakeisti vieną kitu, padaryta preliminari išvada, kad nėra pagrindo šiai rūšiai netaikyti produkto apibrėžties. |
| --- | --- |

(18)

Kinijos gamintojų asociacija teigė, kad OCTG vamzdžiams ir vamzdeliams nereikėtų taikyti nagrinėjamojo produkto apibrėžties, nes jie naudojami skirtingai, jų specifikacijos ir savybės skiriasi ir jų negalima pakeisti kitais vamzdžiais ir vamzdeliais, o eksporto iš KLR į ES kiekis yra nedidelis. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad OCTG vamzdžių ir vamzdelių, inter alia, cheminės savybės yra panašios su likusių BVV rūšių savybėmis, kadangi jų anglies ekvivalento riba yra 0,86. Be to, jiems ir kitoms BVV rūšims būdingos kitos pagrindinės savybės, pvz., išorinis skersmuo ir sienelių storumas. Išnagrinėjus OCTG vamzdžių ir vamzdelių galutinį panaudojimą nustatyta, kad tam tikrus OCTG vamzdžius ir vamzdelius galima pakeisti kitais nelegiruoto plieno vamzdžiais. Atsižvelgiant į tai, kad OCTG vamzdžiai ir vamzdeliai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis kaip kiti besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai ir kad juos iš dalies galima pakeisti vieną kitu, padaryta preliminari išvada, kad nėra pagrindo šiai rūšiai netaikyti produkto apibrėžties.

2.   Panašus produktas

| (19) | Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir besiūliai vamzdžiai bei vamzdeliai, gaminami ir parduodami KLR vidaus rinkoje bei JAV vidaus rinkoje, kuri preliminariai buvo pasirinkta panašia šalimi, taip pat besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai, kuriuos gamina Bendrijos pramonė ir kurie yra parduodami Bendrijoje, pasižymi tokiomis pačiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis bei naudojami ta pačia paskirtimi. Todėl šie produktai laikinai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(19)

Nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas ir besiūliai vamzdžiai bei vamzdeliai, gaminami ir parduodami KLR vidaus rinkoje bei JAV vidaus rinkoje, kuri preliminariai buvo pasirinkta panašia šalimi, taip pat besiūliai vamzdžiai ir vamzdeliai, kuriuos gamina Bendrijos pramonė ir kurie yra parduodami Bendrijoje, pasižymi tokiomis pačiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis bei naudojami ta pačia paskirtimi. Todėl šie produktai laikinai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   DEMPINGAS

1.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (20) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėtojo straipsnio 1–6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(20)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą atliekant antidempingo tyrimus dėl importuojamų KLR kilmės produktų normalioji vertė nustatoma vadovaujantis minėtojo straipsnio 1–6 dalimis tiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus.

| (21) | Trumpai, ir tik dėl patogumo, pateikiami apibendrinti RER kriterijai:






  1. | verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be žymaus valstybės kišimosi; |
| --- | --- | --- |

(21)

Trumpai, ir tik dėl patogumo, pateikiami apibendrinti RER kriterijai:

1.

verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be žymaus valstybės kišimosi;

| 2. | apskaitos (buhalteriniai) įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams; |
| --- | --- |

2.

apskaitos (buhalteriniai) įrašai yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams;

| 3. | nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; |
| --- | --- |

3.

nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;

| 4. | bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir pastovumą; |
| --- | --- |

4.

bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir pastovumą;

| 5. | valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

5.

valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.

| (22) | Atliekant šį tyrimą trys iš atrinktų eksportuojančių gamintojų kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą RER prašymo formą.






  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd ir Daye Special Steel Co., Ltd), |
| --- | --- | --- |

(22)

Atliekant šį tyrimą trys iš atrinktų eksportuojančių gamintojų kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą RER prašymo formą.

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd ir Daye Special Steel Co., Ltd),

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ir Hengyang Valin MPM Co., Ltd) ir |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd ir Hengyang Valin MPM Co., Ltd) ir

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

| (23) | Komisija paprašė pirmiau minėtų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją, ir lankydamasi šių bendrovių patalpose patikrino visą RER prašyme pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

(23)

Komisija paprašė pirmiau minėtų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikti visą, jos nuomone, reikalingą informaciją, ir lankydamasi šių bendrovių patalpose patikrino visą RER prašyme pateiktą informaciją.

| (24) | Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad RER nebuvo galima taikyti nė vienai iš trijų Kinijos bendrovių grupių, nes nė viena iš jų netenkino visų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nurodytų kriterijų dėl toliau nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(24)

Atlikus tyrimą paaiškėjo, kad RER nebuvo galima taikyti nė vienai iš trijų Kinijos bendrovių grupių, nes nė viena iš jų netenkino visų pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nurodytų kriterijų dėl toliau nurodytų priežasčių.

| (25) | Nė viena iš trijų bendrovių arba bendrovių grupių neįrodė, kad tenkina 3 kriterijų, taip pat rasta didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos – pvz., visos trys bendrovės arba bendrovių grupės naudojosi mokesčių lengvatų teikiamais privalumais ir dvi bendrovės arba bendrovių grupės įsigijo turto mažesnėmis nei rinkos vertės kainomis. Atskleidus išvadas dėl RER dvi bendrovės arba bendrovių grupės teigė, kad faktas, jog jos naudojosi tam tikromis mokesčių lengvatomis, negali prieštarauti 3 kriterijaus nuostatoms, nes rinkos ekonomikos šalyse taip pat taikomos mokesčių nuolaidos. Reikia pabrėžti, kad minėtoms bendrovėms buvo taikomas įvairių rūšių mokesčių lengvatų režimas, nes joms buvo netaikomas vietos pajamų mokestis ir jos galėjo naudotis vadinamąja mokesčių pertrauka (2 metai – be mokesčių, 3 metai – pusė mokesčių), kuri suteikiama bendrovėms, į kurias investuota užsienio kapitalo, bei bendroms Kinijos ir užsienio įmonėms. Bendrai šis lengvatinis mokesčių režimas bendrovėms davė didelės naudos, dėl kurios greičiausiai padarytas didelis poveikis sąnaudoms ir kainoms TL. Trečia bendrovė arba bendrovių grupė teigė, kad mokesčių lengvatomis jos nebesinaudoja nuo 2008 m. sausio 1 d. ir kad tai buvo vienkartinis mokesčių sumažinimas, kuris negalėjo padaryti jokio poveikio kitų metų bendrovės sąnaudoms, o pats mokesčių netaikymas buvo labai nereikšmingas. Reikia pabrėžti, kad ši bendrovių grupė naudojosi mokesčių lengvatomis pirkdama mašinas vidaus rinkoje 2006 ir 2007 m. (t. y. tiriamuoju laikotarpiu). Gautos naudos negalima laikyti nežymia, todėl daroma išvada, kad ji aiškiai padarė didelį poveikį sąnaudoms ir kainoms TL. |
| --- | --- |

(25)

Nė viena iš trijų bendrovių arba bendrovių grupių neįrodė, kad tenkina 3 kriterijų, taip pat rasta didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos – pvz., visos trys bendrovės arba bendrovių grupės naudojosi mokesčių lengvatų teikiamais privalumais ir dvi bendrovės arba bendrovių grupės įsigijo turto mažesnėmis nei rinkos vertės kainomis. Atskleidus išvadas dėl RER dvi bendrovės arba bendrovių grupės teigė, kad faktas, jog jos naudojosi tam tikromis mokesčių lengvatomis, negali prieštarauti 3 kriterijaus nuostatoms, nes rinkos ekonomikos šalyse taip pat taikomos mokesčių nuolaidos. Reikia pabrėžti, kad minėtoms bendrovėms buvo taikomas įvairių rūšių mokesčių lengvatų režimas, nes joms buvo netaikomas vietos pajamų mokestis ir jos galėjo naudotis vadinamąja mokesčių pertrauka (2 metai – be mokesčių, 3 metai – pusė mokesčių), kuri suteikiama bendrovėms, į kurias investuota užsienio kapitalo, bei bendroms Kinijos ir užsienio įmonėms. Bendrai šis lengvatinis mokesčių režimas bendrovėms davė didelės naudos, dėl kurios greičiausiai padarytas didelis poveikis sąnaudoms ir kainoms TL. Trečia bendrovė arba bendrovių grupė teigė, kad mokesčių lengvatomis jos nebesinaudoja nuo 2008 m. sausio 1 d. ir kad tai buvo vienkartinis mokesčių sumažinimas, kuris negalėjo padaryti jokio poveikio kitų metų bendrovės sąnaudoms, o pats mokesčių netaikymas buvo labai nereikšmingas. Reikia pabrėžti, kad ši bendrovių grupė naudojosi mokesčių lengvatomis pirkdama mašinas vidaus rinkoje 2006 ir 2007 m. (t. y. tiriamuoju laikotarpiu). Gautos naudos negalima laikyti nežymia, todėl daroma išvada, kad ji aiškiai padarė didelį poveikį sąnaudoms ir kainoms TL.

| (26) | Be to, dvi bendrovės arba bendrovių grupės neįvykdė 2 kriterijaus dėl apskaitos, nes nustatyta, kad viena iš jų kompensavo mokėtinas ir gautinas sumas, o kitos finansinės ataskaitos buvo neišsamios ir kaupimo principas buvo taikomas nenuosekliai. Atskleidus išvadas dėl RER viena bendrovė teigė, kad dėl jos mažo dydžio ir dėl to, kad ji neįrašyta biržos oficialiajame prekybos sąraše ir yra kaimo vietovėje, tarptautiniai apskaitos standartai (TAS) jai neprivalomi. Tačiau šį teiginį reikėjo atmesti, nes nustatyti pažeidimai buvo labai sunkūs, visų pirma, svarbių sričių audito patikrintos sąskaitos buvo neišsamios ir nesilaikyta kaupimo principo. Šių pagrindinių apskaitos principų reikia laikytis nepaisant bendrovės teisinio statuso, dydžio ir vietovės, kurioje ji yra. Kita bendrovių grupė teigė, kad auditorius ją užtikrino, kad balansas audito patikrintoje finansinėje ataskaitoje atitiko TAS ir perklasifikavo kompensuotas sumas kaip gautinas ir mokėtinas. Reikia pažymėti, kad šis teiginys nebuvo pateiktas prieš atskleidžiant faktus ir atliekant tikrinamąjį vizitą, todėl jo nebuvo galima patikrinti. Be to, reikia pažymėti, kad minėta bendrovių grupė neneigia taikiusi kompensavimo praktiką, kuri neatitinka TAS. Todėl šis argumentas atmetamas. |
| --- | --- |

(26)

Be to, dvi bendrovės arba bendrovių grupės neįvykdė 2 kriterijaus dėl apskaitos, nes nustatyta, kad viena iš jų kompensavo mokėtinas ir gautinas sumas, o kitos finansinės ataskaitos buvo neišsamios ir kaupimo principas buvo taikomas nenuosekliai. Atskleidus išvadas dėl RER viena bendrovė teigė, kad dėl jos mažo dydžio ir dėl to, kad ji neįrašyta biržos oficialiajame prekybos sąraše ir yra kaimo vietovėje, tarptautiniai apskaitos standartai (TAS) jai neprivalomi. Tačiau šį teiginį reikėjo atmesti, nes nustatyti pažeidimai buvo labai sunkūs, visų pirma, svarbių sričių audito patikrintos sąskaitos buvo neišsamios ir nesilaikyta kaupimo principo. Šių pagrindinių apskaitos principų reikia laikytis nepaisant bendrovės teisinio statuso, dydžio ir vietovės, kurioje ji yra. Kita bendrovių grupė teigė, kad auditorius ją užtikrino, kad balansas audito patikrintoje finansinėje ataskaitoje atitiko TAS ir perklasifikavo kompensuotas sumas kaip gautinas ir mokėtinas. Reikia pažymėti, kad šis teiginys nebuvo pateiktas prieš atskleidžiant faktus ir atliekant tikrinamąjį vizitą, todėl jo nebuvo galima patikrinti. Be to, reikia pažymėti, kad minėta bendrovių grupė neneigia taikiusi kompensavimo praktiką, kuri neatitinka TAS. Todėl šis argumentas atmetamas.

| (27) | Be to, dvi bendrovių grupės neįrodė, kad jų sprendimai dėl sąnaudų ir gamybos buvo priimti atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be žymaus valstybės kišimosi, todėl ji neįrodė, kad tenkina 1 kriterijų. Atskleidus faktus viena bendrovė tvirtino, kad priežastis, dėl kurios įvertinta, kad šis kriterijus netenkinamas, nebuvo pagrįsta objektyviais įrodymais, nes bendrovė gali laisvai spręsti dėl savo pardavimo ir kainų, nepaisant to, kad jos audito patikrintose finansinėse ataskaitose rasta nuostata dėl susijusių šalių kainų politikos. Bendrovė tvirtino, kai tai buvo ne apribojimas, o veikiau reikalavimas auditoriui atskleisti faktus tikrinant vadinamųjų susijusių šalių sandorius. Tačiau šis teiginys nepakankamai paaiškina aiškią nuostatą audito patikrintose finansinėse ataskaitose, kad „jeigu kaina yra nustatyta valstybės pagrindinių produktų ministerijos, tada taikoma ta kaina.“ Todėl šis argumentas atmetamas. Kita bendrovė teigė, kad nepaisant to, kad didžioji bendrovės dalis priklauso valstybei, faktiškai ją valdo privati įmonė, o valstybės kišimosi nėra. Tačiau bendrovė nepateikė jokių naujų argumentų, dėl kurių būtų galima pakeisti išvadą, kad atsižvelgiant į dabartinę valdybos, kurioje daugumą sudaro valstybei priklausančių įmonių vadovai, sudėtį, negalima atmesti valstybės kišimosi galimybės, ir kad bendrovė neįrodė, jog sprendimai priimami be žymaus valstybės kišimosi, taigi, šis kriterijus netenkinamas. Taip pat reikia pažymėti, kad atskleidus išvadas dėl RER šiai bendrovių grupei buvo nurodytas pavyzdys, kai sprendimas buvo priimtas neatsižvelgiant į rinkos sąlygas ir, galbūt, valstybei darant nederamą įtaką (nemokama teisės naudotis žemės sklypu), ir tai, kad bendrovė nepateikė pastabų. |
| --- | --- |

(27)

Be to, dvi bendrovių grupės neįrodė, kad jų sprendimai dėl sąnaudų ir gamybos buvo priimti atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be žymaus valstybės kišimosi, todėl ji neįrodė, kad tenkina 1 kriterijų. Atskleidus faktus viena bendrovė tvirtino, kad priežastis, dėl kurios įvertinta, kad šis kriterijus netenkinamas, nebuvo pagrįsta objektyviais įrodymais, nes bendrovė gali laisvai spręsti dėl savo pardavimo ir kainų, nepaisant to, kad jos audito patikrintose finansinėse ataskaitose rasta nuostata dėl susijusių šalių kainų politikos. Bendrovė tvirtino, kai tai buvo ne apribojimas, o veikiau reikalavimas auditoriui atskleisti faktus tikrinant vadinamųjų susijusių šalių sandorius. Tačiau šis teiginys nepakankamai paaiškina aiškią nuostatą audito patikrintose finansinėse ataskaitose, kad „jeigu kaina yra nustatyta valstybės pagrindinių produktų ministerijos, tada taikoma ta kaina.“ Todėl šis argumentas atmetamas. Kita bendrovė teigė, kad nepaisant to, kad didžioji bendrovės dalis priklauso valstybei, faktiškai ją valdo privati įmonė, o valstybės kišimosi nėra. Tačiau bendrovė nepateikė jokių naujų argumentų, dėl kurių būtų galima pakeisti išvadą, kad atsižvelgiant į dabartinę valdybos, kurioje daugumą sudaro valstybei priklausančių įmonių vadovai, sudėtį, negalima atmesti valstybės kišimosi galimybės, ir kad bendrovė neįrodė, jog sprendimai priimami be žymaus valstybės kišimosi, taigi, šis kriterijus netenkinamas. Taip pat reikia pažymėti, kad atskleidus išvadas dėl RER šiai bendrovių grupei buvo nurodytas pavyzdys, kai sprendimas buvo priimtas neatsižvelgiant į rinkos sąlygas ir, galbūt, valstybei darant nederamą įtaką (nemokama teisės naudotis žemės sklypu), ir tai, kad bendrovė nepateikė pastabų.

2.   Individualus režimas (IR)

| (28) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus. |
| --- | --- |

(28)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu prireikus muitas visos šalies mastu nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus.

| (29) | Visos trys Kinijos bendrovės arba bendrovių grupės, prašiusios taikyti RER, tuo atveju, jei jis joms nebūtų suteiktas, prašė taikyti IR. |
| --- | --- |

(29)

Visos trys Kinijos bendrovės arba bendrovių grupės, prašiusios taikyti RER, tuo atveju, jei jis joms nebūtų suteiktas, prašė taikyti IR.

| (30) | Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad dvi iš trijų bendrovių arba bendrovių grupių neįrodė, jog bendrai atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR taikymo reikalavimus. |
| --- | --- |

(30)

Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad dvi iš trijų bendrovių arba bendrovių grupių neįrodė, jog bendrai atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus IR taikymo reikalavimus.

| (31) | Didžioji trečios bendrovės arba bendrovių grupės akcijų dalis priklauso valstybei. Be to, atsižvelgiant į tai, kad didžioji akcijų dalis priklauso valstybei ir į didelę valstybės įtaką Kinijos plieno pramonei, negalima atmesti priemonių vengimo galimybės. |
| --- | --- |

(31)

Didžioji trečios bendrovės arba bendrovių grupės akcijų dalis priklauso valstybei. Be to, atsižvelgiant į tai, kad didžioji akcijų dalis priklauso valstybei ir į didelę valstybės įtaką Kinijos plieno pramonei, negalima atmesti priemonių vengimo galimybės.

| (32) | Todėl buvo nuspręsta IR taikyti tik šioms dviem eksportuojančioms bendrovėms:






  — | Hubei Xinyegang Steel Co, |
| --- | --- | --- |

(32)

Todėl buvo nuspręsta IR taikyti tik šioms dviem eksportuojančioms bendrovėms:

—

Hubei Xinyegang Steel Co,

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

3.   Normalioji vertė

3.1.   Panaši šalis

| (33) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė bendrovėms, kurioms RER negalėjo būti taikomas, buvo nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte panašioje šalyje. |
| --- | --- |

(33)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį normalioji vertė bendrovėms, kurioms RER negalėjo būti taikomas, buvo nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte panašioje šalyje.

| (34) | Siekdama nustatyti KLR normaliąją vertę, pranešime apie tyrimo inicijavimą Komisija nurodė ketinanti tinkama panašia šalimi pasirinkti JAV ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas šiuo klausimu. |
| --- | --- |

(34)

Siekdama nustatyti KLR normaliąją vertę, pranešime apie tyrimo inicijavimą Komisija nurodė ketinanti tinkama panašia šalimi pasirinkti JAV ir paragino suinteresuotąsias šalis teikti pastabas šiuo klausimu.

| (35) | Viena suinteresuotoji šalis pateikė pastabas dėl panašios šalies pasirinkimo ir pareiškė, kad normaliajai vertei nustatyti labiau tiktų Ukraina arba Indija. |
| --- | --- |

(35)

Viena suinteresuotoji šalis pateikė pastabas dėl panašios šalies pasirinkimo ir pareiškė, kad normaliajai vertei nustatyti labiau tiktų Ukraina arba Indija.

| (36) | Ji teigė, kad Ukraina būtų tinkamesnis pasirinkimas, nes be to, kad toje šalyje vyrauja laisva konkurencija, jos gamybos procesas ir galimybės gauti žaliavas yra panašūs į KLR padėtį. Reikia pabrėžti, kad nuo 2006 m. birželio 30 d. importuojamiems Ukrainos kilmės BVV nustatytas 12,3 %–25,7 % antidempingo muitas. Nors Ukrainos rinkoje yra keletas gamintojų, tačiau remiantis tuo, kad 2006 m. nustatytas dempingas, galima manyti, jog rinkos sąlygos gali būti iškraipytos, ir yra abejotina, ar tas vidaus rinkos kainas ir sąnaudas galima naudoti. Bet kuriuo atveju, tyrime nebendradarbiavo nė vienas Ukrainos gamintojas. |
| --- | --- |

(36)

Ji teigė, kad Ukraina būtų tinkamesnis pasirinkimas, nes be to, kad toje šalyje vyrauja laisva konkurencija, jos gamybos procesas ir galimybės gauti žaliavas yra panašūs į KLR padėtį. Reikia pabrėžti, kad nuo 2006 m. birželio 30 d. importuojamiems Ukrainos kilmės BVV nustatytas 12,3 %–25,7 % antidempingo muitas. Nors Ukrainos rinkoje yra keletas gamintojų, tačiau remiantis tuo, kad 2006 m. nustatytas dempingas, galima manyti, jog rinkos sąlygos gali būti iškraipytos, ir yra abejotina, ar tas vidaus rinkos kainas ir sąnaudas galima naudoti. Bet kuriuo atveju, tyrime nebendradarbiavo nė vienas Ukrainos gamintojas.

| (37) | Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad Indija taip pat būtų geresnis pasirinkimas nei JAV, ir nurodė panašų produktą gaminantį gamintoją Indijoje. Tačiau šis gamintojas nepanoro bendradarbiauti. Atsižvelgiant į tai, kad Indijos gamintojai nepanoro bendradarbiauti, Indijos negalima pasirinkti panašia šalimi. |
| --- | --- |

(37)

Ta pati suinteresuotoji šalis teigė, kad Indija taip pat būtų geresnis pasirinkimas nei JAV, ir nurodė panašų produktą gaminantį gamintoją Indijoje. Tačiau šis gamintojas nepanoro bendradarbiauti. Atsižvelgiant į tai, kad Indijos gamintojai nepanoro bendradarbiauti, Indijos negalima pasirinkti panašia šalimi.

| (38) | Be to, iš JAV rinkos dydžio, vidaus gamintojų skaičiaus ir didelio importo kiekio matyti, kad JAV rinka yra konkurencinga, todėl JAV laikinai pasirinktos tinkamiausia panašia šalimi. Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, vienas JAV gamintojas bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė visą reikalingą informaciją. Kitas JAV gamintojas pateikė neišsamią informaciją, kuria iš esmės patvirtinama bendradarbiaujančio JAV gamintojo informacija. |
| --- | --- |

(38)

Be to, iš JAV rinkos dydžio, vidaus gamintojų skaičiaus ir didelio importo kiekio matyti, kad JAV rinka yra konkurencinga, todėl JAV laikinai pasirinktos tinkamiausia panašia šalimi. Kaip nurodyta 10 konstatuojamojoje dalyje, vienas JAV gamintojas bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė visą reikalingą informaciją. Kitas JAV gamintojas pateikė neišsamią informaciją, kuria iš esmės patvirtinama bendradarbiaujančio JAV gamintojo informacija.

3.2.   Normaliosios vertės nustatymas

| (39) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš panašios šalies gamintojo, laikantis toliau aprašytos metodikos. |
| --- | --- |

(39)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš panašios šalies gamintojo, laikantis toliau aprašytos metodikos.

| (40) | Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia nustatė, ar panašios šalies gamintojo aptariamo produkto pardavimas vidaus rinkoje per TL buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % viso Kinijos eksportui į Bendriją parduodamo nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją kiekio. |
| --- | --- |

(40)

Vadovaudamasi pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija pirmiausia nustatė, ar panašios šalies gamintojo aptariamo produkto pardavimas vidaus rinkoje per TL buvo tipiškas, t. y. ar bendra tokio pardavimo apimtis sudarė ne mažiau kaip 5 % viso Kinijos eksportui į Bendriją parduodamo nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją kiekio.

| (41) | Nustatyta, ar kiekvienos rūšies aptariamo produkto, kurį JAV gamintojas pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tokios rūšies produktu, kuris buvo parduodamas eksportui į Bendriją, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, kai tos rūšies produkto pardavimo nepriklausomiems vartotojams vidaus rinkoje kiekis per TL sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro Kinijos gamintojų eksportui į Bendriją parduodamo panašios rūšies produkto kiekio. |
| --- | --- |

(41)

Nustatyta, ar kiekvienos rūšies aptariamo produkto, kurį JAV gamintojas pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tokios rūšies produktu, kuris buvo parduodamas eksportui į Bendriją, pardavimas vidaus rinkoje buvo pakankamai tipiškas, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, kai tos rūšies produkto pardavimo nepriklausomiems vartotojams vidaus rinkoje kiekis per TL sudarė ne mažiau kaip 5 % bendro Kinijos gamintojų eksportui į Bendriją parduodamo panašios rūšies produkto kiekio.

| (42) | Po to Komisija nagrinėjo, ar galima manyti, kad kiekviena nagrinėjamojo produkto rūšis, kurios tipiškas kiekis yra parduodamas vidaus rinkoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį buvo parduodama įprastomis prekybos sąlygomis. Tai buvo atlikta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningai parduoto nepriklausomiems pirkėjams kiekio dalį vidaus rinkoje per TL. |
| --- | --- |

(42)

Po to Komisija nagrinėjo, ar galima manyti, kad kiekviena nagrinėjamojo produkto rūšis, kurios tipiškas kiekis yra parduodamas vidaus rinkoje, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį buvo parduodama įprastomis prekybos sąlygomis. Tai buvo atlikta nustatant kiekvienos rūšies produkto pelningai parduoto nepriklausomiems pirkėjams kiekio dalį vidaus rinkoje per TL.

| (43) | Jeigu tam tikro produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne. |
| --- | --- |

(43)

Jeigu tam tikro produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, parduotas kiekis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.

| (44) | Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo kiekio ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo mažesnė už jo gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, apskaičiavus tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinį vidurkį. |
| --- | --- |

(44)

Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo kiekis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo kiekio ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo mažesnė už jo gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, apskaičiavus tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinį vidurkį.

4.   Eksporto kaina

| (45) | Visais atvejais nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, tai yra remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. |
| --- | --- |

(45)

Visais atvejais nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, tai yra remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis.

5.   Palyginimas

| (46) | Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Visais atvejais buvo atlikti atitinkami koregavimai, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. Buvo pakoreguotos jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, pakrovimo ir papildomos išlaidos, tikrinimo išlaidos, komisiniai ir banko mokesčiai. |
| --- | --- |

(46)

Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. Visais atvejais buvo atlikti atitinkami koregavimai, kai buvo nustatyta, kad jie yra pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. Buvo pakoreguotos jūrų frachto ir draudimo, tvarkymo, pakrovimo ir papildomos išlaidos, tikrinimo išlaidos, komisiniai ir banko mokesčiai.

| (47) | Kai bendrovių panašios šalies vidaus rinkoje parduodamo aptariamo produkto ir eksportui į Bendriją parduodamo nagrinėjamojo produkto fizinės savybės buvo skirtingos, buvo koreguojama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą. Toks koregavimas turi atitikti pagrįstą fizinių savybių skirtumo rinkos vertę |
| --- | --- |

(47)

Kai bendrovių panašios šalies vidaus rinkoje parduodamo aptariamo produkto ir eksportui į Bendriją parduodamo nagrinėjamojo produkto fizinės savybės buvo skirtingos, buvo koreguojama pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies a punktą. Toks koregavimas turi atitikti pagrįstą fizinių savybių skirtumo rinkos vertę

6.   Dempingo skirtumai

| (48) | Laikinieji dempingo skirtumai išreikšti CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi. |
| --- | --- |

(48)

Laikinieji dempingo skirtumai išreikšti CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą procentine dalimi.

| (49) | Individualūs bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems galima buvo taikyti IR, dempingo skirtumai buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, remiantis svertinio normaliosios vertės vidurkio ir svertinio eksporto kainos vidurkio palyginimu. |
| --- | --- |

(49)

Individualūs bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kuriems galima buvo taikyti IR, dempingo skirtumai buvo nustatyti pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalis, remiantis svertinio normaliosios vertės vidurkio ir svertinio eksporto kainos vidurkio palyginimu.

| (50) | Atrinktų bendrovių, kurioms nebuvo suteiktas RER arba IR, ir neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas kaip keturių atrinktų bendrovių vidurkis. |
| --- | --- |

(50)

Atrinktų bendrovių, kurioms nebuvo suteiktas RER arba IR, ir neatrinktų bendradarbiaujančių bendrovių dempingo skirtumas buvo apskaičiuotas kaip keturių atrinktų bendrovių vidurkis.

| (51) | Kadangi bendradarbiavimas tyrime laikytas nedideliu (bendradarbiaujančių bendrovių importo kiekis sudarė apie 40 % viso importo iš KLR kiekio per TL), nebendradarbiaujančioms bendrovėms dempingo skirtumas visos šalies mastu nustatytas naudojantis bendradarbiaujančios bendrovės, kuriai nesuteiktas nei RER, nei IR, vienai iš tipiškų rūšių nustatytu didžiausiu skirtumu. |
| --- | --- |

(51)

Kadangi bendradarbiavimas tyrime laikytas nedideliu (bendradarbiaujančių bendrovių importo kiekis sudarė apie 40 % viso importo iš KLR kiekio per TL), nebendradarbiaujančioms bendrovėms dempingo skirtumas visos šalies mastu nustatytas naudojantis bendradarbiaujančios bendrovės, kuriai nesuteiktas nei RER, nei IR, vienai iš tipiškų rūšių nustatytu didžiausiu skirtumu.

| (52) | Remiantis tuo laikinieji dempingo lygiai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co Ltd | 38 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd | 47 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 35 % |
| Kitiems eksportuotojams | 51 % |

(52)

Remiantis tuo laikinieji dempingo lygiai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

Hubei Xinyegang Steel Co Ltd

38 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd

47 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

35 %

Kitiems eksportuotojams

51 %

D.   ŽALA

1.   Bendrijos gamyba ir Bendrijos pramonė

| (53) | Bendrijoje panašų produktą gamina dvidešimt trys gamintojai. Todėl laikoma, kad šių dvidešimt trijų Bendrijos gamintojų produkcija sudaro Bendrijos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje. |
| --- | --- |

(53)

Bendrijoje panašų produktą gamina dvidešimt trys gamintojai. Todėl laikoma, kad šių dvidešimt trijų Bendrijos gamintojų produkcija sudaro Bendrijos gamybą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje.

| (54) | Penkiolika iš šių dvidešimt trijų gamintojų (dauguma iš jų – skundą pateikusios asociacijos ESTA nariai) per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pareiškė norą bendradarbiauti tyrime ir jį atliekant tinkamai bendradarbiavo. Nustatyta, kad šie penkiolika gamintojų pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju apie 90 %) viso Bendrijoje pagaminamo panašaus produkto. Todėl šie penkiolika bendradarbiaujančių gamintojų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, sudaro Bendrijos pramonę (toliau – Bendrijos pramonė). Kiti Bendrijos gamintojai bus vadinamas „kitais Bendrijos gamintojais“. Šie kiti Bendrijos gamintojai nebuvo aktyviai pritarusieji skundui, tačiau jam neprieštaravo. |
| --- | --- |

(54)

Penkiolika iš šių dvidešimt trijų gamintojų (dauguma iš jų – skundą pateikusios asociacijos ESTA nariai) per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pareiškė norą bendradarbiauti tyrime ir jį atliekant tinkamai bendradarbiavo. Nustatyta, kad šie penkiolika gamintojų pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju apie 90 %) viso Bendrijoje pagaminamo panašaus produkto. Todėl šie penkiolika bendradarbiaujančių gamintojų, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje, sudaro Bendrijos pramonę (toliau – Bendrijos pramonė). Kiti Bendrijos gamintojai bus vadinamas „kitais Bendrijos gamintojais“. Šie kiti Bendrijos gamintojai nebuvo aktyviai pritarusieji skundui, tačiau jam neprieštaravo.

| (55) | Kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinktas penkių gamintojų, pagaminančių 62 % Bendrijoje pagaminamo produkto, ėminys. Kadangi šie gamintojai buvo bendrovių grupės, ėminį iš viso sudarė 9 atskiros bendrovės. |
| --- | --- |

(55)

Kaip nurodyta 12 konstatuojamojoje dalyje, buvo atrinktas penkių gamintojų, pagaminančių 62 % Bendrijoje pagaminamo produkto, ėminys. Kadangi šie gamintojai buvo bendrovių grupės, ėminį iš viso sudarė 9 atskiros bendrovės.

2.   Suvartojimas Bendrijoje

| (56) | Suvartojimas Bendrijoje nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimo ES kiekiu, iš Eurostato gautais duomenimis apie Bendrijos rinkos importo kiekį, o kitų Bendrijos gamintojų suvartojimas – remiantis skundo pateikėjo skaičiavimais. |
| --- | --- |

(56)

Suvartojimas Bendrijoje nustatytas remiantis Bendrijos pramonės pardavimo ES kiekiu, iš Eurostato gautais duomenimis apie Bendrijos rinkos importo kiekį, o kitų Bendrijos gamintojų suvartojimas – remiantis skundo pateikėjo skaičiavimais.

| (57) | Nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto Bendrijos rinka 2005 m. – TL padidėjo maždaug 24 %. Ji labiausiai padidėjo 2006–2007 m., kai suvartojimas išaugo 17 procentinių punktų. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendras suvartojimas EB (tonomis) | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 106 | 123 | 124 |

(57)

Nagrinėjamojo produkto ir panašaus produkto Bendrijos rinka 2005 m. – TL padidėjo maždaug 24 %. Ji labiausiai padidėjo 2006–2007 m., kai suvartojimas išaugo 17 procentinių punktų.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Bendras suvartojimas EB (tonomis)

2 565 285

2 706 560

3 150 729

3 172 866

Indeksas (2005 m. = 100)

100

106

123

124

| (58) | Šiuo atžvilgiu svarbu pažymėti, kad nagrinėjamojo produkto Bendrijos rinka yra suskirstyta į šiuos pagrindinius rinkos segmentus: mašinos ir statybos (apie 60 %), elektros energijos gamyba (apie 10 %), OCTG (apie 8 %) ir vamzdynų vamzdžiai (apie 8 %). Taigi, nagrinėjamasis produktas daugiausiai naudojamas mašinų ir statybų sektoriuje, o šie sektoriai 2007 m. sparčiai plėtėsi. |
| --- | --- |

(58)

Šiuo atžvilgiu svarbu pažymėti, kad nagrinėjamojo produkto Bendrijos rinka yra suskirstyta į šiuos pagrindinius rinkos segmentus: mašinos ir statybos (apie 60 %), elektros energijos gamyba (apie 10 %), OCTG (apie 8 %) ir vamzdynų vamzdžiai (apie 8 %). Taigi, nagrinėjamasis produktas daugiausiai naudojamas mašinų ir statybų sektoriuje, o šie sektoriai 2007 m. sparčiai plėtėsi.

3.   Importas iš nagrinėjamosios šalies

a)   Nagrinėjamojo importo kiekis

| (59) | Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR į Bendriją kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo. Importas į ES nuo 2005 m. padidėjo daugiau nei dvidešimt kartų.









  Importas | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR (tonos) | 26 396 | 136 850 | 470 413 | 542 840 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 518 | 1 782 | 2 057 |

(59)

Nagrinėjamojo produkto importo iš KLR į Bendriją kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo. Importas į ES nuo 2005 m. padidėjo daugiau nei dvidešimt kartų.

Importas

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

KLR (tonos)

26 396

136 850

470 413

542 840

Indeksas (2005 m. = 100)

100

518

1 782

2 057

| (60) | Iš KLR importo suskirstymo į įvairius rinkos segmentus matyti, kad Kinijos importas daugiausiai sutelktas mašinų ir statybų (apie 65 %) ir vamzdynų vamzdžių (apie 15 %) srityje, o OCTG ir elektros gamybai tenka mažiau nei 5 %. |
| --- | --- |

(60)

Iš KLR importo suskirstymo į įvairius rinkos segmentus matyti, kad Kinijos importas daugiausiai sutelktas mašinų ir statybų (apie 65 %) ir vamzdynų vamzdžių (apie 15 %) srityje, o OCTG ir elektros gamybai tenka mažiau nei 5 %.

b)   Nagrinėjamojo importo rinkos dalis

| (61) | Importo iš KLR rinkos dalis 2005 m. buvo 1 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 16 procentinių punktų. 2005–2006 m. ji padidėjo 4 procentiniais punktais, 2006–2007 m. – dar 10 procentinių punktų ir per TL – dar 2 procentiniais punktais. Per TL Kinijos importo rinkos dalis sudarė 17,1 %.









  Rinkos dalis | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR | 1,0 % | 5,1 % | 14,9 % | 17,1 % |

(61)

Importo iš KLR rinkos dalis 2005 m. buvo 1 % ir nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjo 16 procentinių punktų. 2005–2006 m. ji padidėjo 4 procentiniais punktais, 2006–2007 m. – dar 10 procentinių punktų ir per TL – dar 2 procentiniais punktais. Per TL Kinijos importo rinkos dalis sudarė 17,1 %.

Rinkos dalis

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

KLR

1,0 %

5,1 %

14,9 %

17,1 %

| (62) | Tačiau Kinijos importas yra nevienodai pasiskirstęs įvairiuose segmentuose, iš kurių sudaryta Bendrijos rinka. Per TL Kinijos importo rinkos dalis vamzdynų vamzdžių segmente sudarė apie 38 %, mašinų ir statybų segmente – 19 %, OCTG – 9 % ir elektros gamybos segmente – apie 7 %. |
| --- | --- |

(62)

Tačiau Kinijos importas yra nevienodai pasiskirstęs įvairiuose segmentuose, iš kurių sudaryta Bendrijos rinka. Per TL Kinijos importo rinkos dalis vamzdynų vamzdžių segmente sudarė apie 38 %, mašinų ir statybų segmente – 19 %, OCTG – 9 % ir elektros gamybos segmente – apie 7 %.

c)   Kainos

i)   Kainų raida

| (63) | 2005–2007 m. KLR kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina sumažėjo 9 %, o 2007 m. – TL padidėjo 2 procentiniais punktais. Iš viso 2005 m. – TL KLR kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina sumažėjo 7 %.









  Vieneto kaina | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KLR (EUR/t) | 766,48 | 699,90 | 699,10 | 715,09 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 91 | 91 | 93 |

(63)

2005–2007 m. KLR kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina sumažėjo 9 %, o 2007 m. – TL padidėjo 2 procentiniais punktais. Iš viso 2005 m. – TL KLR kilmės nagrinėjamojo produkto vidutinė importo kaina sumažėjo 7 %.

Vieneto kaina

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

KLR (EUR/t)

766,48

699,90

699,10

715,09

Indeksas (2005 m. = 100)

100

91

91

93

ii)   Priverstinis kainų mažinimas

| (64) | Kainų palyginimas pagal modelį buvo atliktas lyginant Kinijos eksportuojančių gamintojų pardavimo kainas ir Bendrijos pramonės pardavimo kainas Bendrijoje. Todėl lygintos Bendrijos pramonės kainos nesusijusiems pirkėjams ir nagrinėjamosios šalies bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainos. Prireikus koreguota atsižvelgiant į prekybos lygio ir sąnaudų po importo skirtumus. |
| --- | --- |

(64)

Kainų palyginimas pagal modelį buvo atliktas lyginant Kinijos eksportuojančių gamintojų pardavimo kainas ir Bendrijos pramonės pardavimo kainas Bendrijoje. Todėl lygintos Bendrijos pramonės kainos nesusijusiems pirkėjams ir nagrinėjamosios šalies bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų kainos. Prireikus koreguota atsižvelgiant į prekybos lygio ir sąnaudų po importo skirtumus.

| (65) | Siekiant apskaičiuoti priverstinį kainų mažinimą naudotasi visų atrinktų bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pateikta išsamia ir patikrinama informacija, susijusia su TL. Palyginus nustatyta, kad per TL svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas Bendrijos pramonės pardavimo kainų procentine išraiška buvo 24 %. |
| --- | --- |

(65)

Siekiant apskaičiuoti priverstinį kainų mažinimą naudotasi visų atrinktų bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pateikta išsamia ir patikrinama informacija, susijusia su TL. Palyginus nustatyta, kad per TL svertinis vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas Bendrijos pramonės pardavimo kainų procentine išraiška buvo 24 %.

4.   Bendrijos pramonės padėtis

| (66) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Bendrijos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. Toliau pateikti duomenys susiję su visos Bendrijos pramonės pardavimu ir rinkos dalimis bei visais kitais atrinktų bendrovių rodikliais. Į duomenis, susijusius su trimis atrinktomis bendrovėmis, atsižvelgta nebuvo, nes: i) viena bendrovė priklausė didelei plieno įmonei iki atsiskyrimo 2007 m. gegužės mėn., o tai reiškia, kad šių laikotarpių (iki atsiskyrimo ir po jo) informacija nebūtų palyginama, ii) kita bendrovė nepateikė pakankamai išsamių duomenų ir iii) viena bendrovė negalėjo pateikti naujausių 2008 m. duomenų ir prognozės 2009 m. Kad žalos rodiklių ir žalos grėsmės analizę būtų galima atlikti remiantis nuoseklia informacija, trečioji bendrovė taip pat nebuvo įtraukta į žalos rodiklių analizę. Tačiau kadangi šių trijų bendrovių svarba ėminyje buvo pakankamai nedidelė, jų neįtraukus į analizę bendros rodiklių reikšmės nė kiek nepakinta. |
| --- | --- |

(66)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį Komisija išnagrinėjo visus svarbius, Bendrijos pramonės būklei įtakos turinčius ekonominius veiksnius ir rodiklius. Toliau pateikti duomenys susiję su visos Bendrijos pramonės pardavimu ir rinkos dalimis bei visais kitais atrinktų bendrovių rodikliais. Į duomenis, susijusius su trimis atrinktomis bendrovėmis, atsižvelgta nebuvo, nes: i) viena bendrovė priklausė didelei plieno įmonei iki atsiskyrimo 2007 m. gegužės mėn., o tai reiškia, kad šių laikotarpių (iki atsiskyrimo ir po jo) informacija nebūtų palyginama, ii) kita bendrovė nepateikė pakankamai išsamių duomenų ir iii) viena bendrovė negalėjo pateikti naujausių 2008 m. duomenų ir prognozės 2009 m. Kad žalos rodiklių ir žalos grėsmės analizę būtų galima atlikti remiantis nuoseklia informacija, trečioji bendrovė taip pat nebuvo įtraukta į žalos rodiklių analizę. Tačiau kadangi šių trijų bendrovių svarba ėminyje buvo pakankamai nedidelė, jų neįtraukus į analizę bendros rodiklių reikšmės nė kiek nepakinta.

a)   Gamyba

| (67) | Dėl išaugusios paklausos, kaip paaiškinta 57 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų gamintojų gamyba išaugo nuo 2 000 000 tonų 2005 m. iki didžiausio kiekio (2 200 000 tonų) 2007 m., o per TL ji sumažėjo. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba išaugo 7 % ir tiriamuoju laikotarpiu sudarė 2 150 000 tonų.









  Ėminys | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamyba (tonomis) | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 109 | 109 | 107 |

(67)

Dėl išaugusios paklausos, kaip paaiškinta 57 konstatuojamojoje dalyje, atrinktų gamintojų gamyba išaugo nuo 2 000 000 tonų 2005 m. iki didžiausio kiekio (2 200 000 tonų) 2007 m., o per TL ji sumažėjo. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu gamyba išaugo 7 % ir tiriamuoju laikotarpiu sudarė 2 150 000 tonų.

Ėminys

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Gamyba (tonomis)

2 022 596

2 197 964

2 213 956

2 158 096

Indeksas (2005 m. = 100)

100

109

109

107

b)   Pajėgumai ir pajėgumų naudojimo norma

| (68) | Gamybos pajėgumai buvo nustatyti remiantis nominaliais atrinktiems gamintojams priklausančių gamybos vienetų pajėgumais, atsižvelgiant į gamybos nutraukimo laikotarpius bei tai, kad kai kuriais atvejais dalis pajėgumų buvo panaudota kitiems produktams, pagamintiems naudojant tas pačias gamybos linijas. |
| --- | --- |

(68)

Gamybos pajėgumai buvo nustatyti remiantis nominaliais atrinktiems gamintojams priklausančių gamybos vienetų pajėgumais, atsižvelgiant į gamybos nutraukimo laikotarpius bei tai, kad kai kuriais atvejais dalis pajėgumų buvo panaudota kitiems produktams, pagamintiems naudojant tas pačias gamybos linijas.

| (69) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų gamybos pajėgumai nekito, t. y. sudarė 2 400 000 tonų.









  Ėminys | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai (tonomis) | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 101 | 100 | 98 |
| Pajėgumų naudojimas | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 108 | 110 | 109 |

(69)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų gamybos pajėgumai nekito, t. y. sudarė 2 400 000 tonų.

Ėminys

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Gamybos pajėgumai (tonomis)

2 451 187

2 469 365

2 446 462

2 398 283

Indeksas (2005 m. = 100)

100

101

100

98

Pajėgumų naudojimas

83 %

89 %

90 %

90 %

Indeksas (2005 m. = 100)

100

108

110

109

| (70) | Pajėgumų naudojimas 2005 m. siekė 83 %, o per likusį nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo iki 90 %. Tai rodo, kad gamybos kiekis keitėsi, kaip aprašyta 67 konstatuojamojoje dalyje. Iš viso pajėgumų naudojimas išaugo tik 7 procentiniais punktais – tai nedidelis padidėjimas, lyginant su žymiai išaugusiu suvartojimu, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(70)

Pajėgumų naudojimas 2005 m. siekė 83 %, o per likusį nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo iki 90 %. Tai rodo, kad gamybos kiekis keitėsi, kaip aprašyta 67 konstatuojamojoje dalyje. Iš viso pajėgumų naudojimas išaugo tik 7 procentiniais punktais – tai nedidelis padidėjimas, lyginant su žymiai išaugusiu suvartojimu, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje.

| (71) | Tačiau svarbu pažymėti, kad dėl aukšto suvartojimo lygio atrinkti gamintojai dirbo dideliais gamybiniais pajėgumais. Manoma, kad galimybė intensyviai naudoti pajėgumus yra svarbus aspektas pakankamam panašaus produkto pelningumo lygiui pasiekti. Pavyzdžiui, padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu aiškiai skiriasi nuo 2002–2004 m. vyravusios padėties, kai dėl spaudimo, daromo, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės importo dempingo kainomis, Bendrijos pramonės pajėgumų naudojimas tesiekė apie 66–75 % ir Bendrijos pramonė patyrė 5–10 % nuostolių. |
| --- | --- |

(71)

Tačiau svarbu pažymėti, kad dėl aukšto suvartojimo lygio atrinkti gamintojai dirbo dideliais gamybiniais pajėgumais. Manoma, kad galimybė intensyviai naudoti pajėgumus yra svarbus aspektas pakankamam panašaus produkto pelningumo lygiui pasiekti. Pavyzdžiui, padėtis nagrinėjamuoju laikotarpiu aiškiai skiriasi nuo 2002–2004 m. vyravusios padėties, kai dėl spaudimo, daromo, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės importo dempingo kainomis, Bendrijos pramonės pajėgumų naudojimas tesiekė apie 66–75 % ir Bendrijos pramonė patyrė 5–10 % nuostolių.

c)   Atsargos

| (72) | 2006 m. atrinktų gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 16 %, o 2007 m. sumažėjo 3 procentiniais punktais ir per TL – dar vienu procentiniu punktu. Reikėtų pažymėti, kad didžioji produkcijos dalis pagaminama pagal užsakymus. Todėl manoma, kad šio rodiklio svarba žalos analizei yra nedidelė.









  Ėminys | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis) | 142 303 | 165 070 | 160 668 | 159 924 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 116 | 113 | 112 |

(72)

2006 m. atrinktų gamintojų laikotarpio pabaigos atsargos padidėjo 16 %, o 2007 m. sumažėjo 3 procentiniais punktais ir per TL – dar vienu procentiniu punktu. Reikėtų pažymėti, kad didžioji produkcijos dalis pagaminama pagal užsakymus. Todėl manoma, kad šio rodiklio svarba žalos analizei yra nedidelė.

Ėminys

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Laikotarpio pabaigos atsargos (tonomis)

142 303

165 070

160 668

159 924

Indeksas (2005 m. = 100)

100

116

113

112

d)   Pardavimo kiekis

| (73) | Bendrijos pramonė nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje per TL pardavė apie 2 000 000 tonų savo produkcijos: palyginti su 2005 m. tai 14 % daugiau. Šį padidėjimą galima priskirti 56 konstatuojamojoje dalyje aprašytam labai išaugusiam suvartojimui, tačiau teigiamas jo poveikis tik iš dalies atsispindėjo padidėjusiame Bendrijos pramonės pardavimo kiekyje.









  Bendrijos pramonė | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB pardavimas (tonomis) | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 108 | 117 | 114 |

(73)

Bendrijos pramonė nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje per TL pardavė apie 2 000 000 tonų savo produkcijos: palyginti su 2005 m. tai 14 % daugiau. Šį padidėjimą galima priskirti 56 konstatuojamojoje dalyje aprašytam labai išaugusiam suvartojimui, tačiau teigiamas jo poveikis tik iš dalies atsispindėjo padidėjusiame Bendrijos pramonės pardavimo kiekyje.

Bendrijos pramonė

2005 m.

2006 m.

2007 m

TL

EB pardavimas (tonomis)

1 766 197

1 907 126

2 061 033

2 017 525

Indeksas (2005 m. = 100)

100

108

117

114

| (74) | Reikia pažymėti, kad Kinijos importas ir Bendrijos pramonės pardavimas konkuruoja tik trijuose rinkos segmentuose: mašinos, statybos ir vamzdynų vamzdžiai. Iš tiesų, 65 % Bendrijos pramonės pardavimo ir apie 80 % Kinijos importo tenka šiems trims segmentams. |
| --- | --- |

(74)

Reikia pažymėti, kad Kinijos importas ir Bendrijos pramonės pardavimas konkuruoja tik trijuose rinkos segmentuose: mašinos, statybos ir vamzdynų vamzdžiai. Iš tiesų, 65 % Bendrijos pramonės pardavimo ir apie 80 % Kinijos importo tenka šiems trims segmentams.

e)   Rinkos dalis

| (75) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė neteko 5 procentinių punktų rinkos dalies, sumažėjusios nuo 69 % 2005 m iki 64 % per TL. Iš šio rinkos dalies netekimo matyti, kad, nepaisant labai padidėjusio suvartojimo, Bendrijos pramonė tik iš dalies galėjo tuo pasinaudoti, nes importas iš Kinijos nuolat didėjo. Primenama, kad per tą patį laikotarpį Kinijos importui tenkanti rinkos dalis išaugo nuo 1 iki 17,1 % (žr. 61 konstatuojamąją dalį). | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendrijos pramonės rinkos dalis | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 102 | 95 | 92 |

(75)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Bendrijos pramonė neteko 5 procentinių punktų rinkos dalies, sumažėjusios nuo 69 % 2005 m iki 64 % per TL. Iš šio rinkos dalies netekimo matyti, kad, nepaisant labai padidėjusio suvartojimo, Bendrijos pramonė tik iš dalies galėjo tuo pasinaudoti, nes importas iš Kinijos nuolat didėjo. Primenama, kad per tą patį laikotarpį Kinijos importui tenkanti rinkos dalis išaugo nuo 1 iki 17,1 % (žr. 61 konstatuojamąją dalį).

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Bendrijos pramonės rinkos dalis

68,8 %

70,5 %

65,4 %

63,6 %

Indeksas (2005 m. = 100)

100

102

95

92

f)   Augimas

| (76) | 2005 m. – TL, kai suvartojimas Bendrijoje padidėjo 24 %, Bendrijos pramonės parduotas kiekis Bendrijos rinkoje padidėjo tik 14 %, o Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo 5 procentiniais punktais. Kita vertus, per tą patį laikotarpį Kinijos importo kiekis išaugo daugiau kaip 20 kartų, o jų rinkos dalis padidėjo 16 procentinių punktų. Todėl daroma išvada, kad nors Bendrijos pramonė šiek tiek išaugo, tačiau ji tikrai negalėjo visapusiškai pasinaudoti žymiai išaugusia paklausa rinkoje, o Kinijos importui ši paklausa buvo neproporcingai naudinga. |
| --- | --- |

(76)

2005 m. – TL, kai suvartojimas Bendrijoje padidėjo 24 %, Bendrijos pramonės parduotas kiekis Bendrijos rinkoje padidėjo tik 14 %, o Bendrijos pramonės rinkos dalis sumažėjo 5 procentiniais punktais. Kita vertus, per tą patį laikotarpį Kinijos importo kiekis išaugo daugiau kaip 20 kartų, o jų rinkos dalis padidėjo 16 procentinių punktų. Todėl daroma išvada, kad nors Bendrijos pramonė šiek tiek išaugo, tačiau ji tikrai negalėjo visapusiškai pasinaudoti žymiai išaugusia paklausa rinkoje, o Kinijos importui ši paklausa buvo neproporcingai naudinga.

g)   Užimtumas

| (77) | 2005–2007 m. atrinktų gamintojų užimtumo lygis padidėjo 6 %. 2007 m. – TL jis sumažėjo 6 procentiniais punktais. Iš viso atrinktų gamintojų užimtumas 2005 m. – TL išliko nepakitęs, t. y. apie 9 100 darbuotojų. Tai rodo, kad atrinkti gamintojai pradėjo efektyviau dirbti, nes tuo pačiu metu gamybos kiekis padidėjo 7 % (žr. 67 konstatuojamąją dalį).









  Ėminys | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas (darbuotojai) | 9 119 | 9 444 | 9 644 | 9 151 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 104 | 106 | 100 |

(77)

2005–2007 m. atrinktų gamintojų užimtumo lygis padidėjo 6 %. 2007 m. – TL jis sumažėjo 6 procentiniais punktais. Iš viso atrinktų gamintojų užimtumas 2005 m. – TL išliko nepakitęs, t. y. apie 9 100 darbuotojų. Tai rodo, kad atrinkti gamintojai pradėjo efektyviau dirbti, nes tuo pačiu metu gamybos kiekis padidėjo 7 % (žr. 67 konstatuojamąją dalį).

Ėminys

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Užimtumas (darbuotojai)

9 119

9 444

9 644

9 151

Indeksas (2005 m. = 100)

100

104

106

100

h)   Našumas

| (78) | Atrinktų gamintojų darbuotojų našumas, vertinant tonomis vienam darbuotojui per metus, nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo ir TL buvo 7 % didesnis nei 2005 m. Tai atitinka faktą, kad užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko stabilus, o gamyba tuo pačiu metu išaugo 7 %.









  Ėminys | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Našumas (tonomis darbuotojui) | 369 | 387 | 386 | 395 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 105 | 105 | 107 |

(78)

Atrinktų gamintojų darbuotojų našumas, vertinant tonomis vienam darbuotojui per metus, nagrinėjamuoju laikotarpiu nuolat didėjo ir TL buvo 7 % didesnis nei 2005 m. Tai atitinka faktą, kad užimtumas nagrinėjamuoju laikotarpiu išliko stabilus, o gamyba tuo pačiu metu išaugo 7 %.

Ėminys

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Našumas (tonomis darbuotojui)

369

387

386

395

Indeksas (2005 m. = 100)

100

105

105

107

i)   Darbo užmokestis

| (79) | Vidutinis darbo užmokestis vienam darbuotojui 2005–2006 m. padidėjo 7 %, 2006–2007 m. – dar 8 procentiniais punktais, o 2007 – TL jis išliko nepakitęs. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinis darbo užmokestis vienam darbuotojui padidėjo 16 %. Vidutinės darbo užmokesčio sąnaudos iš dalies padidėjo dėl to, kad tų Bendrijos gamintojų, kurių vidutinis darbo užmokestis buvo santykinai mažas, sumažėjęs darbo vietų skaičius buvo kompensuotas Bendrijos gamintojų, kurių vidutinis darbo užmokestis buvo santykinai didelis, padidėjusio darbo vietų skaičiaus. Kadangi vidutinį darbo užmokesčio padidėjimą iš dalies kompensavo labai išaugęs našumas, bendras poveikis darbo sąnaudoms nebuvo labai didelis.









  Ėminys | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR) | 46 527 | 49 968 | 53 704 | 54 030 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 107 | 115 | 116 |

(79)

Vidutinis darbo užmokestis vienam darbuotojui 2005–2006 m. padidėjo 7 %, 2006–2007 m. – dar 8 procentiniais punktais, o 2007 – TL jis išliko nepakitęs. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu vidutinis darbo užmokestis vienam darbuotojui padidėjo 16 %. Vidutinės darbo užmokesčio sąnaudos iš dalies padidėjo dėl to, kad tų Bendrijos gamintojų, kurių vidutinis darbo užmokestis buvo santykinai mažas, sumažėjęs darbo vietų skaičius buvo kompensuotas Bendrijos gamintojų, kurių vidutinis darbo užmokestis buvo santykinai didelis, padidėjusio darbo vietų skaičiaus. Kadangi vidutinį darbo užmokesčio padidėjimą iš dalies kompensavo labai išaugęs našumas, bendras poveikis darbo sąnaudoms nebuvo labai didelis.

Ėminys

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Metinės darbo sąnaudos vienam darbuotojui (EUR)

46 527

49 968

53 704

54 030

Indeksas (2005 m. = 100)

100

107

115

116

j)   Pardavimo kainas lemiantys veiksniai

| (80) | Atrinktų gamintojų pardavimo kainos 2005–2007 m. išaugo 21 % ir per TL išliko stabilios. Tai, kad tuo pačiu metu išaugo pardavimo kainos ir pardavimo apimtis, galima paaiškinti faktu, kad tuo pačiu laikotarpiu taip pat didėjo sąnaudos. Bendrijos gamintojai padidindami pardavimo kainas perkėlė sąnaudų padidėjimą pirkėjams. Todėl didėjantis Kinijos produktų spaudimas aiškų poveikį pardavimo kainoms ėmė daryti tik per TL, kai Bendrijos pramonės kainos išliko nepakitusios, nepaisant 4 procentiniais punktais išaugusių sąnaudų.









  Ėminys | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Vieneto kaina EB rinkoje (EUR už toną) | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 106 | 121 | 121 |

(80)

Atrinktų gamintojų pardavimo kainos 2005–2007 m. išaugo 21 % ir per TL išliko stabilios. Tai, kad tuo pačiu metu išaugo pardavimo kainos ir pardavimo apimtis, galima paaiškinti faktu, kad tuo pačiu laikotarpiu taip pat didėjo sąnaudos. Bendrijos gamintojai padidindami pardavimo kainas perkėlė sąnaudų padidėjimą pirkėjams. Todėl didėjantis Kinijos produktų spaudimas aiškų poveikį pardavimo kainoms ėmė daryti tik per TL, kai Bendrijos pramonės kainos išliko nepakitusios, nepaisant 4 procentiniais punktais išaugusių sąnaudų.

Ėminys

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Vieneto kaina EB rinkoje (EUR už toną)

983

1 047

1 188

1 192

Indeksas (2005 m. = 100)

100

106

121

121

| (81) | Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, sąnaudos daugiausiai padidėjo dėl išaugusių žaliavų kainų. Iš tiesų, Bendrijos pramonei pavyko veiksmingai riboti darbo sąnaudų ir kitų bendrų sąnaudų augimą. Tačiau išaugusias žaliavų kainas galima buvo kompensuoti tik atitinkamai išaugusiomis pardavimo kainomis, o tai padaryti nagrinėjamuoju laikotarpiu tapo vis sunkiau.









  Ėminys | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Bendros vienai tonai tenkančios sąnaudos | 863 | 863 | 974 | 1 007 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 100 | 113 | 117 |
| Žaliavų sąnaudos | 498 | 532 | 603 | 622 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 107 | 121 | 125 |

(81)

Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, sąnaudos daugiausiai padidėjo dėl išaugusių žaliavų kainų. Iš tiesų, Bendrijos pramonei pavyko veiksmingai riboti darbo sąnaudų ir kitų bendrų sąnaudų augimą. Tačiau išaugusias žaliavų kainas galima buvo kompensuoti tik atitinkamai išaugusiomis pardavimo kainomis, o tai padaryti nagrinėjamuoju laikotarpiu tapo vis sunkiau.

Ėminys

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Bendros vienai tonai tenkančios sąnaudos

863

863

974

1 007

Indeksas (2005 m. = 100)

100

100

113

117

Žaliavų sąnaudos

498

532

603

622

Indeksas (2005 m. = 100)

100

107

121

125

k)   Pelningumas ir investicijų grąža

| (82) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentais, padidėjo nuo 12,1 % 2005 m. iki 17,9 % 2007 m. Per TL jis vėl sumažėjo iki 15,4 %. Todėl 2005 – TL pelningumas padidėjo 3 procentiniais punktais.









  Ėminys | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EB pardavimo nesusijusiems pirkėjams pelningumas (grynojo pardavimo %) | 12,1 % | 17,3 % | 17,9 % | 15,4 % |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 143 | 147 | 127 |
| Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %) | 47,1 % | 85,1 % | 79,2 % | 51,7 % |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 181 | 168 | 110 |

(82)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu atrinktų gamintojų panašaus produkto pardavimo pelningumas, išreikštas grynojo pardavimo procentais, padidėjo nuo 12,1 % 2005 m. iki 17,9 % 2007 m. Per TL jis vėl sumažėjo iki 15,4 %. Todėl 2005 – TL pelningumas padidėjo 3 procentiniais punktais.

Ėminys

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

EB pardavimo nesusijusiems pirkėjams pelningumas (grynojo pardavimo %)

12,1 %

17,3 %

17,9 %

15,4 %

Indeksas (2005 m. = 100)

100

143

147

127

Investicijų grąža (investicijų grynosios buhalterinės vertės pelnas %)

47,1 %

85,1 %

79,2 %

51,7 %

Indeksas (2005 m. = 100)

100

181

168

110

| (83) | Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, iš esmės kito taip pat, kaip pelningumas. Ji padidėjo nuo 47 % 2005 m. iki 85 % 2006 m. Ji sumažėjo iki 79 % 2007 m., o vėliau per TL – iki 52 %. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža padidėjo 4,6 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(83)

Investicijų grąža, išreikšta investicijų grynosios buhalterinės vertės procentiniu pelnu, iš esmės kito taip pat, kaip pelningumas. Ji padidėjo nuo 47 % 2005 m. iki 85 % 2006 m. Ji sumažėjo iki 79 % 2007 m., o vėliau per TL – iki 52 %. Iš viso nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijų grąža padidėjo 4,6 procentinio punkto.

l)   Grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas didinti kapitalą

| (84) | Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2005 m. buvo beveik 367 mln. EUR. 2006 m. jis padidėjo iki apytikriai 684 mln. EUR, 2007 m. – iki 1 mlrd. EUR, o per TL. sumažėjo iki apytikriai 630 mln. EUR. Nebuvo jokių požymių, kad Bendrijos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą.









  Ėminys | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynųjų pinigų srautas (EUR) | 367 215 052 | 684 541 347 | 1 034 223 612 | 634 658 147 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 186 | 282 | 173 |

(84)

Iš veiklos gaunamų grynųjų pinigų srautas 2005 m. buvo beveik 367 mln. EUR. 2006 m. jis padidėjo iki apytikriai 684 mln. EUR, 2007 m. – iki 1 mlrd. EUR, o per TL. sumažėjo iki apytikriai 630 mln. EUR. Nebuvo jokių požymių, kad Bendrijos pramonė būtų turėjusi sunkumų padidinti kapitalą.

Ėminys

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Grynųjų pinigų srautas (EUR)

367 215 052

684 541 347

1 034 223 612

634 658 147

Indeksas (2005 m. = 100)

100

186

282

173

m)   Investicijos

| (85) | Atrinktų bendrovių metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2005–2006 m. išaugo 83 %, 2006–2007 m. – dar 94 procentiniais punktais ir tik truputį – per TL. Iš viso 2005 m. – TL investicijos išaugo apytikriai 185 %. Šios bendrijos pramonės investicijos daugiausiai buvo skirtos produkto kokybei gerinti, gamyklos efektyvumui didinti, naujiems produktams ir procesams kurti ir pramonės saugai bei aplinkos apsaugai gerinti. Dėl jų gamybos pajėgumai nepadidėjo.









  Ėminys | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Grynosios investicijos (EUR) | 99 895 036 | 182 508 624 | 276 813 902 | 284 860 412 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 183 | 277 | 285 |

(85)

Atrinktų bendrovių metinės investicijos į panašaus produkto gamybą 2005–2006 m. išaugo 83 %, 2006–2007 m. – dar 94 procentiniais punktais ir tik truputį – per TL. Iš viso 2005 m. – TL investicijos išaugo apytikriai 185 %. Šios bendrijos pramonės investicijos daugiausiai buvo skirtos produkto kokybei gerinti, gamyklos efektyvumui didinti, naujiems produktams ir procesams kurti ir pramonės saugai bei aplinkos apsaugai gerinti. Dėl jų gamybos pajėgumai nepadidėjo.

Ėminys

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Grynosios investicijos (EUR)

99 895 036

182 508 624

276 813 902

284 860 412

Indeksas (2005 m. = 100)

100

183

277

285

| (86) | Manoma, kad Bendrijos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijoms skyrė labai daug lėšų. Tai reikia vertinti atsižvelgiant į labai nedideles investicijas, kurias buvo galima atlikti praėjusiais metais, kai Bendrijos pelningumas buvo ypatingai mažas arba net neigiamas. Kadangi Bendrijos pramonė ilgą laiką patyrė spaudimą dėl, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės importo dempingo kainomis, kai investicijas reikėjo griežtai apkarpyti (4), atitinkamo investicijų lygio pasiekti nebuvo įmanoma. Todėl, aukštesnis pelno lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo esminis veiksnys, kad Bendrijos pramonė galėtų atlikti tas investicijas, kurias ji buvo atidėjusi tokį ilgą laiką. Investicijų nebuvo atlikta gamybos pajėgumams didinti, nes buvo abejojama, ar agresyviai didėjant Kinijos importui būtų įmanoma pasinaudoti augančia paklausa. |
| --- | --- |

(86)

Manoma, kad Bendrijos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu investicijoms skyrė labai daug lėšų. Tai reikia vertinti atsižvelgiant į labai nedideles investicijas, kurias buvo galima atlikti praėjusiais metais, kai Bendrijos pelningumas buvo ypatingai mažas arba net neigiamas. Kadangi Bendrijos pramonė ilgą laiką patyrė spaudimą dėl, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės importo dempingo kainomis, kai investicijas reikėjo griežtai apkarpyti (4), atitinkamo investicijų lygio pasiekti nebuvo įmanoma. Todėl, aukštesnis pelno lygis nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo esminis veiksnys, kad Bendrijos pramonė galėtų atlikti tas investicijas, kurias ji buvo atidėjusi tokį ilgą laiką. Investicijų nebuvo atlikta gamybos pajėgumams didinti, nes buvo abejojama, ar agresyviai didėjant Kinijos importui būtų įmanoma pasinaudoti augančia paklausa.

n)   Dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po buvusio dempingo

| (87) | Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį, užimamą rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikį Bendrijos pramonei galima laikyti reikšmingu. Svarbu prisiminti, kad 2006 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės žalą sukeliančiam dempingui, atsiradusiam dėl importo iš keleto kitų šalių, neutralizuoti. Dėl gerų finansinių rezultatų Bendrijos pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu iš tiesų pavyko šiek tiek atsigauti po dempingo. Tačiau taip pat paaiškėjo, kad Bendrijos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti nagrinėjamuoju laikotarpiu ypatingai išaugusia rinka (žr. 75 konstatuojamąją dalį), nes tas rinkos dalis, kurios anksčiau teko importui, kuriam buvo taikomos priemonės, užėmė Kinijos importas mažesnėmis kainomis, o Bendrijos rinka dėl pastarojo neteko dar dalies savo rinkos. Tai be abejo padarė poveikį Bendrijos pramonei: neleido jai visiškai atsigauti, apribojo polinkį investuoti ir didinti gamybos pajėgumus, norint prisitaikyti prie rinkos augimo (žr. 86 konstatuojamąją dalį). Todėl galima daryti išvadą, kad negalima laikyti, jog Bendrovės pramonė visiškai atsigavo nuo buvusio dempingo ir kad jai vis dar gali būti daromas žalingas poveikis dėl į Bendrijos rinką importuojamų didelių kiekių dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(87)

Atsižvelgiant į importo iš nagrinėjamosios šalies apimtį, užimamą rinkos dalį ir kainas, faktinių dempingo skirtumų poveikį Bendrijos pramonei galima laikyti reikšmingu. Svarbu prisiminti, kad 2006 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės žalą sukeliančiam dempingui, atsiradusiam dėl importo iš keleto kitų šalių, neutralizuoti. Dėl gerų finansinių rezultatų Bendrijos pramonei nagrinėjamuoju laikotarpiu iš tiesų pavyko šiek tiek atsigauti po dempingo. Tačiau taip pat paaiškėjo, kad Bendrijos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti nagrinėjamuoju laikotarpiu ypatingai išaugusia rinka (žr. 75 konstatuojamąją dalį), nes tas rinkos dalis, kurios anksčiau teko importui, kuriam buvo taikomos priemonės, užėmė Kinijos importas mažesnėmis kainomis, o Bendrijos rinka dėl pastarojo neteko dar dalies savo rinkos. Tai be abejo padarė poveikį Bendrijos pramonei: neleido jai visiškai atsigauti, apribojo polinkį investuoti ir didinti gamybos pajėgumus, norint prisitaikyti prie rinkos augimo (žr. 86 konstatuojamąją dalį). Todėl galima daryti išvadą, kad negalima laikyti, jog Bendrovės pramonė visiškai atsigavo nuo buvusio dempingo ir kad jai vis dar gali būti daromas žalingas poveikis dėl į Bendrijos rinką importuojamų didelių kiekių dempingo kainomis.

5.   Išvada dėl žalos

| (88) | Iš patikrintų duomenų matyti tam tikri žalos požymiai. Iš tiesų, labai išaugusioje rinkoje (+ 24 %) Bendrijos pramonė galėjo tik iš dalies padidinti savo pardavimą Bendrijos rinkoje (+ 14 %), todėl jos rinkos dalis sumažėjo (nuo 69 % iki 64 %). Tačiau šiuo atžvilgiu Bendrijos pramonei pavyko išlaikyti pakankamai aukštą pajėgumų panaudojimo ir kainų lygį, todėl ir pelningumo lygis išliko aukštas (15 % per TL). Taigi, Bendrijos pramonės patirta žala buvo nedidelė ir nesukėlė didelių ekonominių problemų. |
| --- | --- |

(88)

Iš patikrintų duomenų matyti tam tikri žalos požymiai. Iš tiesų, labai išaugusioje rinkoje (+ 24 %) Bendrijos pramonė galėjo tik iš dalies padidinti savo pardavimą Bendrijos rinkoje (+ 14 %), todėl jos rinkos dalis sumažėjo (nuo 69 % iki 64 %). Tačiau šiuo atžvilgiu Bendrijos pramonei pavyko išlaikyti pakankamai aukštą pajėgumų panaudojimo ir kainų lygį, todėl ir pelningumo lygis išliko aukštas (15 % per TL). Taigi, Bendrijos pramonės patirta žala buvo nedidelė ir nesukėlė didelių ekonominių problemų.

| (89) | Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad Bendrijos pramonei per TL nebuvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. Tačiau taip pat reikėtų pabrėžti, kad prieš tai Bendrijos pramonė patyrė žalingą dempingą, dėl kurio 2006 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės. Bendrijos pramonei nuo praeityje patirtos žalos pavyko iš dalies atsigauti tik todėl, kad 2005 m. – TL rinka labai išaugo. Nors 2006 m. birželio mėn. priėmus antidempingo priemones buvo pašalintas žalingas dempingo iš keleto šalių poveikis, per TL iš Kinijos importuotų ir labai mažomis kainomis parduodamų produktų dalis Bendrijos rinkoje buvo didelė. Jei rinkos sąlygos pakistų, nagrinėjamuoju laikotarpiu pastebėtas rinkos augimas sustotų, o ankstesnė augimo tendencija pakryptų kita linkme, Bendrijos rinka būtų visiškai neapsaugota nuo galimo žalingo tokio importo dempingo kainomis poveikio. Todėl daroma išvada, kad nors Bendrijos pramonė per TL nepatyrė materialinės žalos, tačiau jos būklė to laikotarpio pabaigoje buvo pažeidžiama. |
| --- | --- |

(89)

Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytas aplinkybes daroma išvada, kad Bendrijos pramonei per TL nebuvo padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. Tačiau taip pat reikėtų pabrėžti, kad prieš tai Bendrijos pramonė patyrė žalingą dempingą, dėl kurio 2006 m. buvo nustatytos antidempingo priemonės. Bendrijos pramonei nuo praeityje patirtos žalos pavyko iš dalies atsigauti tik todėl, kad 2005 m. – TL rinka labai išaugo. Nors 2006 m. birželio mėn. priėmus antidempingo priemones buvo pašalintas žalingas dempingo iš keleto šalių poveikis, per TL iš Kinijos importuotų ir labai mažomis kainomis parduodamų produktų dalis Bendrijos rinkoje buvo didelė. Jei rinkos sąlygos pakistų, nagrinėjamuoju laikotarpiu pastebėtas rinkos augimas sustotų, o ankstesnė augimo tendencija pakryptų kita linkme, Bendrijos rinka būtų visiškai neapsaugota nuo galimo žalingo tokio importo dempingo kainomis poveikio. Todėl daroma išvada, kad nors Bendrijos pramonė per TL nepatyrė materialinės žalos, tačiau jos būklė to laikotarpio pabaigoje buvo pažeidžiama.

E.   ŽALOS GRĖSMĖ

1.   Tikėtina suvartojimo Bendrijoje, importo iš nagrinėjamosios šalies ir Bendrijos pramonės padėties po tiriamojo laikotarpio raida

| (90) | Norint įvertinti, ar Bendrijos pramonei grėsė žala, reikėjo papildomai išnagrinėti kai kuriuos nagrinėjamuoju laikotarpiu ir per TL nustatytus dalykus. Ši papildoma analizė atlikta remiantis sukaupta informacija apie pagrindinius 2008 ir 2009 m. žalos rodiklius Tam tikslui paprašyta, kad atrinktos bendrovės pateiktų informaciją klausimynuose, atnaujinta statistinė informacija ir išnagrinėti visi kiti suinteresuotųjų šalių pateikti duomenys. Remiantis tuo nustatyti šie faktai: |
| --- | --- |

(90)

Norint įvertinti, ar Bendrijos pramonei grėsė žala, reikėjo papildomai išnagrinėti kai kuriuos nagrinėjamuoju laikotarpiu ir per TL nustatytus dalykus. Ši papildoma analizė atlikta remiantis sukaupta informacija apie pagrindinius 2008 ir 2009 m. žalos rodiklius Tam tikslui paprašyta, kad atrinktos bendrovės pateiktų informaciją klausimynuose, atnaujinta statistinė informacija ir išnagrinėti visi kiti suinteresuotųjų šalių pateikti duomenys. Remiantis tuo nustatyti šie faktai:

1.1.   Suvartojimas Bendrijoje

| (91) | Įvertinta, kad suvartojimas Bendrijoje, didėjęs iki TL, labai sumažėjo, t. y. nuo TL pabaigos iki 2009 m. jis sumažėjo 30 %. Šis įvertinimas atliktas remiantis turima vieša informacija, pagrįsta skundo pateikėjo pateiktais duomenimis ir atrinktų Bendrovės gamintojų parengtomis prognozėmis. |
| --- | --- |

(91)

Įvertinta, kad suvartojimas Bendrijoje, didėjęs iki TL, labai sumažėjo, t. y. nuo TL pabaigos iki 2009 m. jis sumažėjo 30 %. Šis įvertinimas atliktas remiantis turima vieša informacija, pagrįsta skundo pateikėjo pateiktais duomenimis ir atrinktų Bendrovės gamintojų parengtomis prognozėmis.

| (92) | Be to, skundo pateikėjas pateikė informaciją apie kiekvieną rinkos segmentą, numatydamas didelį smukimą visuose sektoriuose, išskyrus OCTG, kuris yra mažiausiai veikiamas bendrai itin sumažėjusios paklausos. |
| --- | --- |

(92)

Be to, skundo pateikėjas pateikė informaciją apie kiekvieną rinkos segmentą, numatydamas didelį smukimą visuose sektoriuose, išskyrus OCTG, kuris yra mažiausiai veikiamas bendrai itin sumažėjusios paklausos.

1.2.   Importas iš KLR ir susijusi rinkos dalis

| (93) | Importas iš KLR dempingo kainomis iki TL pabaigos labai augo. Ši augimo tendencija (vieneriems metams) patvirtinta bent iki 2008 m. pabaigos. Kadangi paskutiniaisiais 2008 m. mėnesiais suvartojimas mažėjo, tikimasi, kad minėto importo rinkos dalis didės ir 2009 m. |
| --- | --- |

(93)

Importas iš KLR dempingo kainomis iki TL pabaigos labai augo. Ši augimo tendencija (vieneriems metams) patvirtinta bent iki 2008 m. pabaigos. Kadangi paskutiniaisiais 2008 m. mėnesiais suvartojimas mažėjo, tikimasi, kad minėto importo rinkos dalis didės ir 2009 m.

| (94) | Prognozuojama, kad Kinijos importas daugiausiai bus skirtas mašinų ir statybų bei vamzdynų vamzdžių segmentams, kaip nurodyta 60 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(94)

Prognozuojama, kad Kinijos importas daugiausiai bus skirtas mašinų ir statybų bei vamzdynų vamzdžių segmentams, kaip nurodyta 60 konstatuojamojoje dalyje.

| (95) | NET jeigu dėl mažėjančios rinkos sumažėtų viso importo kiekis (nors tikimasi, kad jis sumažės nedaug), Kinijos importo rinkos dalis šiuose segmentuose, kuriuose Kinija tradiciškai užima tvirtą poziciją, proporcingai didės. Iš tiesų, tikėtina, kad nuolat sąnaudas mažinti siekiančioje rinkoje importas mažomis kainomis taps dar patrauklesnis. |
| --- | --- |

(95)

NET jeigu dėl mažėjančios rinkos sumažėtų viso importo kiekis (nors tikimasi, kad jis sumažės nedaug), Kinijos importo rinkos dalis šiuose segmentuose, kuriuose Kinija tradiciškai užima tvirtą poziciją, proporcingai didės. Iš tiesų, tikėtina, kad nuolat sąnaudas mažinti siekiančioje rinkoje importas mažomis kainomis taps dar patrauklesnis.

| (96) | Todėl prognozuojama, kad Kinijos importo rinkos dalis didės. Atsižvelgiant į tai, kaip vystysis suvartojimas, ir į agresyvią praėjusių metų rinkos augimo politiką, Kinijos importo rinkos dalis 2008–2009 m. galėtų padidėti net keliais procentiniais punktais (žr. 61 konstatuojamąją dalį ir 114 bei 115 konstatuojamąsias dalis). |
| --- | --- |

(96)

Todėl prognozuojama, kad Kinijos importo rinkos dalis didės. Atsižvelgiant į tai, kaip vystysis suvartojimas, ir į agresyvią praėjusių metų rinkos augimo politiką, Kinijos importo rinkos dalis 2008–2009 m. galėtų padidėti net keliais procentiniais punktais (žr. 61 konstatuojamąją dalį ir 114 bei 115 konstatuojamąsias dalis).

| (97) | Kinijos eksportuotojų asociacija (CISA) teigė, kad nagrinėjamojo produkto importo kainos po TL gerokai padidėjo. |
| --- | --- |

(97)

Kinijos eksportuotojų asociacija (CISA) teigė, kad nagrinėjamojo produkto importo kainos po TL gerokai padidėjo.

| (98) | Patvirtinta, kad iš Eurostato duomenų matyti toks padidėjimas po TL. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad kai kuriais atvejais šis padidėjimas yra reikšmingas (33–43 %). Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad šis padidėjimas rodo 2008 m. balandžio – spalio mėn. visame pasaulyje padidėjusias tam tikrų žaliavų (plieno, geležies laužo ir luitinio ketaus) kainas ir energijos sąnaudas ir kad šis padidėjimas nepašalino priverstinio kainų mažinimo, kuris tebėra didelis. |
| --- | --- |

(98)

Patvirtinta, kad iš Eurostato duomenų matyti toks padidėjimas po TL. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad kai kuriais atvejais šis padidėjimas yra reikšmingas (33–43 %). Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad šis padidėjimas rodo 2008 m. balandžio – spalio mėn. visame pasaulyje padidėjusias tam tikrų žaliavų (plieno, geležies laužo ir luitinio ketaus) kainas ir energijos sąnaudas ir kad šis padidėjimas nepašalino priverstinio kainų mažinimo, kuris tebėra didelis.

1.3.   Bendrijos pramonės gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas

| (99) | Prognozuojama, kad Bendrijos pramonės gamyba TL – 2009 m. sumažės 20–35 procentiniais punktais. Ši tendencija patvirtinta atrinktų bendrovių pateiktomis prognozėmis. Išanalizavus šias prognozes galima daryti išvadą, kad iš bendro gamybos padidėjimo matyti, jog bendrai sumažėjus suvartojimui tam tikrų produkto rūšių paklausa sumažėjo mažiau nei kitų, todėl prognozuojama, kad produktų asortimentas pakis. |
| --- | --- |

(99)

Prognozuojama, kad Bendrijos pramonės gamyba TL – 2009 m. sumažės 20–35 procentiniais punktais. Ši tendencija patvirtinta atrinktų bendrovių pateiktomis prognozėmis. Išanalizavus šias prognozes galima daryti išvadą, kad iš bendro gamybos padidėjimo matyti, jog bendrai sumažėjus suvartojimui tam tikrų produkto rūšių paklausa sumažėjo mažiau nei kitų, todėl prognozuojama, kad produktų asortimentas pakis.

| (100) | Remiantis atrinktų bendrovių pateiktas informacija prognozuojama, kad gamybos pajėgumai 2009 m. išliks nepakitę, o pajėgumų naudojimas tais pačiais metais sumažės beveik iki 70 %. Tai atitinka 91 konstatuojamojoje dalyje aprašytą smarkiai sumažėjusį suvartojimą. Iš tiesų, atlikus patikrinamuosius vizitus nustatyta: i) sumažėjęs pamainų skaičius (dažniausiai nuo 18 iki 15 per savaitę), ii) dažniau taikoma atleidimo dėl darbo vietų mažinimo sistema ir laikinai atleidžiami darbuotojai, iii) įmonės per atostogas uždaromos ilgesniam laikotarpiui. Primenama, kad praeityje atlikti tyrimai parodė, kad esant mažesnei nei 75 % pajėgumų naudojimo normai Bendrijos pramonė veikiausiai nepasieks ilgalaikių rezultatų (žr. 71 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(100)

Remiantis atrinktų bendrovių pateiktas informacija prognozuojama, kad gamybos pajėgumai 2009 m. išliks nepakitę, o pajėgumų naudojimas tais pačiais metais sumažės beveik iki 70 %. Tai atitinka 91 konstatuojamojoje dalyje aprašytą smarkiai sumažėjusį suvartojimą. Iš tiesų, atlikus patikrinamuosius vizitus nustatyta: i) sumažėjęs pamainų skaičius (dažniausiai nuo 18 iki 15 per savaitę), ii) dažniau taikoma atleidimo dėl darbo vietų mažinimo sistema ir laikinai atleidžiami darbuotojai, iii) įmonės per atostogas uždaromos ilgesniam laikotarpiui. Primenama, kad praeityje atlikti tyrimai parodė, kad esant mažesnei nei 75 % pajėgumų naudojimo normai Bendrijos pramonė veikiausiai nepasieks ilgalaikių rezultatų (žr. 71 konstatuojamąją dalį).

1.4.   Bendrijos pramonės pardavimas EB (kiekis ir kainos)

| (101) | Prognozuojama, kad Bendrijos pramonės pardavimas EB rinkoje dėl 99 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių žymiai sumažės: atrinktų Bendrijos gamintojų prognozėmis, bent tiek, kiek sumažės suvartojimas, bet veikiausiai dar labiau. |
| --- | --- |

(101)

Prognozuojama, kad Bendrijos pramonės pardavimas EB rinkoje dėl 99 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių žymiai sumažės: atrinktų Bendrijos gamintojų prognozėmis, bent tiek, kiek sumažės suvartojimas, bet veikiausiai dar labiau.

| (102) | Kadangi prognozuojama, kad Bendrijos pramonė EB rinkoje neteks dar didesnės rinkos dalies, kuri atiteks Kinijos importui dempingo kainomis, ji bus priversta labiau orientuotis į eksporto rinkas. Atrinktos bendrovės iš tiesų pranešė, kad pardavimas Bendrijoje sumažėjo labiau, nei visa gamyba, nes eksportui skirta gamyba tebėra nepakitusi palyginti su Bendrijos rinkai skirtų prekių gamyba. Taip yra todėl, kad Bendrijos pramonės eksportas daugiausiai skirtas OCTG (35 %), vamzdynų vamzdžiams (25 %) ir elektros gamybai (13 %), o mašinoms ir statyboms tenka tik 16 % Bendrijos pramonės eksporto (palyginti su 60 % viso pardavimo EB – žr. 73 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(102)

Kadangi prognozuojama, kad Bendrijos pramonė EB rinkoje neteks dar didesnės rinkos dalies, kuri atiteks Kinijos importui dempingo kainomis, ji bus priversta labiau orientuotis į eksporto rinkas. Atrinktos bendrovės iš tiesų pranešė, kad pardavimas Bendrijoje sumažėjo labiau, nei visa gamyba, nes eksportui skirta gamyba tebėra nepakitusi palyginti su Bendrijos rinkai skirtų prekių gamyba. Taip yra todėl, kad Bendrijos pramonės eksportas daugiausiai skirtas OCTG (35 %), vamzdynų vamzdžiams (25 %) ir elektros gamybai (13 %), o mašinoms ir statyboms tenka tik 16 % Bendrijos pramonės eksporto (palyginti su 60 % viso pardavimo EB – žr. 73 konstatuojamąją dalį).

| (103) | Bendrijos pramonė pateikė informaciją, iš kurios matyti, kad pardavimo kiekis jau žymiai sumažėjo ir (arba) prognozuojama, kad jis sumažės, visų pirma tam tikruose rinkos segmentuose, kuriuose Kinijos prekės užimta tvirtą poziciją (pvz., mašinos ir statybos bei vamzdynų vamzdžiai). |
| --- | --- |

(103)

Bendrijos pramonė pateikė informaciją, iš kurios matyti, kad pardavimo kiekis jau žymiai sumažėjo ir (arba) prognozuojama, kad jis sumažės, visų pirma tam tikruose rinkos segmentuose, kuriuose Kinijos prekės užimta tvirtą poziciją (pvz., mašinos ir statybos bei vamzdynų vamzdžiai).

| (104) | Atrinkti gamintojai prognozavo, kad pardavimo kainos TL kainų atžvilgiu liks vidutiniškai nepakitusios. |
| --- | --- |

(104)

Atrinkti gamintojai prognozavo, kad pardavimo kainos TL kainų atžvilgiu liks vidutiniškai nepakitusios.

| (105) | Tačiau pardavimo kainų raida nevisiškai atitinka tikrą kainų sumažėjimą, nes manoma, kad atskirų produktų kainos mažės skirtingai. Taip yra todėl, kad Bendrijos pramonė dėl Kinijos importo daromo spaudimo bando pereiti prie aukštesnės kokybės vamzdžių. Todėl Bendrijos pramonės parduodama prastesnės kokybės produktų dalis visame parduotame kiekyje sumažėtų daug daugiau, nei vidutiniškai sumažėjęs bendras pardavimas, o didesne kaina parduodamų produktų dalis būtų proporcingai didesnė. Dėl šios priežasties prognozuojama, kad vidutinis kainų sumažėjimas bus daug mažesnis nei tų produktų, kurie labiau tiesiogiai konkuruoja su Kinijos importu dempingo kainomis, kainų sumažėjimas. |
| --- | --- |

(105)

Tačiau pardavimo kainų raida nevisiškai atitinka tikrą kainų sumažėjimą, nes manoma, kad atskirų produktų kainos mažės skirtingai. Taip yra todėl, kad Bendrijos pramonė dėl Kinijos importo daromo spaudimo bando pereiti prie aukštesnės kokybės vamzdžių. Todėl Bendrijos pramonės parduodama prastesnės kokybės produktų dalis visame parduotame kiekyje sumažėtų daug daugiau, nei vidutiniškai sumažėjęs bendras pardavimas, o didesne kaina parduodamų produktų dalis būtų proporcingai didesnė. Dėl šios priežasties prognozuojama, kad vidutinis kainų sumažėjimas bus daug mažesnis nei tų produktų, kurie labiau tiesiogiai konkuruoja su Kinijos importu dempingo kainomis, kainų sumažėjimas.

| (106) | Todėl surinkta Bendrijos pramonės informacija apie tipiškų produkto rūšių, kurios, kaip nustatyta, per TL tiesiogiai konkuravo su Kinijos importu dempingo kainomis, kainų raidą. Remiantis šia analize nustatyta, kad svarbių produkto rūšių, kurių dideli kiekiai buvo importuoto iš Kinijos per TL, kaina antrąjį 2008 m. pusmetį padidėjo dėl išaugusių sąnaudų, kaip minėta 98 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(106)

Todėl surinkta Bendrijos pramonės informacija apie tipiškų produkto rūšių, kurios, kaip nustatyta, per TL tiesiogiai konkuravo su Kinijos importu dempingo kainomis, kainų raidą. Remiantis šia analize nustatyta, kad svarbių produkto rūšių, kurių dideli kiekiai buvo importuoto iš Kinijos per TL, kaina antrąjį 2008 m. pusmetį padidėjo dėl išaugusių sąnaudų, kaip minėta 98 konstatuojamojoje dalyje.

1.5.   Bendrijos pramonės kainos ir sąnaudos

| (107) | Taip pat paprašyta, kad atrinktos bendrovės pateiktų duomenis, susijusius su prognozuojama jų nagrinėjamojo produkto sąnaudų raida ir su pagrindinėmis sąnaudomis. |
| --- | --- |

(107)

Taip pat paprašyta, kad atrinktos bendrovės pateiktų duomenis, susijusius su prognozuojama jų nagrinėjamojo produkto sąnaudų raida ir su pagrindinėmis sąnaudomis.

| (108) | Iš pateiktų duomenų matyti, kad sąnaudos gali bendrai padidėti. Tam įtaką daro du pagrindiniai veiksniai: Pirma, tikimasi, kad dėl mažesnio gamybos ir pajėgumų naudojimo normos lygio sumažėjus darbo jėgos skaičiui atitinkamai nesumažės darbo sąnaudos, nes dėl laikino nedarbo ir sumažėjusio darbo valandų skaičiaus vidutinės darbo sąnaudos gali padidėti. Antra, pakeitus produktų asortimentą aukštos kokybės produktais (tai nebūtinai susiję su didesniu pelningumu) vidutiniškai taip pat padidėtų sąnaudos (įskaitant žaliavų sąnaudas). Be to, dėl sumažėjusio kiekio ir ne visai optimalaus pajėgumų panaudojimo aiškiai sumažėtų efektyvumas ir dėl to proporcingai padidėtų nuolatinės sąnaudos. |
| --- | --- |

(108)

Iš pateiktų duomenų matyti, kad sąnaudos gali bendrai padidėti. Tam įtaką daro du pagrindiniai veiksniai: Pirma, tikimasi, kad dėl mažesnio gamybos ir pajėgumų naudojimo normos lygio sumažėjus darbo jėgos skaičiui atitinkamai nesumažės darbo sąnaudos, nes dėl laikino nedarbo ir sumažėjusio darbo valandų skaičiaus vidutinės darbo sąnaudos gali padidėti. Antra, pakeitus produktų asortimentą aukštos kokybės produktais (tai nebūtinai susiję su didesniu pelningumu) vidutiniškai taip pat padidėtų sąnaudos (įskaitant žaliavų sąnaudas). Be to, dėl sumažėjusio kiekio ir ne visai optimalaus pajėgumų panaudojimo aiškiai sumažėtų efektyvumas ir dėl to proporcingai padidėtų nuolatinės sąnaudos.

1.6.   Bendrijos pramonės rinkos dalis

| (109) | Prognozuojama, kad dėl išaugusio spaudimo, daromo Kinijos importo dempingo kainomis (žr. 93 ir 101 konstatuojamąsias dalis) Bendrijos rinkos dalis sparčiai mažėjančioje Europos rinkoje TL – 2009 m. sumažės keletu procentinių punktų. |
| --- | --- |

(109)

Prognozuojama, kad dėl išaugusio spaudimo, daromo Kinijos importo dempingo kainomis (žr. 93 ir 101 konstatuojamąsias dalis) Bendrijos rinkos dalis sparčiai mažėjančioje Europos rinkoje TL – 2009 m. sumažės keletu procentinių punktų.

1.7.   Bendrijos pramonės pelningumas

| (110) | Bendrijos gamintojų pateiktais duomenimis, Bendrijos pramonės pelningumas TL – 2008 m. sumažėjo 0,5 procentinio punkto. Tačiau pranešta, kad šis pelningumas gerokai sumažėjo 2008 m. pabaigoje, ir prognozuojama, kad 2009 m. jis sumažės iki apytikriai 2 %. |
| --- | --- |

(110)

Bendrijos gamintojų pateiktais duomenimis, Bendrijos pramonės pelningumas TL – 2008 m. sumažėjo 0,5 procentinio punkto. Tačiau pranešta, kad šis pelningumas gerokai sumažėjo 2008 m. pabaigoje, ir prognozuojama, kad 2009 m. jis sumažės iki apytikriai 2 %.

| (111) | Primenama, kad praeityje jau nustatyta, kad Bendrijos pramonės pelningumas buvo ypač mažas tais laikotarpiais, kai pajėgumų naudojimo norma buvo mažesnė nei 75 %. Įrodyta, kad taip buvo ankstesniu tiriamuoju laikotarpiu (po kurio priimtas Reglamentas (EB) Nr. 954/2006) (5), kai pajėgumų naudojimas labai sumažėjo dėl, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės importo dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(111)

Primenama, kad praeityje jau nustatyta, kad Bendrijos pramonės pelningumas buvo ypač mažas tais laikotarpiais, kai pajėgumų naudojimo norma buvo mažesnė nei 75 %. Įrodyta, kad taip buvo ankstesniu tiriamuoju laikotarpiu (po kurio priimtas Reglamentas (EB) Nr. 954/2006) (5), kai pajėgumų naudojimas labai sumažėjo dėl, inter alia, Kroatijos, Rusijos ir Ukrainos kilmės importo dempingo kainomis.

1.8.   Išvada dėl tikėtinos suvartojimo Bendrijoje, importo iš nagrinėjamosios šalies ir Bendrijos pramonės padėties po tiriamojo laikotarpio raidos

| (112) | Iš pirmiau pateiktos analizės, susijusios su tikėtina suvartojimo, Kinijos produktų importo dempingo kainomis ir pagrindinių žalos rodiklių raidos TL – 2009 m. (žr. 90–111 konstatuojamąsias dalis), matyti, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis jau ėmė žymiai blogėti ir numatoma, kad netolimoje ateityje ji toliau blogės ar bus dar labiau apsunkinta. Tai aiškiai matyti iš akivaizdžiai sumažėjusių gamybos, EB pardavimo kiekio, rinkos dalių ir pelningumo (apie -13 procentinių punktų). Šis vertinimas atliktas remiantis duomenimis, susijusiais su pakankamai išsamiais įrodymais pagrįstomis prognozėmis. Visų pirma, po TL iki 2008 m. pabaigos pastebėtos tendencijos iš esmės buvo patvirtintos atliekant tikrinamuosius vizitus. Kitas įrodymas (visų pirma susijęs su pardavimo kainų ir kiekio sumažėjimu, taip pat ir 2009 m.) buvo pateiktas atliekant tyrimą. NET jeigu, kaip ir visų prognozių atveju, negalima būti įsitikinus, kad nurodytos tendencijos bus tiksliai tokios, kaip numatyta, manoma, kad taip labai gali būti. Todėl daroma išvada, kad Bendrijos pramonė jau pirmaisiais 2009 m. mėnesiais patyrė materialinę žalą. |
| --- | --- |

(112)

Iš pirmiau pateiktos analizės, susijusios su tikėtina suvartojimo, Kinijos produktų importo dempingo kainomis ir pagrindinių žalos rodiklių raidos TL – 2009 m. (žr. 90–111 konstatuojamąsias dalis), matyti, kad Bendrijos pramonės ekonominė padėtis jau ėmė žymiai blogėti ir numatoma, kad netolimoje ateityje ji toliau blogės ar bus dar labiau apsunkinta. Tai aiškiai matyti iš akivaizdžiai sumažėjusių gamybos, EB pardavimo kiekio, rinkos dalių ir pelningumo (apie -13 procentinių punktų). Šis vertinimas atliktas remiantis duomenimis, susijusiais su pakankamai išsamiais įrodymais pagrįstomis prognozėmis. Visų pirma, po TL iki 2008 m. pabaigos pastebėtos tendencijos iš esmės buvo patvirtintos atliekant tikrinamuosius vizitus. Kitas įrodymas (visų pirma susijęs su pardavimo kainų ir kiekio sumažėjimu, taip pat ir 2009 m.) buvo pateiktas atliekant tyrimą. NET jeigu, kaip ir visų prognozių atveju, negalima būti įsitikinus, kad nurodytos tendencijos bus tiksliai tokios, kaip numatyta, manoma, kad taip labai gali būti. Todėl daroma išvada, kad Bendrijos pramonė jau pirmaisiais 2009 m. mėnesiais patyrė materialinę žalą.

2.   Žalos grėsmė

| (113) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 9 dalį buvo išnagrinėta, dėl ko galėtų susidaryti padėtis (jei taip atsitiktų), kai importas dempingo kainomis galėtų padaryti žalą Bendrijos pramonei. Todėl konkrečiai atsižvelgta į šiuos klausimus: i) importo dempingo kainomis raida, ii) laisvi eksportuotojų pajėgumai, iii) Kinijos importo kainų lygis ir iv) atsargų kiekis. |
| --- | --- |

(113)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 9 dalį buvo išnagrinėta, dėl ko galėtų susidaryti padėtis (jei taip atsitiktų), kai importas dempingo kainomis galėtų padaryti žalą Bendrijos pramonei. Todėl konkrečiai atsižvelgta į šiuos klausimus: i) importo dempingo kainomis raida, ii) laisvi eksportuotojų pajėgumai, iii) Kinijos importo kainų lygis ir iv) atsargų kiekis.

2.1.   Importo dempingo kainomis kiekio raida

| (114) | Importas ir KLR 2005 m. – TL išaugo nuo 26 000 iki 543 000 tonų, kaip aprašyta 59 konstatuojamojoje dalyje. Šis importas nuolat buvo vykdomas labai mažomis kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinama kitų tiekimo šaltinių Bendrijos rinkoje siūloma kaina. Tai, kad importui dempingo kainomis tenkanti rinkos dalis nuolat didėjo (žr. 61 konstatuojamąją dalį), patvirtina, jog tokia importo raida nebuvo išaugusios paklausos pasekmė. Priešingai, atrodytų, kad tokia raida daugiausiai priklausė nuo strategijos, pagrįstos tuo, kad buvo perimama rinkos dalis, pirmiau tekusi kitų šaltinių importui dempingo kainomis (žr. 141 konstatuojamąją dalį), siekiant agresyviai skverbtis į naują rinką. 2008 m. antrojoje pusėje pastebėtas importo kainų padidėjimas buvo susijęs tik su labai išaugusiomis žaliavų sąnaudomis, dėl ko visame pasaulyje išaugo besiūlių vamzdžių ir vamzdelių sąnaudos, ir visiškai nedera su ketinimu sumažinti atsiradusį kainų skirtumą kitų EB rinkos tiekėjų kainų atžvilgiu. |
| --- | --- |

(114)

Importas ir KLR 2005 m. – TL išaugo nuo 26 000 iki 543 000 tonų, kaip aprašyta 59 konstatuojamojoje dalyje. Šis importas nuolat buvo vykdomas labai mažomis kainomis, dėl kurių buvo priverstinai mažinama kitų tiekimo šaltinių Bendrijos rinkoje siūloma kaina. Tai, kad importui dempingo kainomis tenkanti rinkos dalis nuolat didėjo (žr. 61 konstatuojamąją dalį), patvirtina, jog tokia importo raida nebuvo išaugusios paklausos pasekmė. Priešingai, atrodytų, kad tokia raida daugiausiai priklausė nuo strategijos, pagrįstos tuo, kad buvo perimama rinkos dalis, pirmiau tekusi kitų šaltinių importui dempingo kainomis (žr. 141 konstatuojamąją dalį), siekiant agresyviai skverbtis į naują rinką. 2008 m. antrojoje pusėje pastebėtas importo kainų padidėjimas buvo susijęs tik su labai išaugusiomis žaliavų sąnaudomis, dėl ko visame pasaulyje išaugo besiūlių vamzdžių ir vamzdelių sąnaudos, ir visiškai nedera su ketinimu sumažinti atsiradusį kainų skirtumą kitų EB rinkos tiekėjų kainų atžvilgiu.

| (115) | Todėl laikoma, kad nebuvo galima nustatyti tiesioginio suvartojimo raidos ir importo dempingo kainomis lygio santykio. Vietoje to manoma, kad 2005 m. – TL importo dempingo kainomis bet kuriuo atvejų nebūtų buvę išvengta, net jeigu suvartojimas būtų nepakitęs; vienintelis skirtumas būtų buvęs didesnis poveikis kitų tiekėjų rinkos dalims. Negalima atmesti galimybės, kad jeigu suvartojimas nebūtų taip smarkiai išaugęs, tai būtų padarę materialinės žalos Bendrijos pramonei dar nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl manoma, kad prastėjanti Bendrijos rinkos padėtis neturėtų didelės įtakos importo dempingo kainomis kiekio raidai. Labai tikėtina, kad agresyvi strategija, taikyta nagrinėjamuoju laikotarpiu skverbiantis į Bendrijos rinką siekiant užimti rinkos dalis importu mažomis dempingo kainomis kitų ekonomikos subjektų sąskaita. |
| --- | --- |

(115)

Todėl laikoma, kad nebuvo galima nustatyti tiesioginio suvartojimo raidos ir importo dempingo kainomis lygio santykio. Vietoje to manoma, kad 2005 m. – TL importo dempingo kainomis bet kuriuo atvejų nebūtų buvę išvengta, net jeigu suvartojimas būtų nepakitęs; vienintelis skirtumas būtų buvęs didesnis poveikis kitų tiekėjų rinkos dalims. Negalima atmesti galimybės, kad jeigu suvartojimas nebūtų taip smarkiai išaugęs, tai būtų padarę materialinės žalos Bendrijos pramonei dar nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl manoma, kad prastėjanti Bendrijos rinkos padėtis neturėtų didelės įtakos importo dempingo kainomis kiekio raidai. Labai tikėtina, kad agresyvi strategija, taikyta nagrinėjamuoju laikotarpiu skverbiantis į Bendrijos rinką siekiant užimti rinkos dalis importu mažomis dempingo kainomis kitų ekonomikos subjektų sąskaita.

| (116) | Iš naujausių turimų duomenų, susijusių su visais 2008 m., matyti, kad importuotos 507 589 tonos, t. y. daugiau nei 2007 m., bet kiek mažiau nei per TL. Be to, nepaisant fakto, kad atlikus tyrimą nustatyta. jog dar 2008 m. lapkričio mėn. buvo aiškių mažėjančios paklausos Bendrijos rinkoje požymių, iš paskutiniųjų dviejų 2008 m. mėnesių duomenų matyti, kad importas išaugo, palyginti su tuo pačiu ankstesnių metų laikotarpiu (84 000 tonų 2008 m. ir 79 000 tonų 2007 m.). Todėl galima daryti išvadą, kad remiantis naujausia turima informacija importo iš KLR kiekis laikytinas bent jau nepakitusiu. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad net tuo atveju, jei importo dempingo kainomis raida per trumpą laiką pakryptų kita linkme nei praeityje, t. y. jei importas liktų nepakitęs arba imtų mažėti, šią informaciją visada reikėtų vertinti ir nagrinėti atsižvelgiant į suvartojimo raidą. Kitaip tariant, išvadų dėl šio veiksnio nereikėtų grįsti paprastu importo dempingo kainomis kiekio raidos (skaičiuojant absoliučiu dydžiu) stebėjimu, o reikėtų atsižvelgti į tai, kokiomis rinkos sąlygomis ši raida vyksta ir dėl to gali padidėti ar sumažėti tam importui dempingo kainomis tenkanti rinkos dalis. Remiantis turima informacija yra aišku, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu ne tik labai išaugo importo dempingo kainomis rinkos dalys, bet nebuvo jokių požymių, kad ši tendencija sustos arba pakryps kita linkme net ir paklausai ėmus mažėti. Todėl Kinijos importo dempingo kainomis dalis greičiausiai didės (žr. 96 konstatuojamąją dalį). Taigi, daroma išvada, kad atsižvelgiant į žymų suvartojimo padidėjimą, importo dempingo kainomis spaudimas Bendrijos rinkoje veikiausiai žymiai išaugs. |
| --- | --- |

(116)

Iš naujausių turimų duomenų, susijusių su visais 2008 m., matyti, kad importuotos 507 589 tonos, t. y. daugiau nei 2007 m., bet kiek mažiau nei per TL. Be to, nepaisant fakto, kad atlikus tyrimą nustatyta. jog dar 2008 m. lapkričio mėn. buvo aiškių mažėjančios paklausos Bendrijos rinkoje požymių, iš paskutiniųjų dviejų 2008 m. mėnesių duomenų matyti, kad importas išaugo, palyginti su tuo pačiu ankstesnių metų laikotarpiu (84 000 tonų 2008 m. ir 79 000 tonų 2007 m.). Todėl galima daryti išvadą, kad remiantis naujausia turima informacija importo iš KLR kiekis laikytinas bent jau nepakitusiu. Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad net tuo atveju, jei importo dempingo kainomis raida per trumpą laiką pakryptų kita linkme nei praeityje, t. y. jei importas liktų nepakitęs arba imtų mažėti, šią informaciją visada reikėtų vertinti ir nagrinėti atsižvelgiant į suvartojimo raidą. Kitaip tariant, išvadų dėl šio veiksnio nereikėtų grįsti paprastu importo dempingo kainomis kiekio raidos (skaičiuojant absoliučiu dydžiu) stebėjimu, o reikėtų atsižvelgti į tai, kokiomis rinkos sąlygomis ši raida vyksta ir dėl to gali padidėti ar sumažėti tam importui dempingo kainomis tenkanti rinkos dalis. Remiantis turima informacija yra aišku, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu ne tik labai išaugo importo dempingo kainomis rinkos dalys, bet nebuvo jokių požymių, kad ši tendencija sustos arba pakryps kita linkme net ir paklausai ėmus mažėti. Todėl Kinijos importo dempingo kainomis dalis greičiausiai didės (žr. 96 konstatuojamąją dalį). Taigi, daroma išvada, kad atsižvelgiant į žymų suvartojimo padidėjimą, importo dempingo kainomis spaudimas Bendrijos rinkoje veikiausiai žymiai išaugs.

2.2.   Laisvi eksportuotojų pajėgumai

| (117) | Išnagrinėjus atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktą informaciją paaiškėjo, kad buvo prognozuota, jog vien 2008 m. šių bendrovių pajėgumai išaugs ne mažiau kaip 740 000 tonų. Be to, Bendrijos pramonės atstovai tvirtino, kad dvi atrinktos bendrovės ketina statyti besiūlių vamzdžių gamyklas, kurių pajėgumai 2009 m. viduryje turėtų siekti 500 000 tonų. Tokį pajėgumų išaugimą, žinoma, galima patikrinti tik jei tokie pajėgumai veikia; todėl sunku įvertinti būsimus KLR laisvus pajėgumus. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad apskaičiuotas bendras Bendrijos suvartojimas per TL buvo 3 300 000 tonų, vien tik vertinant atrinktų Kinijos eksportuotojų atsakymus galima daryti išvadą, kad Kinijoje yra labai daug gamybos pajėgumų. Be to, skundo pateikėjas pateikė patikimą informaciją apie 2009 m. sausio mėn. KLR pradėtas eksploatuoti dvi naujas besiūlių vamzdžių gamyklas. Kiekvienos iš šių dviejų gamyklų pajėgumai yra apie 400 000 tonų, o to pakaktų ketvirčiui EB rinkos aprūpinti. |
| --- | --- |

(117)

Išnagrinėjus atrinktų eksportuojančių gamintojų pateiktą informaciją paaiškėjo, kad buvo prognozuota, jog vien 2008 m. šių bendrovių pajėgumai išaugs ne mažiau kaip 740 000 tonų. Be to, Bendrijos pramonės atstovai tvirtino, kad dvi atrinktos bendrovės ketina statyti besiūlių vamzdžių gamyklas, kurių pajėgumai 2009 m. viduryje turėtų siekti 500 000 tonų. Tokį pajėgumų išaugimą, žinoma, galima patikrinti tik jei tokie pajėgumai veikia; todėl sunku įvertinti būsimus KLR laisvus pajėgumus. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad apskaičiuotas bendras Bendrijos suvartojimas per TL buvo 3 300 000 tonų, vien tik vertinant atrinktų Kinijos eksportuotojų atsakymus galima daryti išvadą, kad Kinijoje yra labai daug gamybos pajėgumų. Be to, skundo pateikėjas pateikė patikimą informaciją apie 2009 m. sausio mėn. KLR pradėtas eksploatuoti dvi naujas besiūlių vamzdžių gamyklas. Kiekvienos iš šių dviejų gamyklų pajėgumai yra apie 400 000 tonų, o to pakaktų ketvirčiui EB rinkos aprūpinti.

| (118) | Kinijos gamintojų asociacijos (CISA) pateiktoje informacijoje nurodyta, kad visa Kinijos gamyba sudaro apie 20 mln. tonų. Atrinkti Kinijos gamintojai pranešė, kad per TL jų eksportas vidutiniškai sudarė apie 27 % viso jų parduoto kiekio – daugiau nei 2005 m., kai jų eksporto dalis buvo 17 %. Todėl galima daryti išvadą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo Kinijos eksportuotojų polinkis eksportuoti, dėl ko labai išaugo eksportas absoliučiais dydžiais, nes atrinktų gamintojų bendras pardavimas nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo daugiau nei 56 %. Nėra požymių, kad ši tendencija – padidėjusios gamybos ir išaugusios eksporto dalies derinys, artimiausiu laiku pakryptų kita linkme. |
| --- | --- |

(118)

Kinijos gamintojų asociacijos (CISA) pateiktoje informacijoje nurodyta, kad visa Kinijos gamyba sudaro apie 20 mln. tonų. Atrinkti Kinijos gamintojai pranešė, kad per TL jų eksportas vidutiniškai sudarė apie 27 % viso jų parduoto kiekio – daugiau nei 2005 m., kai jų eksporto dalis buvo 17 %. Todėl galima daryti išvadą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu labai padidėjo Kinijos eksportuotojų polinkis eksportuoti, dėl ko labai išaugo eksportas absoliučiais dydžiais, nes atrinktų gamintojų bendras pardavimas nagrinėjamuoju laikotarpiu išaugo daugiau nei 56 %. Nėra požymių, kad ši tendencija – padidėjusios gamybos ir išaugusios eksporto dalies derinys, artimiausiu laiku pakryptų kita linkme.

| (119) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos eksporto į Bendriją procentinė dalis (viso Kinijos eksporto procentinė dalis) išaugo nuo 1 % 2005 m. iki 9 % per TL. Tai patvirtina faktą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu eksporto veikla labai pasikeitė ir kad bendroje Kinijos eksportuotojų rinkos strategijoje Bendrijai teko svarbus vaidmuo. Kitos pagrindinės rinkos yra JAV (36 %, 2007 m. – 31 %), Alžyras (6 %, 2006 m. – 2 %) ir Pietų Korėja (6 %, 2005 m. – 3 %). Remiantis tuo galima tikėtis, kad didžiulė neseniai sukurtų milžiniškų pajėgumų dalis bus nukreipta į EB rinką. Be to, galima tikėtis, kad netrukus kai kurios iš šių rinkų, visų pirma JAV, ims sparčiai mažėti, todėl šiose rinkose neabsorbuoti kiekiai galėtų būti nesunkiai nukreipti į EB. Remiantis Kinijos statistiniais duomenimis ir iš atrinktų Kinijos gamintojų gauta informacija, toks nukreipimas greičiausiai dar neįvyko todėl, kad kainos EB rinkoje lig šiol buvo šiek tiek mažesnės nei kitose rinkose. Tačiau tikėtina, kad gerokai sumažėjus kitose rinkose parduodamiems kiekiams ir esant būtinybei išlaikyti pakankamai aukšto lygio gamybą ir pajėgumų panaudojimą, dvejonės dėl kainų lygio gali greitai tapti nesvarbios. Be to, tikėtina, kad tokios rinkos kaip Bendrija, į kurias, kaip paaiškėjo, galima labai lengvai ir sėkmingai įsiskverbti, taps tinkamiausiu tikslu prekybai nukreipti. |
| --- | --- |

(119)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos eksporto į Bendriją procentinė dalis (viso Kinijos eksporto procentinė dalis) išaugo nuo 1 % 2005 m. iki 9 % per TL. Tai patvirtina faktą, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu eksporto veikla labai pasikeitė ir kad bendroje Kinijos eksportuotojų rinkos strategijoje Bendrijai teko svarbus vaidmuo. Kitos pagrindinės rinkos yra JAV (36 %, 2007 m. – 31 %), Alžyras (6 %, 2006 m. – 2 %) ir Pietų Korėja (6 %, 2005 m. – 3 %). Remiantis tuo galima tikėtis, kad didžiulė neseniai sukurtų milžiniškų pajėgumų dalis bus nukreipta į EB rinką. Be to, galima tikėtis, kad netrukus kai kurios iš šių rinkų, visų pirma JAV, ims sparčiai mažėti, todėl šiose rinkose neabsorbuoti kiekiai galėtų būti nesunkiai nukreipti į EB. Remiantis Kinijos statistiniais duomenimis ir iš atrinktų Kinijos gamintojų gauta informacija, toks nukreipimas greičiausiai dar neįvyko todėl, kad kainos EB rinkoje lig šiol buvo šiek tiek mažesnės nei kitose rinkose. Tačiau tikėtina, kad gerokai sumažėjus kitose rinkose parduodamiems kiekiams ir esant būtinybei išlaikyti pakankamai aukšto lygio gamybą ir pajėgumų panaudojimą, dvejonės dėl kainų lygio gali greitai tapti nesvarbios. Be to, tikėtina, kad tokios rinkos kaip Bendrija, į kurias, kaip paaiškėjo, galima labai lengvai ir sėkmingai įsiskverbti, taps tinkamiausiu tikslu prekybai nukreipti.

2.3.   KLR importo kainos

| (120) | Nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos importo kainos buvo gerokai mažesnės ne tik už Bendrijos pramonės, bet ir už kitų šalių kainas. Tai patvirtinta atlikus 65 konstatuojamojoje dalyje minėtą ir 142 konstatuojamojoje dalyje aprašytą priverstinio kainų mažinimo analizę. Dėl nustatyto labai didelio ir nuoseklaus (t. y. pagal atskiras rūšis – vienalyčio) priverstinio kainų mažinimo buvo užtikrintas nuolatinis importui dempingo kainomis tenkančios rinkos dalies augimas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo aiškus ryšys tarp padidėjusių importui dempingo kainomis tenkančių rinkos dalių ir sumažėjusių kitų šaltinių, taip pat Bendrijos pramonės, pardavimui tenkančių rinkos dalių: tai buvo įmanoma tik dėl akivaizdaus pardavimo kainų skirtumo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu tai nepadarė Bendrijos pramonei materialinės žalos tik todėl, kad Bendrijos rinkos augimas buvo pakankamas pagrindas išlaikyti gamybos, gamybos pajėgumų, pardavimo ir pelningumo lygį. |
| --- | --- |

(120)

Nagrinėjamuoju laikotarpiu Kinijos importo kainos buvo gerokai mažesnės ne tik už Bendrijos pramonės, bet ir už kitų šalių kainas. Tai patvirtinta atlikus 65 konstatuojamojoje dalyje minėtą ir 142 konstatuojamojoje dalyje aprašytą priverstinio kainų mažinimo analizę. Dėl nustatyto labai didelio ir nuoseklaus (t. y. pagal atskiras rūšis – vienalyčio) priverstinio kainų mažinimo buvo užtikrintas nuolatinis importui dempingo kainomis tenkančios rinkos dalies augimas nagrinėjamuoju laikotarpiu. Todėl nagrinėjamuoju laikotarpiu buvo aiškus ryšys tarp padidėjusių importui dempingo kainomis tenkančių rinkos dalių ir sumažėjusių kitų šaltinių, taip pat Bendrijos pramonės, pardavimui tenkančių rinkos dalių: tai buvo įmanoma tik dėl akivaizdaus pardavimo kainų skirtumo. Nagrinėjamuoju laikotarpiu tai nepadarė Bendrijos pramonei materialinės žalos tik todėl, kad Bendrijos rinkos augimas buvo pakankamas pagrindas išlaikyti gamybos, gamybos pajėgumų, pardavimo ir pelningumo lygį.

| (121) | Nėra priežasčių manyti, kad ekonominėmis sąlygomis, kurioms būdinga sparčiai mažėjanti paklausa, mažos kainos gali pradėti didėti. Priešingai, mažėjant paklausai iš tiekėjų tikimasi, kad mažos kainos nedidės, ir taip bus galima užimti naujas rinkos dalis arba bent išlaikyti esamas ir jose įsitvirtinti. Tuo pačiu metu gamintojai, gaminantys prekes, kuriose yra nagrinėjamojo produkto, ir perkantys prekes mažomis kainomis, darys spaudimą, kad išlaikytų mažas kainas arba jas dar labiau sumažintų ir apribotų sąnaudas. Gamintojai, kurie anksčiau labiau vertino produktus didesnėmis kainomis, bus linkę kuo labiau sumažinti savo gamybos sąnaudas, todėl teiks pirmenybę gamybos priemonėms mažesnėmis kainomis, net jeigu tam reikėtų paaukoti, pvz., produkto kokybę ir pasitikėjimą tiekimu. |
| --- | --- |

(121)

Nėra priežasčių manyti, kad ekonominėmis sąlygomis, kurioms būdinga sparčiai mažėjanti paklausa, mažos kainos gali pradėti didėti. Priešingai, mažėjant paklausai iš tiekėjų tikimasi, kad mažos kainos nedidės, ir taip bus galima užimti naujas rinkos dalis arba bent išlaikyti esamas ir jose įsitvirtinti. Tuo pačiu metu gamintojai, gaminantys prekes, kuriose yra nagrinėjamojo produkto, ir perkantys prekes mažomis kainomis, darys spaudimą, kad išlaikytų mažas kainas arba jas dar labiau sumažintų ir apribotų sąnaudas. Gamintojai, kurie anksčiau labiau vertino produktus didesnėmis kainomis, bus linkę kuo labiau sumažinti savo gamybos sąnaudas, todėl teiks pirmenybę gamybos priemonėms mažesnėmis kainomis, net jeigu tam reikėtų paaukoti, pvz., produkto kokybę ir pasitikėjimą tiekimu.

| (122) | 98 konstatuojamojoje dalyje minėta, kad po TL Kinijos importo kainos šiek tiek padidėjo. Kadangi šis padidėjimas visų pirma yra susijęs su padidėjusiomis tam tikrų svarbių žaliavų kainomis, negalima atmesti galimybės, kad toks padidėjimas tėra laikinas ir pakis iš karto sumažėjus tų žaliavų kainoms. Be to, kadangi šios žaliavos yra pagrindinės prekės, pastebėtą jų kainų padidėjimą visi gamintojai kiek galėdami perkėlė į galutinę besiūlių vamzdžių ir vamzdelių kainą. Bendrijos pramonė taip pat buvo priversta tokį sąnaudų padidėjimą perkelti į savo pardavimo kainas ir šias padidinti. Tad kadangi visos rinkos kainos padidėjo, importo dempingo kainomis kainos net ir po TL tebėra gerokai mažesnės nei Bendrijos pramonės pardavimo kainos. |
| --- | --- |

(122)

98 konstatuojamojoje dalyje minėta, kad po TL Kinijos importo kainos šiek tiek padidėjo. Kadangi šis padidėjimas visų pirma yra susijęs su padidėjusiomis tam tikrų svarbių žaliavų kainomis, negalima atmesti galimybės, kad toks padidėjimas tėra laikinas ir pakis iš karto sumažėjus tų žaliavų kainoms. Be to, kadangi šios žaliavos yra pagrindinės prekės, pastebėtą jų kainų padidėjimą visi gamintojai kiek galėdami perkėlė į galutinę besiūlių vamzdžių ir vamzdelių kainą. Bendrijos pramonė taip pat buvo priversta tokį sąnaudų padidėjimą perkelti į savo pardavimo kainas ir šias padidinti. Tad kadangi visos rinkos kainos padidėjo, importo dempingo kainomis kainos net ir po TL tebėra gerokai mažesnės nei Bendrijos pramonės pardavimo kainos.

| (123) | Taigi, nustatyta, kad importo labai mažomis dempingo kainomis neigiamas poveikis yra dvejopas: i) viena vertus, dėl didelio kainų skirtumo naudotojai gali pereiti prie importo dempingo kainomis, nes jie veikiausiai norės pirkti daugiau mažomis kainomis parduodamų prekių; ii) kita vertus, pirkėjai gali tokias mažas kainas rinkoje panaudoti deryboms sumažinti Bendrijos ir kitų šaltinių siūlomas kainas, ir taip sumažinti tiek parduodamą kiekį, tiek kainas. Nors tokiu poveikiu galima būtų abejoti, jei kainų skirtumas būtų nežymus, tačiau dabartiniu atveju, atsižvelgiant į tai, kad nustatytas labai didelis priverstinis kainų mažinimas, tikėtina, kad žala būtų labai didelė. |
| --- | --- |

(123)

Taigi, nustatyta, kad importo labai mažomis dempingo kainomis neigiamas poveikis yra dvejopas: i) viena vertus, dėl didelio kainų skirtumo naudotojai gali pereiti prie importo dempingo kainomis, nes jie veikiausiai norės pirkti daugiau mažomis kainomis parduodamų prekių; ii) kita vertus, pirkėjai gali tokias mažas kainas rinkoje panaudoti deryboms sumažinti Bendrijos ir kitų šaltinių siūlomas kainas, ir taip sumažinti tiek parduodamą kiekį, tiek kainas. Nors tokiu poveikiu galima būtų abejoti, jei kainų skirtumas būtų nežymus, tačiau dabartiniu atveju, atsižvelgiant į tai, kad nustatytas labai didelis priverstinis kainų mažinimas, tikėtina, kad žala būtų labai didelė.

2.4.   Atsargų kiekis

| (124) | Šis veiksnys analizei nėra labai svarbus, nes atsargas paprastai saugo prekybininkai (prekybininkai atsargomis), o ne gamintojai. Nors Bendrijos pramonė pateikė keletą teiginių, kad buvo vykdoma tokio masto atsargų saugojimo veikla, kuri rinkai gali artimiausiu metu padaryti esminį poveikį, tačiau įrodymų nerasta. |
| --- | --- |

(124)

Šis veiksnys analizei nėra labai svarbus, nes atsargas paprastai saugo prekybininkai (prekybininkai atsargomis), o ne gamintojai. Nors Bendrijos pramonė pateikė keletą teiginių, kad buvo vykdoma tokio masto atsargų saugojimo veikla, kuri rinkai gali artimiausiu metu padaryti esminį poveikį, tačiau įrodymų nerasta.

2.5.   Kiti veiksniai

| (125) | Taip pat reikėtų pabrėžti, kad nė vienas iš atrinktų Kinijos gamintojų netenkino RER kriterijų, inter alia, kadangi manoma, kad šios bendrovės ir toliau veikia valstybei darant įtaką (visos bendrovės netenkino arba 1, arba 3 kriterijaus). Pasaulinės ekonominės krizės sąlygomis tikėtina, kad Kinijos Vyriausybė mėgins daryti dar didesnę įtaką, kad paremtų tas bendroves (arba jų tiekėjus) ir padėtų joms išlaikyti mažas sąnaudas, taip pat išsaugoti, o gal net dar labiau padidinti kainų pranašumus EB rinkoje. Taigi, manoma, kad Kinijos eksportuotojai dirba tokiomis aplinkybėmis, kuriomis jie galėtų lengvai rasti galimybių išsaugoti savo kainų pranašumus, net jeigu kiti Bendrijos rinkos tiekėjai sumažintų kainas norėdami sumažinti kainų skirtumą, atsiradusį dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu vyravusio importo dempingo kainomis. NET tuo atveju, jei dėl spaudimo, atsiradusio dėl didelio priverstinio kainų mažinimo dėl importo dempingo kainomis, Bendrijos pramonės kainų lygis sumažėtų, negalima atmesti galimybės, kad Kinijos eksportuotojai dar labiau nesumažins kainų norėdami išlaikyti per TL pastebėtą skirtumą. |
| --- | --- |

(125)

Taip pat reikėtų pabrėžti, kad nė vienas iš atrinktų Kinijos gamintojų netenkino RER kriterijų, inter alia, kadangi manoma, kad šios bendrovės ir toliau veikia valstybei darant įtaką (visos bendrovės netenkino arba 1, arba 3 kriterijaus). Pasaulinės ekonominės krizės sąlygomis tikėtina, kad Kinijos Vyriausybė mėgins daryti dar didesnę įtaką, kad paremtų tas bendroves (arba jų tiekėjus) ir padėtų joms išlaikyti mažas sąnaudas, taip pat išsaugoti, o gal net dar labiau padidinti kainų pranašumus EB rinkoje. Taigi, manoma, kad Kinijos eksportuotojai dirba tokiomis aplinkybėmis, kuriomis jie galėtų lengvai rasti galimybių išsaugoti savo kainų pranašumus, net jeigu kiti Bendrijos rinkos tiekėjai sumažintų kainas norėdami sumažinti kainų skirtumą, atsiradusį dėl nagrinėjamuoju laikotarpiu vyravusio importo dempingo kainomis. NET tuo atveju, jei dėl spaudimo, atsiradusio dėl didelio priverstinio kainų mažinimo dėl importo dempingo kainomis, Bendrijos pramonės kainų lygis sumažėtų, negalima atmesti galimybės, kad Kinijos eksportuotojai dar labiau nesumažins kainų norėdami išlaikyti per TL pastebėtą skirtumą.

3.   Išvada dėl žalos grėsmės

| (126) | 113–125 konstatuojamosiose dalyse išnagrinėtus žalos grėsmės veiksnius reikia vertinti atsižvelgiant į konkrečią rinkos padėtį, kuri po TL pakito, ir tikėtina, kad artimiausiu metu EB rinkoje liks tokia pati. Sparčiai mažėjant suvartojimui, kaip nurodyta 91 konstatuojamojoje dalyje, dėl Kinijos importo kyla didelė žalos grėsmė, nes:






  i) | jo įprastas kiekis Bendrijos rinkoje padidėjo tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai, o tai pabrėžia skverbimosi į rinką strategiją kartu su nekintama raida per TL, nors paklausa nuolat mažėja; |
| --- | --- | --- |

(126)

113–125 konstatuojamosiose dalyse išnagrinėtus žalos grėsmės veiksnius reikia vertinti atsižvelgiant į konkrečią rinkos padėtį, kuri po TL pakito, ir tikėtina, kad artimiausiu metu EB rinkoje liks tokia pati. Sparčiai mažėjant suvartojimui, kaip nurodyta 91 konstatuojamojoje dalyje, dėl Kinijos importo kyla didelė žalos grėsmė, nes:

i)

jo įprastas kiekis Bendrijos rinkoje padidėjo tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai, o tai pabrėžia skverbimosi į rinką strategiją kartu su nekintama raida per TL, nors paklausa nuolat mažėja;

| ii) | jų potencialas ateityje dėl didelių nepanaudotų gamybos pajėgumų KLR išaugs tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai, ir tikėtina, kad mažės kitos rinkos, kuriose likę laisvi kiekiai galėtų būti nukreipti į Europą; ir |
| --- | --- |

ii)

jų potencialas ateityje dėl didelių nepanaudotų gamybos pajėgumų KLR išaugs tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai, ir tikėtina, kad mažės kitos rinkos, kuriose likę laisvi kiekiai galėtų būti nukreipti į Europą; ir

| iii) | yra didelis Kinijos importo kainų ir panašaus produkto Bendrijoje ar iš kitų šalių kainų skirtumas, galintis paskatinti pereiti prie Kinijos importo dempingo kainomis ir sumažinti Bendrijos rinkos kainų lygį; |
| --- | --- |

iii)

yra didelis Kinijos importo kainų ir panašaus produkto Bendrijoje ar iš kitų šalių kainų skirtumas, galintis paskatinti pereiti prie Kinijos importo dempingo kainomis ir sumažinti Bendrijos rinkos kainų lygį;

Daroma preliminari išvada, kad netaikant priemonių dėl Kinijos importo dempingo kainomis pažeidžiamai Bendrijos pramonei būtų neišvengiamai padaryta materialinė žala, visų pirma dėl sumažėjusių pardavimo, rinkos dalies, gamybos ir pelningumo.

F.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

1.   Įžanga

| (127) | Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kainomis Bendrijos pramonei padaryta tokia žala arba jai kyla tokios žalos, kad ją būtų galima laikyti materialine, grėsmė. Be to, Komisija išnagrinėjo kitus be importo dempingo kaina žinomus veiksnius, kurie galėjo tuo pat metu daryti žalą Bendrijos pramonei arba dėl kurių jai galėjo kilti grėsmė, kad įsitikintų, jog galima žala, kurią galėjo padaryti šie kiti veiksniai, nebuvo priskirta importui dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(127)

Remdamasi pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalimis Komisija nagrinėjo, ar dėl importo dempingo kainomis Bendrijos pramonei padaryta tokia žala arba jai kyla tokios žalos, kad ją būtų galima laikyti materialine, grėsmė. Be to, Komisija išnagrinėjo kitus be importo dempingo kaina žinomus veiksnius, kurie galėjo tuo pat metu daryti žalą Bendrijos pramonei arba dėl kurių jai galėjo kilti grėsmė, kad įsitikintų, jog galima žala, kurią galėjo padaryti šie kiti veiksniai, nebuvo priskirta importui dempingo kainomis.

2.   Importo dempingo kainomis poveikis

| (128) | 2005 m. – TL KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kainomis kiekis padidėjo daugiau nei 20 kartų nuo 26 273 iki 542 840 tonų, o šio importo Bendrijos rinkos dalis padidėjo daugiau nei 16 procentinių punktų (nuo 1 iki 17,1 %). Šio importo vidutinė kaina 2005 m. – TL sumažėjo ir liko gerokai mažesnė nei visų kitų tiekimo šaltinių vidutinė kaina. |
| --- | --- |

(128)

2005 m. – TL KLR kilmės nagrinėjamojo produkto importo dempingo kainomis kiekis padidėjo daugiau nei 20 kartų nuo 26 273 iki 542 840 tonų, o šio importo Bendrijos rinkos dalis padidėjo daugiau nei 16 procentinių punktų (nuo 1 iki 17,1 %). Šio importo vidutinė kaina 2005 m. – TL sumažėjo ir liko gerokai mažesnė nei visų kitų tiekimo šaltinių vidutinė kaina.

| (129) | Kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje, dėl Kinijos importo kainos buvo priverstinai mažinamos 24 % (svertinis vidurkis). Taip pat reikėtų pabrėžti, kad tuo pačiu laikotarpiu importo dempingo kainomis pardavimo kainos buvo žymiai mažesnės nei importo iš kitų šaltinių (žr. 143 konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(129)

Kaip nurodyta 65 konstatuojamojoje dalyje, dėl Kinijos importo kainos buvo priverstinai mažinamos 24 % (svertinis vidurkis). Taip pat reikėtų pabrėžti, kad tuo pačiu laikotarpiu importo dempingo kainomis pardavimo kainos buvo žymiai mažesnės nei importo iš kitų šaltinių (žr. 143 konstatuojamąją dalį).

| (130) | 2005 m. – TL importas iš KLR nepadarė žalos, kurią būtų galima laikyti materialine. Tačiau laikotarpis, per kurį išaugo Kinijos importas ir pablogėjo kai kurie žalos rodikliai, pvz., didėjant suvartojimui 5 procentiniais punktais sumažėjo Bendrijos pramonės rinkos dalis, akivaizdžiai sutampa. Taigi, dėl Kinijos importo dempingo kainomis Bendrijos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti išaugusia paklausa Bendrijos rinkoje. Šiuo atžvilgiu taip pat reikėtų pažymėti, kad akivaizdžiai sutampa laikotarpis, per kurį greitai išaugo Kinijos importo rinkos dalis ir tuo pačiu metu labai sumažėjo Rusijos ir Ukrainos, kurios su ja labiausiai konkuravo kainomis, importo rinkos dalys. |
| --- | --- |

(130)

2005 m. – TL importas iš KLR nepadarė žalos, kurią būtų galima laikyti materialine. Tačiau laikotarpis, per kurį išaugo Kinijos importas ir pablogėjo kai kurie žalos rodikliai, pvz., didėjant suvartojimui 5 procentiniais punktais sumažėjo Bendrijos pramonės rinkos dalis, akivaizdžiai sutampa. Taigi, dėl Kinijos importo dempingo kainomis Bendrijos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti išaugusia paklausa Bendrijos rinkoje. Šiuo atžvilgiu taip pat reikėtų pažymėti, kad akivaizdžiai sutampa laikotarpis, per kurį greitai išaugo Kinijos importo rinkos dalis ir tuo pačiu metu labai sumažėjo Rusijos ir Ukrainos, kurios su ja labiausiai konkuravo kainomis, importo rinkos dalys.

| (131) | Be to, atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos dėl importo iš KLR, manoma, kad dėl šio importo dempingo kainomis buvo daromas spaudimas mažinti kainas Bendrijos rinkoje nuo TL ir Bendrijos pramonė dėl to negalėjo didinti pardavimo kainų iki tokio lygio, kuris buvo būtinas, norint išlaikyti pelningumo lygį. |
| --- | --- |

(131)

Be to, atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonės kainos buvo priverstinai mažinamos dėl importo iš KLR, manoma, kad dėl šio importo dempingo kainomis buvo daromas spaudimas mažinti kainas Bendrijos rinkoje nuo TL ir Bendrijos pramonė dėl to negalėjo didinti pardavimo kainų iki tokio lygio, kuris buvo būtinas, norint išlaikyti pelningumo lygį.

| (132) | Kaip minėta 89 konstatuojamojoje dalyje, nepaisant dėl Kinijos importo vykusios nepalankios tam tikrų žalos rodiklių raidos padaryta išvada, kad Bendrijos pramonės patirta žala iš esmės nebuvo materialinė. Tačiau šias išvadas reikia vertinti atsižvelgiant į numatomos suvartojimo, importo ir tam tikrų žalos rodiklių raidos analizę, atliktą po TL ir aprašytą 91–112 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(132)

Kaip minėta 89 konstatuojamojoje dalyje, nepaisant dėl Kinijos importo vykusios nepalankios tam tikrų žalos rodiklių raidos padaryta išvada, kad Bendrijos pramonės patirta žala iš esmės nebuvo materialinė. Tačiau šias išvadas reikia vertinti atsižvelgiant į numatomos suvartojimo, importo ir tam tikrų žalos rodiklių raidos analizę, atliktą po TL ir aprašytą 91–112 konstatuojamosiose dalyse.

| (133) | Kaip paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, iš informacijos apie naujausią TL – 2008 m. gruodžio mėn. laikotarpį matyti, kad, nepaisant aiškių požymių, jog 2008 m. lapkričio–gruodžio mėn. suvartojimas Bendrijoje jau buvo ėmęs mažėti, per paskutiniuosius du tų metų mėnesius, palyginti su 2007 m., importo dempingo kainomis kiekis nesumažėjo. Tai rodo, kad mažėjantis suvartojimas neturėjo jokio poveikio importo kiekiui; atvirkščiai – importo rinkos dalis išaugo. Nėra priežasčių manyti, kad ši tendencija per trumpą laiką pakryptų panašia arba net blogesne linkme. |
| --- | --- |

(133)

Kaip paaiškinta 93 konstatuojamojoje dalyje, iš informacijos apie naujausią TL – 2008 m. gruodžio mėn. laikotarpį matyti, kad, nepaisant aiškių požymių, jog 2008 m. lapkričio–gruodžio mėn. suvartojimas Bendrijoje jau buvo ėmęs mažėti, per paskutiniuosius du tų metų mėnesius, palyginti su 2007 m., importo dempingo kainomis kiekis nesumažėjo. Tai rodo, kad mažėjantis suvartojimas neturėjo jokio poveikio importo kiekiui; atvirkščiai – importo rinkos dalis išaugo. Nėra priežasčių manyti, kad ši tendencija per trumpą laiką pakryptų panašia arba net blogesne linkme.

| (134) | Tačiau net jeigu importas dempingo kainomis absoliučiais dydžiais šiek tiek sumažėtų, jo rinkos dalis, kaip prognozuojama, sparčiai mažėjančioje rinkoje liktų nepakitusi arba išaugtų. Galiausiai, net jeigu Kinijos importo kiekis imtų mažėti proporcingai daugiau, nei sumažėtų suvartojimas, manoma, kad jau pats mažomis kainomis parduodamų didelių Kinijos prekių kiekių buvimas atsiželgiant į mažėjantį suvartojimą būtų laikomas žalos priežastimi, nes dėl jo būtų daromas stiprus neigiamas spaudimas bendram rinkos kainų lygiui. Esant pasiūlos pertekliui ir pirkėjams mėginant sumažinti savo gamybos sąnaudas siekiant išlikti konkurencingiems, gamybos priemonių kainos veikiausiai bus derinamos su žemiausiu lygiu, t. y. Kinijos kainomis. Tikėtina, kad tiekimo kokybei ir saugai, galbūt dėl kurių šiuo metu pirmenybė buvo teikiama Bendrijos pramonei, tekts vis mažiau svarbus vaidmuo, o Bendrijos pramonė dėl mažomis kainomis parduodamų Kinijos produktų spaudimo bus priversta sumažinti kainas. |
| --- | --- |

(134)

Tačiau net jeigu importas dempingo kainomis absoliučiais dydžiais šiek tiek sumažėtų, jo rinkos dalis, kaip prognozuojama, sparčiai mažėjančioje rinkoje liktų nepakitusi arba išaugtų. Galiausiai, net jeigu Kinijos importo kiekis imtų mažėti proporcingai daugiau, nei sumažėtų suvartojimas, manoma, kad jau pats mažomis kainomis parduodamų didelių Kinijos prekių kiekių buvimas atsiželgiant į mažėjantį suvartojimą būtų laikomas žalos priežastimi, nes dėl jo būtų daromas stiprus neigiamas spaudimas bendram rinkos kainų lygiui. Esant pasiūlos pertekliui ir pirkėjams mėginant sumažinti savo gamybos sąnaudas siekiant išlikti konkurencingiems, gamybos priemonių kainos veikiausiai bus derinamos su žemiausiu lygiu, t. y. Kinijos kainomis. Tikėtina, kad tiekimo kokybei ir saugai, galbūt dėl kurių šiuo metu pirmenybė buvo teikiama Bendrijos pramonei, tekts vis mažiau svarbus vaidmuo, o Bendrijos pramonė dėl mažomis kainomis parduodamų Kinijos produktų spaudimo bus priversta sumažinti kainas.

| (135) | Taigi, atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu nepatyrė materialinės žalos, tačiau TL pabaigoje jos būklė buvo pažeidžiama (žr. 89 konstatuojamąją dalį), kad yra sąlygos, jog po TL žala gali būti padaryta (žr. 112 konstatuojamąją dalį), taip pat yra žalos grėsmės sąlygos, kaip paaiškinta 126 konstatuojamojoje dalyje, daroma išvada, kad yra neišvengiamos Kinijos importo dempingo kaina grėsmės ir žalos, kurią, kaip numatoma, patirs Bendrijos pramonė, priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(135)

Taigi, atsižvelgiant į tai, kad Bendrijos pramonė nagrinėjamuoju laikotarpiu nepatyrė materialinės žalos, tačiau TL pabaigoje jos būklė buvo pažeidžiama (žr. 89 konstatuojamąją dalį), kad yra sąlygos, jog po TL žala gali būti padaryta (žr. 112 konstatuojamąją dalį), taip pat yra žalos grėsmės sąlygos, kaip paaiškinta 126 konstatuojamojoje dalyje, daroma išvada, kad yra neišvengiamos Kinijos importo dempingo kaina grėsmės ir žalos, kurią, kaip numatoma, patirs Bendrijos pramonė, priežastinis ryšys.

3.   Kitų veiksnių poveikis

3.1.   Bendrijos pramonės importas ir eksportas

| (136) | Nustatyta, kad kai kurie Bendrijos pramonės atstovai importavo nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį iš KLR ir iš kitų šalių. Šie produktai (apytikriai ne daugiau kaip 2 % viso importo iš KLR kiekio) buvo importuoti norint patenkinti konkrečius pirkėjų reikalavimus; šiems reikėjo tokių specifikacijų produktų, kurių šie Bendrijos gamintojai negamino, arba labai mažomis kainomis parduodamų prekių. Kadangi importuotas labai nedidelis kiekis, todėl nemanoma, kad dėl šio importo būtų panaikintas pirmiau nurodytas priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(136)

Nustatyta, kad kai kurie Bendrijos pramonės atstovai importavo nedidelį nagrinėjamojo produkto kiekį iš KLR ir iš kitų šalių. Šie produktai (apytikriai ne daugiau kaip 2 % viso importo iš KLR kiekio) buvo importuoti norint patenkinti konkrečius pirkėjų reikalavimus; šiems reikėjo tokių specifikacijų produktų, kurių šie Bendrijos gamintojai negamino, arba labai mažomis kainomis parduodamų prekių. Kadangi importuotas labai nedidelis kiekis, todėl nemanoma, kad dėl šio importo būtų panaikintas pirmiau nurodytas priežastinis ryšys.

| (137) | Be to, viena Bendrijos gamintojų grupė yra susijusi su Kinijos eksportuojančiu gamintoju, nes jai priklauso mažiau nei pusė akcijų paketo. Tačiau nustatyta, kad tas Kinijos eksportuojantis gamintojas nepardavė produktų eksportui su minėtu Bendrijos gamintoju susijusioms bendrovėms Bendrijoje. Todėl padaryta išvada, kad tokia akcijų, sudarančių mažiau nei pusę akcijų paketo, nuosavybė neturi poveikio Bendrijos pramonės padėčiai, ir veikiausiai jo neturės ateityje. |
| --- | --- |

(137)

Be to, viena Bendrijos gamintojų grupė yra susijusi su Kinijos eksportuojančiu gamintoju, nes jai priklauso mažiau nei pusė akcijų paketo. Tačiau nustatyta, kad tas Kinijos eksportuojantis gamintojas nepardavė produktų eksportui su minėtu Bendrijos gamintoju susijusioms bendrovėms Bendrijoje. Todėl padaryta išvada, kad tokia akcijų, sudarančių mažiau nei pusę akcijų paketo, nuosavybė neturi poveikio Bendrijos pramonės padėčiai, ir veikiausiai jo neturės ateityje.

| (138) | Viena Bendrijos gamintojų grupė iš susijusių bendrovių importavo didelį kiekį Argentinos ir Meksikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių iš plieno. Tai daugiausiai buvo labai aukštos kokybės produktai, kaip antai vamzdynų vamzdžiai ir OCTG, o jų kiekis sudarė ne daugiau kaip 10 % tos grupės Bendrijos gamybos. Be to, palyginimas pagal modelį parodė, kad dėl šio importo Bendrijos pramonės pardavimo kainos mažinamos nebuvo. Todėl padaryta išvada, kad šis importas Bendrijos pramonei nepadarė žalos arba jos nepadarys ateityje. |
| --- | --- |

(138)

Viena Bendrijos gamintojų grupė iš susijusių bendrovių importavo didelį kiekį Argentinos ir Meksikos kilmės vamzdžių ir vamzdelių iš plieno. Tai daugiausiai buvo labai aukštos kokybės produktai, kaip antai vamzdynų vamzdžiai ir OCTG, o jų kiekis sudarė ne daugiau kaip 10 % tos grupės Bendrijos gamybos. Be to, palyginimas pagal modelį parodė, kad dėl šio importo Bendrijos pramonės pardavimo kainos mažinamos nebuvo. Todėl padaryta išvada, kad šis importas Bendrijos pramonei nepadarė žalos arba jos nepadarys ateityje.

| (139) | Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, pardavimo eksportui kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį liko nepakitęs. Taip pat buvo išnagrinėtas Bendrijos pramonės eksportas ir nustatyta, kad jis negali būti susijęs su žala Bendrijos pramonei. Visų pirma, atliekant tyrimą šios veiklos galimo poveikio rūšys buvo tinkamai atskirtos ir išnagrinėtos. Antra, kaip minėta 102 konstatuojamojoje dalyje, prognozuojama, kad Bendrijos pramonės veikla liks nepakitusi (lyginant su mažėjančia gamyba ir pardavimu Bendrijos rinkoje), nes eksportas daugiausiai skirtas kitiems rinkos segmentams.









  Bendrijos pramonė | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pardavimas eksportui (tonomis) | 1 651 514 | 1 825 543 | 1 711 165 | 1 646 927 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 111 | 104 | 100 |

(139)

Kaip nurodyta toliau pateiktoje lentelėje, pardavimo eksportui kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį liko nepakitęs. Taip pat buvo išnagrinėtas Bendrijos pramonės eksportas ir nustatyta, kad jis negali būti susijęs su žala Bendrijos pramonei. Visų pirma, atliekant tyrimą šios veiklos galimo poveikio rūšys buvo tinkamai atskirtos ir išnagrinėtos. Antra, kaip minėta 102 konstatuojamojoje dalyje, prognozuojama, kad Bendrijos pramonės veikla liks nepakitusi (lyginant su mažėjančia gamyba ir pardavimu Bendrijos rinkoje), nes eksportas daugiausiai skirtas kitiems rinkos segmentams.

Bendrijos pramonė

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Pardavimas eksportui (tonomis)

1 651 514

1 825 543

1 711 165

1 646 927

Indeksas (2005 m. = 100)

100

111

104

100

3.2.   Importas iš trečiųjų šalių (Rusijos ir Ukrainos)

| (140) | Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, tiek importo iš Rusijos, tiek iš Ukrainos kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo. Bendra jų rinkos dalis sumažėjo nuo 15,4 % 2005 m. iki 4,4 % per TL. Tuo pačiu metu jų vidutinė pardavimo kaina padidėjo 33 %. Svarbu pažymėti, kad tiek Rusijos, tiek Ukrainos importui nuo 2006 m. buvo taikomos antidempingo priemonės (taip pat žr. 86 konstatuojamąją dalį). Taigi, toliau pateiktose lentelėse nurodytos kainos nėra tos, kuriomis prekės faktiškai pateko į EB rinką. Jei prie tų kainų pridėsime taikomą antidempingo muitą, vidutinė importo iš Rusijos ir Ukrainos kaina padidės 860 EUR už toną per TL. |
| --- | --- |

(140)

Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, tiek importo iš Rusijos, tiek iš Ukrainos kiekis nagrinėjamuoju laikotarpiu labai sumažėjo. Bendra jų rinkos dalis sumažėjo nuo 15,4 % 2005 m. iki 4,4 % per TL. Tuo pačiu metu jų vidutinė pardavimo kaina padidėjo 33 %. Svarbu pažymėti, kad tiek Rusijos, tiek Ukrainos importui nuo 2006 m. buvo taikomos antidempingo priemonės (taip pat žr. 86 konstatuojamąją dalį). Taigi, toliau pateiktose lentelėse nurodytos kainos nėra tos, kuriomis prekės faktiškai pateko į EB rinką. Jei prie tų kainų pridėsime taikomą antidempingo muitą, vidutinė importo iš Rusijos ir Ukrainos kaina padidės 860 EUR už toną per TL.

| (141) | Atsižvelgiant į nuolatinį kainų skirtumą tarp vidutinės KLR importo į EB rinką kainos ir Rusijos bei Ukrainos importo į EB kainą ir į tai, kad panašiausios kainos rinkos segmente esantis Rusijos ir Ukrainos importas akivaizdžiai konkuravo su Kinijos importu, daroma išvada, kad pastarųjų dviejų šalių rinkos dalys taip smarkiai sumažėjo todėl, kad dėl nustatytų antidempingo muitų importas iš šių šalių tapo mažiau konkurencingas Kinijos importo dempingo kainomis, dėl kurio nuolat mažėjo pirmiau importui iš Rusijos ir Ukrainos tekusi rinkos dalis, atžvilgiu. Taip pat pažymima, kad šios rinkos dalys sumažėjo taip smarkiai, kad Kinijos importo rinkos dalis toliau didės tik akivaizdžių Kinijos konkurentų, esančių panašiausios kainos rinkos segmente, t. y. Bendrijos pramonės, sąskaita.









  Rusija ir Ukraina | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importo kiekis (tonomis) | 395 926 | 255 394 | 172 155 | 140 910 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 65 | 43 | 36 |
| Importo rinkos dalis | 15,4 % | 9,4 % | 5,5 % | 4,4 % |
| Importo kaina (EUR/toną) | 613 | 672 | 777 | 814 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 110 | 127 | 133 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(141)

Atsižvelgiant į nuolatinį kainų skirtumą tarp vidutinės KLR importo į EB rinką kainos ir Rusijos bei Ukrainos importo į EB kainą ir į tai, kad panašiausios kainos rinkos segmente esantis Rusijos ir Ukrainos importas akivaizdžiai konkuravo su Kinijos importu, daroma išvada, kad pastarųjų dviejų šalių rinkos dalys taip smarkiai sumažėjo todėl, kad dėl nustatytų antidempingo muitų importas iš šių šalių tapo mažiau konkurencingas Kinijos importo dempingo kainomis, dėl kurio nuolat mažėjo pirmiau importui iš Rusijos ir Ukrainos tekusi rinkos dalis, atžvilgiu. Taip pat pažymima, kad šios rinkos dalys sumažėjo taip smarkiai, kad Kinijos importo rinkos dalis toliau didės tik akivaizdžių Kinijos konkurentų, esančių panašiausios kainos rinkos segmente, t. y. Bendrijos pramonės, sąskaita.

Rusija ir Ukraina

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Importo kiekis (tonomis)

395 926

255 394

172 155

140 910

Indeksas (2005 m. = 100)

100

65

43

36

Importo rinkos dalis

15,4 %

9,4 %

5,5 %

4,4 %

Importo kaina (EUR/toną)

613

672

777

814

Indeksas (2005 m. = 100)

100

110

127

133

Šaltinis: Eurostatas.

3.3.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

| (142) | 2005 m. – TL importo iš kitų šalių kiekis ir rinkos kainos gerokai išaugo. Tačiau per tą laikotarpį jų rinkos dalis iš esmės liko nepakitusi. Išnagrinėjus rinkos kainas tampa aišku, kad tų šalių kilmės produktų kainos yra labai didelės palyginti su Bendrijos pramonės pagamintų produktų kainomis ir su Kinijos importu dempingo kainomis.









  Kitos trečiosios šalys | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentina |
| Importo kiekis (tonomis | 54 082 | 53 423 | 60 556 | 70 804 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 99 | 112 | 131 |
| Importo rinkos dalis | 2,1 % | 2,0 % | 1,9 % | 2,2 % |
| Japonija |
| Importo kiekis (tonomis) | 40 686 | 61 807 | 45 719 | 41 028 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 152 | 112 | 101 |
| Importo rinkos dalis | 1,6 % | 2,3 % | 1,5 % | 1,3 % |
| JAV |
| Importo kiekis (tonomis) | 25 866 | 18 006 | 26 875 | 41 226 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 70 | 104 | 159 |
| Importo rinkos dalis | 1,0 % | 0,7 % | 0,9 % | 1,3 % |
| Meksika |
| Importo kiekis (tonomis) | 16 211 | 18 412 | 30 001 | 25 771 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 114 | 185 | 159 |
| Importo rinkos dalis | 0,6 % | 0,7 % | 1,0 % | 0,8 % |
| Visos kitos |
| Importo kiekis (tonomis) | 63 107 | 64 620 | 77 647 | 90 788 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 102 | 123 | 144 |
| Importo rinkos dalis | 2,5 % | 2,4 % | 2,5 % | 2,9 % |
| Kitos trečiosios šalys iš viso |
| Importo kiekis (tonomis) | 199 952 | 216 268 | 240 798 | 269 617 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 108 | 120 | 135 |
| Importo rinkos dalis | 7,8 % | 8,0 % | 7,6 % | 8,5 % |
| Importo kaina (EUR/tona) | 1 332 | 1 911 | 1 875 | 1 709 |
| Indeksas (2005 m. = 100) | 100 | 143 | 141 | 128 |
| Šaltinis: Eurostatas. |

(142)

2005 m. – TL importo iš kitų šalių kiekis ir rinkos kainos gerokai išaugo. Tačiau per tą laikotarpį jų rinkos dalis iš esmės liko nepakitusi. Išnagrinėjus rinkos kainas tampa aišku, kad tų šalių kilmės produktų kainos yra labai didelės palyginti su Bendrijos pramonės pagamintų produktų kainomis ir su Kinijos importu dempingo kainomis.

Kitos trečiosios šalys

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Argentina

Importo kiekis (tonomis

54 082

53 423

60 556

70 804

Indeksas (2005 m. = 100)

100

99

112

131

Importo rinkos dalis

2,1 %

2,0 %

1,9 %

2,2 %

Japonija

Importo kiekis (tonomis)

40 686

61 807

45 719

41 028

Indeksas (2005 m. = 100)

100

152

112

101

Importo rinkos dalis

1,6 %

2,3 %

1,5 %

1,3 %

JAV

Importo kiekis (tonomis)

25 866

18 006

26 875

41 226

Indeksas (2005 m. = 100)

100

70

104

159

Importo rinkos dalis

1,0 %

0,7 %

0,9 %

1,3 %

Meksika

Importo kiekis (tonomis)

16 211

18 412

30 001

25 771

Indeksas (2005 m. = 100)

100

114

185

159

Importo rinkos dalis

0,6 %

0,7 %

1,0 %

0,8 %

Visos kitos

Importo kiekis (tonomis)

63 107

64 620

77 647

90 788

Indeksas (2005 m. = 100)

100

102

123

144

Importo rinkos dalis

2,5 %

2,4 %

2,5 %

2,9 %

Kitos trečiosios šalys iš viso

Importo kiekis (tonomis)

199 952

216 268

240 798

269 617

Indeksas (2005 m. = 100)

100

108

120

135

Importo rinkos dalis

7,8 %

8,0 %

7,6 %

8,5 %

Importo kaina (EUR/tona)

1 332

1 911

1 875

1 709

Indeksas (2005 m. = 100)

100

143

141

128

Šaltinis: Eurostatas.

| (143) | Importo iš Argentinos ir Meksikos kainos buvo vidutiniškai gerokai didesnės nei Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos. Kaip paaiškinta 138 konstatuojamojoje dalyje, dėl Argentinos ir Meksikos kainų Bendrijos pramonės kainos nebuvo priverstinai mažinamos. |
| --- | --- |

(143)

Importo iš Argentinos ir Meksikos kainos buvo vidutiniškai gerokai didesnės nei Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos. Kaip paaiškinta 138 konstatuojamojoje dalyje, dėl Argentinos ir Meksikos kainų Bendrijos pramonės kainos nebuvo priverstinai mažinamos.

| (144) | Importo iš Japonijos ir JAV kainos taip pat buvo vidutiniškai gerokai didesnės nei Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos. Be to, importas iš šių šalių neužėmė jokių rinkos dalių. Todėl nemanoma, kad šis importas gali būti žalos Bendrijos pramonei šaltiniu. |
| --- | --- |

(144)

Importo iš Japonijos ir JAV kainos taip pat buvo vidutiniškai gerokai didesnės nei Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos. Be to, importas iš šių šalių neužėmė jokių rinkos dalių. Todėl nemanoma, kad šis importas gali būti žalos Bendrijos pramonei šaltiniu.

| (145) | Importo iš visų kitų šalių kiekis buvo toks mažas, kad jo negalima laikyti darančiu žalą. Todėl daroma išvada, kad kiti nei Kinija importo šaltiniai nepadarė Bendrijos pramonei žalos ir kad nėra priežasties manyti, jog artimiausiu metu jie galėtų padaryti žalos. |
| --- | --- |

(145)

Importo iš visų kitų šalių kiekis buvo toks mažas, kad jo negalima laikyti darančiu žalą. Todėl daroma išvada, kad kiti nei Kinija importo šaltiniai nepadarė Bendrijos pramonei žalos ir kad nėra priežasties manyti, jog artimiausiu metu jie galėtų padaryti žalos.

3.4.   Konkurencija su kitais Bendrijos gamintojais

| (146) | Nėra priežasčių manyti, kad kitų Bendrijos gamintojų, kurie nebuvo aktyviai pritarusieji skundui, padėtis labai skyrėsi nuo Bendrijos pramonės padėties per TL arba kad ji bus kitokia artimiausiu metu. Taip pat nėra pagrindo, kad šių gamintojų veiksmai artimiausiu metu galėtų būti žalos Bendrijos pramonei priežastis. |
| --- | --- |

(146)

Nėra priežasčių manyti, kad kitų Bendrijos gamintojų, kurie nebuvo aktyviai pritarusieji skundui, padėtis labai skyrėsi nuo Bendrijos pramonės padėties per TL arba kad ji bus kitokia artimiausiu metu. Taip pat nėra pagrindo, kad šių gamintojų veiksmai artimiausiu metu galėtų būti žalos Bendrijos pramonei priežastis.

3.5.   Gamybos sąnaudos (žaliavos)

| (147) | Kaip minėta 80 konstatuojamoje dalyje, Bendrijos pramonei pavyko nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjusias sąnaudas perkelti pakankamai padidinus pardavimo kainas. Todėl galima teigti, kad 2005 m. – TL Bendrijos pramonė įrodė esanti pajėgi normaliomis sąlygomis dirbti efektyviai ir tinkamai reaguoti į pirkimo kainų pokyčius. |
| --- | --- |

(147)

Kaip minėta 80 konstatuojamoje dalyje, Bendrijos pramonei pavyko nagrinėjamuoju laikotarpiu padidėjusias sąnaudas perkelti pakankamai padidinus pardavimo kainas. Todėl galima teigti, kad 2005 m. – TL Bendrijos pramonė įrodė esanti pajėgi normaliomis sąlygomis dirbti efektyviai ir tinkamai reaguoti į pirkimo kainų pokyčius.

| (148) | Kaip nurodyta 107 konstatuojamojoje dalyje, po TL sąnaudos labai išaugo, ir prognozuojama, kad per ateinantį laikotarpį jos dar augs. Daugiausiai taip yra dėl prognozuojamo santykinio nuolatinių sąnaudų padidėjimo sumažėjus pajėgumų naudojimui. Bet kuriuo atveju reikėtų atsižvelgti į tai, kad Bendrijos pramonės bendrų vidutinių sąnaudų padidėjimas galėtų būti susijęs ir pakitusiu produktų asortimentu; Bendrijos pramonė galėtų būti priversta produktų asortimentą pakeisti dėl nuožmaus spaudimo, daromo dempingo kainomis importuojamų tam tikrų rūšių Kinijos produktų. |
| --- | --- |

(148)

Kaip nurodyta 107 konstatuojamojoje dalyje, po TL sąnaudos labai išaugo, ir prognozuojama, kad per ateinantį laikotarpį jos dar augs. Daugiausiai taip yra dėl prognozuojamo santykinio nuolatinių sąnaudų padidėjimo sumažėjus pajėgumų naudojimui. Bet kuriuo atveju reikėtų atsižvelgti į tai, kad Bendrijos pramonės bendrų vidutinių sąnaudų padidėjimas galėtų būti susijęs ir pakitusiu produktų asortimentu; Bendrijos pramonė galėtų būti priversta produktų asortimentą pakeisti dėl nuožmaus spaudimo, daromo dempingo kainomis importuojamų tam tikrų rūšių Kinijos produktų.

| (149) | Kaip nurodyta 105 konstatuojamojoje dalyje, dėl stipraus priverstinio kainų mažinimo gali labai sumažėti arba visai užsiverti Bendrijos pramonės tam tikrų rūšių produktų rinka, vadinasi, Bendrijos pramonė būtų priversta pereiti prie didesnėmis kainomis parduodamų, bet ir proporcingai didesnių sąnaudų reikalaujančių rūšių produktų gamybos. Tačiau priešingai, nei tuo laikotarpiu, kurį buvo atliekama analizė, atrodo, kad dėl Kinijos spaudimo netekusi rinkos dalių ir sumažėjus pardavimo kainoms Bendrijos pramonė nebeturi pakankamai priemonių sąnaudų padidėjimą atitinkamai perkelti į savo pardavimo kainas ir šias padidinti. |
| --- | --- |

(149)

Kaip nurodyta 105 konstatuojamojoje dalyje, dėl stipraus priverstinio kainų mažinimo gali labai sumažėti arba visai užsiverti Bendrijos pramonės tam tikrų rūšių produktų rinka, vadinasi, Bendrijos pramonė būtų priversta pereiti prie didesnėmis kainomis parduodamų, bet ir proporcingai didesnių sąnaudų reikalaujančių rūšių produktų gamybos. Tačiau priešingai, nei tuo laikotarpiu, kurį buvo atliekama analizė, atrodo, kad dėl Kinijos spaudimo netekusi rinkos dalių ir sumažėjus pardavimo kainoms Bendrijos pramonė nebeturi pakankamai priemonių sąnaudų padidėjimą atitinkamai perkelti į savo pardavimo kainas ir šias padidinti.

3.6.   Besiūlių vamzdžių ir vamzdelių Bendrijos rinkos nuosmukis dėl ekonominio nuosmukio

| (150) | Sumažėjęs suvartojimas ir mažėjanti paklausa tikrai turės poveikį bendriems Bendrijos pramonės rezultatams. Tačiau šio veikiausiai neigiamo poveikio reikšmingumas priklausys nuo Kinijos importui tenkančios rinkos dalies raidos. Todėl net jeigu ekonominį nuosmukį galima laikyti galima žalos, padarytos per laikotarpį nuo 2008 m., priežastimi, jis nė kiek nesumenkina žalingo poveikio, daromo didelio Kinijos importo į EB rinką labai mažomis dempingo kainomis kiekio. Pavyzdžiui, net mažėjant kiekiams Bendrijos pramonė galėtų pajėgti išlaikyti tinkamą kainų lygį ir apriboti neigiamą mažėjančio suvartojimo poveikį, jeigu nebūtų nesąžiningos labai mažomis dempingo kainomis parduodamų Kinijos prekių konkurencijos, mažinančios bendrą rinkos kainų lygį. Todėl ekonominio nuosmukio negalima laikyti galima priežastimi, dėl kurios bus panaikintas žalos grėsmės ir Kinijos importo dempingo kainomis priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(150)

Sumažėjęs suvartojimas ir mažėjanti paklausa tikrai turės poveikį bendriems Bendrijos pramonės rezultatams. Tačiau šio veikiausiai neigiamo poveikio reikšmingumas priklausys nuo Kinijos importui tenkančios rinkos dalies raidos. Todėl net jeigu ekonominį nuosmukį galima laikyti galima žalos, padarytos per laikotarpį nuo 2008 m., priežastimi, jis nė kiek nesumenkina žalingo poveikio, daromo didelio Kinijos importo į EB rinką labai mažomis dempingo kainomis kiekio. Pavyzdžiui, net mažėjant kiekiams Bendrijos pramonė galėtų pajėgti išlaikyti tinkamą kainų lygį ir apriboti neigiamą mažėjančio suvartojimo poveikį, jeigu nebūtų nesąžiningos labai mažomis dempingo kainomis parduodamų Kinijos prekių konkurencijos, mažinančios bendrą rinkos kainų lygį. Todėl ekonominio nuosmukio negalima laikyti galima priežastimi, dėl kurios bus panaikintas žalos grėsmės ir Kinijos importo dempingo kainomis priežastinis ryšys.

4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (151) | Kadangi sutampa laikas, kai, pirma, padidėjo importas iš KLR dempingo kaina, jo rinkos dalys bei buvo nustatytas priverstinis kainų mažinimas ir, antra, visi aspektai rodo, kad yra akivaizdi ir neišvengiama žalos grėsmė, dėl kurios labai pablogės Bendrijos pramonės ekonominė padėtis, galima daryti išvadą, kad nesiėmus jokių apsaugos nuo šio importo veiksmų tas importas dempingo kaina bus Bendrijos pramonės materialinės žalos priežastis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(151)

Kadangi sutampa laikas, kai, pirma, padidėjo importas iš KLR dempingo kaina, jo rinkos dalys bei buvo nustatytas priverstinis kainų mažinimas ir, antra, visi aspektai rodo, kad yra akivaizdi ir neišvengiama žalos grėsmė, dėl kurios labai pablogės Bendrijos pramonės ekonominė padėtis, galima daryti išvadą, kad nesiėmus jokių apsaugos nuo šio importo veiksmų tas importas dempingo kaina bus Bendrijos pramonės materialinės žalos priežastis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

| (152) | Nagrinėti ir kiti veiksniai, tačiau nustatyta, kad jie negali būti lemiama priežastimi, dėl kurios gali būti patirta žala. Visų pirma, nei importas iš kitų šalių, nei sąnaudos, nei dėl ekonominio nuosmukio bendrai sumažėjusi nagrinėjamojo produkto paklausa negali sumenkinti neigiamo poveikio, kurį daro Kinijos importo keliama grėsmė Bendrijos pramonės padėčiai. |
| --- | --- |

(152)

Nagrinėti ir kiti veiksniai, tačiau nustatyta, kad jie negali būti lemiama priežastimi, dėl kurios gali būti patirta žala. Visų pirma, nei importas iš kitų šalių, nei sąnaudos, nei dėl ekonominio nuosmukio bendrai sumažėjusi nagrinėjamojo produkto paklausa negali sumenkinti neigiamo poveikio, kurį daro Kinijos importo keliama grėsmė Bendrijos pramonės padėčiai.

| (153) | Remiantis šia analize, kurią atliekant buvo tinkamai atskirtas visų žinomų veiksnių, kurie galėjo arba gali turėti įtakos Bendrijos pramonės padėčiai, poveikis nuo tikėtino žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, daroma išvada, kad dėl importo iš KLR Bendrijos pramonei kyla neišvengiama grėsmė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 9 dalyse. |
| --- | --- |

(153)

Remiantis šia analize, kurią atliekant buvo tinkamai atskirtas visų žinomų veiksnių, kurie galėjo arba gali turėti įtakos Bendrijos pramonės padėčiai, poveikis nuo tikėtino žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, daroma išvada, kad dėl importo iš KLR Bendrijos pramonei kyla neišvengiama grėsmė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 9 dalyse.

G.   BENDRIJOS INTERESAI

| (154) | Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos, žalos grėsmės ir priežastinio ryšio, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Šiuo tikslu, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi, Komisija svarstė galimą priemonių poveikį visoms susijusioms šalims ir galimas pasekmes, jei priemonės nebūtų taikomos. |
| --- | --- |

(154)

Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvadų dėl dempingo, žalos, žalos grėsmės ir priežastinio ryšio, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Šiuo tikslu, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 21 straipsnio 1 dalimi, Komisija svarstė galimą priemonių poveikį visoms susijusioms šalims ir galimas pasekmes, jei priemonės nebūtų taikomos.

1.   Bendrijos pramonės interesai

| (155) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, priemonės būtų nustatytos iš KLR importuojamam produktui. Tikimasi, kad nustačius priemones padidėtų produkto iš tų šalių kainos, o Bendrijos pramonei būtų sudaryta galimybė pagerinti padėtį išlaikant gamybos apimtį, pardavimą, taigi, ir rinkos dalį. Netaikant priemonių tikėtina, kad mažėjant suvartojimui importas iš KLR būtų tęsiamas labai mažomis kainomis ir taip būtų didinama jo rinkos dalis bei daromas spaudimas bendram rinkos kainų lygiui. Tokioje padėtyje Bendrijos pramonei kyla neišvengiama žalos grėsmė, nes dėl Kinijos importo gali sumažėti parduodamas kiekis ir dėl augančio Kinijos importo Bendrijos rinkoje kiekio daromo spaudimo rinkos kainoms gali sumažėti kainos. |
| --- | --- |

(155)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, priemonės būtų nustatytos iš KLR importuojamam produktui. Tikimasi, kad nustačius priemones padidėtų produkto iš tų šalių kainos, o Bendrijos pramonei būtų sudaryta galimybė pagerinti padėtį išlaikant gamybos apimtį, pardavimą, taigi, ir rinkos dalį. Netaikant priemonių tikėtina, kad mažėjant suvartojimui importas iš KLR būtų tęsiamas labai mažomis kainomis ir taip būtų didinama jo rinkos dalis bei daromas spaudimas bendram rinkos kainų lygiui. Tokioje padėtyje Bendrijos pramonei kyla neišvengiama žalos grėsmė, nes dėl Kinijos importo gali sumažėti parduodamas kiekis ir dėl augančio Kinijos importo Bendrijos rinkoje kiekio daromo spaudimo rinkos kainoms gali sumažėti kainos.

2.   Kitų Bendrijos gamintojų interesai

| (156) | Nėra požymių, kad kitų Bendrijos gamintojų, kurie nebuvo aktyviai pritarusieji skundui, interesai būtų kitokie nei Bendrijos pramonės. Remiantis turima informacija nėra priežasčių atliktos Bendrijos pramonės analizės išvadų netaikyti vienodai kitoms bendrovėms. |
| --- | --- |

(156)

Nėra požymių, kad kitų Bendrijos gamintojų, kurie nebuvo aktyviai pritarusieji skundui, interesai būtų kitokie nei Bendrijos pramonės. Remiantis turima informacija nėra priežasčių atliktos Bendrijos pramonės analizės išvadų netaikyti vienodai kitoms bendrovėms.

3.   Nesusijusių Bendrijos importuotojų interesai

| (157) | Šiame tyrime bendradarbiavo tik šeši importuotojai. Tik vienas importuotojas, kurio importas sudaro 1,5 % viso Kinijos importo į EB, perka vien tik Kinijoje; šio importuotojo pelningumas yra mažesnis nei 5 % ir jis vienintelis pareiškė aiškų prieštaravimą galimam priemonių nustatymui. Tačiau verta pažymėti, kad per TL nagrinėjamasis produktas sudarė mažiau nei 10 % bendrovės apyvartos. Tačiau kadangi antidempingo muitai bus nustatyti visiems Kinijos gamintojams, šis importuotojas veikiausiai galės išaugusias sąnaudas perkelti savo pirkėjams, nes jo tiesioginiams konkurentams bus padarytas toks pat poveikis. Visi kiti bendradarbiaujantys importuotojai perka ir iš kitų tiekėjų, taip pat iš Bendrijos pramonės (Bendrijos pramonės jiems tiekiamas kiekis atitinka 25–95 % visų jų poreikių), o jų pelningumas daug didesnis. |
| --- | --- |

(157)

Šiame tyrime bendradarbiavo tik šeši importuotojai. Tik vienas importuotojas, kurio importas sudaro 1,5 % viso Kinijos importo į EB, perka vien tik Kinijoje; šio importuotojo pelningumas yra mažesnis nei 5 % ir jis vienintelis pareiškė aiškų prieštaravimą galimam priemonių nustatymui. Tačiau verta pažymėti, kad per TL nagrinėjamasis produktas sudarė mažiau nei 10 % bendrovės apyvartos. Tačiau kadangi antidempingo muitai bus nustatyti visiems Kinijos gamintojams, šis importuotojas veikiausiai galės išaugusias sąnaudas perkelti savo pirkėjams, nes jo tiesioginiams konkurentams bus padarytas toks pat poveikis. Visi kiti bendradarbiaujantys importuotojai perka ir iš kitų tiekėjų, taip pat iš Bendrijos pramonės (Bendrijos pramonės jiems tiekiamas kiekis atitinka 25–95 % visų jų poreikių), o jų pelningumas daug didesnis.

4.   Naudotojų interesai

| (158) | Tik vienas iš penkių bendradarbiaujančių naudotojų perka iš Kinijos (apie 20 % perkamo kiekio, o likusį kiekį jis gauna iš Bendrijos pramonės) ir tvirtina, kad priemonių nustatymas padarysias didžiulį poveikį jo verslui. Tačiau šios bendrovės pelningumas kalbant apie produktus, kuriuose yra aptariamo produkto, yra labai didelis, t. y. daugiau nei 10 %. Atlikus skaičiavimą paaiškėjo, kad net blogiausiu atveju, t. y. jeigu visos medžiagos iš Kinijos būtų perkamos Bendrijos pramonės kainomis ir kainų nebūtų galima perkelti pirkėjams, poveikis šio naudotojo pelningumui būtų mažas (apie 1 % apyvartos). Todėl manoma, kad nustačius priemones šio naudotojo interesai jokiu būdu nebūtų labai pažeisti. |
| --- | --- |

(158)

Tik vienas iš penkių bendradarbiaujančių naudotojų perka iš Kinijos (apie 20 % perkamo kiekio, o likusį kiekį jis gauna iš Bendrijos pramonės) ir tvirtina, kad priemonių nustatymas padarysias didžiulį poveikį jo verslui. Tačiau šios bendrovės pelningumas kalbant apie produktus, kuriuose yra aptariamo produkto, yra labai didelis, t. y. daugiau nei 10 %. Atlikus skaičiavimą paaiškėjo, kad net blogiausiu atveju, t. y. jeigu visos medžiagos iš Kinijos būtų perkamos Bendrijos pramonės kainomis ir kainų nebūtų galima perkelti pirkėjams, poveikis šio naudotojo pelningumui būtų mažas (apie 1 % apyvartos). Todėl manoma, kad nustačius priemones šio naudotojo interesai jokiu būdu nebūtų labai pažeisti.

5.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (159) | Taigi, tikimasi, kad nustačius priemones importui iš KLR, mažėjant suvartojimui, nebūtų padaryta poveikio EB rinkoje siūlomam kiekiui, kuriam Bendrijos pramonė turi pakankamai gamybos pajėgumų. Todėl negalima numatyti jokio neigiamo poveikio tiekimo saugai (primenama, kad importuojamos produkto rūšys taip pat gaminamos Bendrijos pramonės). Atsižvelgiant į analizės rezultatus galima teigti, kad nustačius priemones esminiams importuotojų arba naudotojų interesams nekils grėsmė, o šią išvadą patvirtina tai, kad bendradarbiavo santykinai mažas importuotojų ir naudotojų skaičius. |
| --- | --- |

(159)

Taigi, tikimasi, kad nustačius priemones importui iš KLR, mažėjant suvartojimui, nebūtų padaryta poveikio EB rinkoje siūlomam kiekiui, kuriam Bendrijos pramonė turi pakankamai gamybos pajėgumų. Todėl negalima numatyti jokio neigiamo poveikio tiekimo saugai (primenama, kad importuojamos produkto rūšys taip pat gaminamos Bendrijos pramonės). Atsižvelgiant į analizės rezultatus galima teigti, kad nustačius priemones esminiams importuotojų arba naudotojų interesams nekils grėsmė, o šią išvadą patvirtina tai, kad bendradarbiavo santykinai mažas importuotojų ir naudotojų skaičius.

H.   PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ

| (160) | Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, žalos grėsmės, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui reikėtų nustatyti laikinąsias priemones tam, kad Bendrijos pramonei dėl importo dempingo kainomis, kuris yra neišvengiamas, nebūtų padaryta materialinės žalos, kuri atsirastų, jei priemonės nebūtų nustatytos. |
| --- | --- |

(160)

Atsižvelgiant į padarytas išvadas dėl dempingo, žalos, žalos grėsmės, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, importuojamam KLR kilmės nagrinėjamajam produktui reikėtų nustatyti laikinąsias priemones tam, kad Bendrijos pramonei dėl importo dempingo kainomis, kuris yra neišvengiamas, nebūtų padaryta materialinės žalos, kuri atsirastų, jei priemonės nebūtų nustatytos.

1.   Žalos pašalinimo lygis

| (161) | KLR kilmės importui taikomos laikinosios priemonės turėtų būti tokio dydžio, kad būtų pašalinta dėl importo dempingo kaina Bendrijos pramonei kilusi žalos grėsmė, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingam dempingo poveikiui pašalinti, dydį paprastai atsižvelgiama į tai, kad visos priemonės turėtų leisti Bendrijos pramonei padengti sąnaudas ir bendrai gauti tokį pelną prieš sumokant mokesčius, kurį būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(161)

KLR kilmės importui taikomos laikinosios priemonės turėtų būti tokio dydžio, kad būtų pašalinta dėl importo dempingo kaina Bendrijos pramonei kilusi žalos grėsmė, neviršijant nustatyto dempingo skirtumo. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingam dempingo poveikiui pašalinti, dydį paprastai atsižvelgiama į tai, kad visos priemonės turėtų leisti Bendrijos pramonei padengti sąnaudas ir bendrai gauti tokį pelną prieš sumokant mokesčius, kurį būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis.

| (162) | Bendrijos pramonė teigė, kad norint užtikrinti įprastas konkurencijos sąlygas Bendrijos rinkoje nesant importo dempingo kainomis, būtinas 12 % pelno skirtumas. Kinijos eksportuotojų asociacija sutiko, kad tam tikromis aplinkybėmis tinkamu pelno skirtumu galima laikyti 8 %. |
| --- | --- |

(162)

Bendrijos pramonė teigė, kad norint užtikrinti įprastas konkurencijos sąlygas Bendrijos rinkoje nesant importo dempingo kainomis, būtinas 12 % pelno skirtumas. Kinijos eksportuotojų asociacija sutiko, kad tam tikromis aplinkybėmis tinkamu pelno skirtumu galima laikyti 8 %.

| (163) | Tačiau atliekant žalos grėsmės tyrimą būtina atlikti daugiau vertinimų ir tyrimų, nei atliekant materialine žala per TL grindžiamą tyrimą. Taip yra todėl, kad žalos sąvoka neišvengiamai apima ateities prognozes dėl žalos, kurios nebuvo per tiriamąjį laikotarpį. Tokiomis neaiškiomis aplinkybėmis manoma, kad būtų apdairu preliminariai naudoti pelno skirtumą, nustatytą per paskutinį tyrimą dėl to paties produkto (6), t. y. 3 %. Tačiau reikia pripažinti, kad šį klausimą dar reikės nagrinėti baigiamuoju etapu, kai bus įmanoma gauti daugiau įrodymų dėl prognozuojamos žalos. |
| --- | --- |

(163)

Tačiau atliekant žalos grėsmės tyrimą būtina atlikti daugiau vertinimų ir tyrimų, nei atliekant materialine žala per TL grindžiamą tyrimą. Taip yra todėl, kad žalos sąvoka neišvengiamai apima ateities prognozes dėl žalos, kurios nebuvo per tiriamąjį laikotarpį. Tokiomis neaiškiomis aplinkybėmis manoma, kad būtų apdairu preliminariai naudoti pelno skirtumą, nustatytą per paskutinį tyrimą dėl to paties produkto (6), t. y. 3 %. Tačiau reikia pripažinti, kad šį klausimą dar reikės nagrinėti baigiamuoju etapu, kai bus įmanoma gauti daugiau įrodymų dėl prognozuojamos žalos.

| (164) | Atsižvelgiant į tai būtinas kainų padidėjimas buvo nustatytas tame pačiame prekybos lygyje lyginant importo kainos svertinį vidurkį, nustatytą apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, su Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamų produktų nežalinga kaina, kuri nustatyta kaip nurodyta 162 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(164)

Atsižvelgiant į tai būtinas kainų padidėjimas buvo nustatytas tame pačiame prekybos lygyje lyginant importo kainos svertinį vidurkį, nustatytą apskaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, su Bendrijos rinkoje Bendrijos pramonės parduodamų produktų nežalinga kaina, kuri nustatyta kaip nurodyta 162 konstatuojamojoje dalyje.

| (165) | Tuomet visi dėl 163 konstatuojamojoje dalyje minėto palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti visos TL nustatytos CIF importo vertės procentais. Atsižvelgiant į tai, kad dvejiems bendradarbiaujantiems Kinijos gamintojams buvo suteiktas IR ir bendradarbiavo nedaug bendrovių, preliminarus bendras visai šaliai galiojantis žalos pašalinimo lygis apskaičiuotas kaip didžiausias tipiškų rūšių produktams, kuriuos parduoda eksportuojantis gamintojas iš ne rinkos ekonomikos šalies, nustatytas žalos skirtumas. |
| --- | --- |

(165)

Tuomet visi dėl 163 konstatuojamojoje dalyje minėto palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti visos TL nustatytos CIF importo vertės procentais. Atsižvelgiant į tai, kad dvejiems bendradarbiaujantiems Kinijos gamintojams buvo suteiktas IR ir bendradarbiavo nedaug bendrovių, preliminarus bendras visai šaliai galiojantis žalos pašalinimo lygis apskaičiuotas kaip didžiausias tipiškų rūšių produktams, kuriuos parduoda eksportuojantis gamintojas iš ne rinkos ekonomikos šalies, nustatytas žalos skirtumas.

| (166) | Taip KLR nustatytas žalos skirtumas buvo gerokai mažesnis nei nustatytas dempingo skirtumas.






  Bendrovės pavadinimas: | Žalos skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 22,3 % |
| Visos kitos bendrovės | 24,2 % |

(166)

Taip KLR nustatytas žalos skirtumas buvo gerokai mažesnis nei nustatytas dempingo skirtumas.

Bendrovės pavadinimas:

Žalos skirtumas

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

22,3 %

Visos kitos bendrovės

24,2 %

2.   Laikinosios priemonės

| (167) | Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad nustatytino laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausio lygio iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų pagal mažesnio muito taisyklę: visais atvejais tai nustatytas žalos skirtumas. |
| --- | --- |

(167)

Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus argumentus ir remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, manoma, kad nustatytino laikinojo antidempingo muito dydis turėtų prilygti mažiausio lygio iš nustatytų dempingo ir žalos skirtumų pagal mažesnio muito taisyklę: visais atvejais tai nustatytas žalos skirtumas.

| (168) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, siūlomos tokios muito normos:






  Bendrovė | Antidempingo muitas (%) |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| Kitos bendradarbiaujančios bendrovės | 22,3 % |
| Visoms kitoms bendrovėms | 24,2 % |

(168)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, siūlomos tokios muito normos:

Bendrovė

Antidempingo muitas (%)

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

Kitos bendradarbiaujančios bendrovės

22,3 %

Visoms kitoms bendrovėms

24,2 %

| (169) | Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi jos parodo šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Šios muito normos (kitokios, nei visai šaliai galiojančios muito normos, taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai tiriamosios šalies kilmės produktų, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs paminėti juridiniai asmenys, importui. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(169)

Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi jos parodo šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Šios muito normos (kitokios, nei visai šaliai galiojančios muito normos, taikomos „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos išimtinai tiriamosios šalies kilmės produktų, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs paminėti juridiniai asmenys, importui. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma „visoms kitoms bendrovėms“ nustatyta muito norma.

| (170) | Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (7), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą. |
| --- | --- |

(170)

Bet koks prašymas taikyti šias bendrovėms individualiai nustatytas antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba prekybos subjektą) turi būti nedelsiant siunčiamas Komisijai (7), pateikiant jame visą susijusią informaciją, ypač apie bendrovės veiklos pasikeitimus, kaip, pvz., gamyba, prekyba vidaus rinkoje ir eksportas, susijusius su šiuo pavadinimo arba gamybos ir prekybos subjektų pasikeitimu. Prireikus, reglamentas bus atitinkamai iš dalies pakeistas, atnaujinant bendrovių, kurioms taikoma individuali muito norma, sąrašą.

| (171) | Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitiems eksportuotojams taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Bendriją. |
| --- | --- |

(171)

Siekiant užtikrinti tinkamą antidempingo muito taikymą, kitiems eksportuotojams taikomas muito dydis turėtų būti taikomas ne tik nebendradarbiaujantiems eksportuotojams, bet ir tiems gamintojams, kurie per TL neeksportavo į Bendriją.

I.   BAIGIAMOJI NUOSTATA

| (172) | Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame dokumente išvados dėl muitų įvedimo yra preliminarios ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokias kitas galutines priemones. |
| --- | --- |

(172)

Siekiant gero administravimo, reikėtų nustatyti laikotarpį, per kurį suinteresuotosios šalys, pranešusios apie save per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį, galėtų raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Be to, reikėtų pažymėti, kad šiame dokumente išvados dėl muitų įvedimo yra preliminarios ir gali būti peržiūrėtos nustatant bet kokias kitas galutines priemones.

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės besiūliams vamzdžiams ir vamzdeliams iš geležies arba plieno, skritulio formos skerspjūvio, kurių išorinis skersmuo yra ne didesnis kaip 406,4 mm, o anglies ekvivalentas, remiantis Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) formule ir chemine analize (8) yra ne didesnis kaip 0,86, kurių KN kodai yra ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 ir ex 7304 59 93 (9) (TARIC kodai 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 ir 7304599320), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Laikinojo antidempingo muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytų produktų, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, neto kainai Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą, yra tokia:

| Bendrovė | Antidempingo muitas (%) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co Ltd., Huangshi City | 15,6 | A948 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City | 15,1 | A949 |
| Priede išvardytoms bendrovėms | 22,3 | A950 |
| Visoms kitoms bendrovėms | 24,2 | A999 |

Bendrovė

Antidempingo muitas (%)

Papildomas TARIC kodas

Hubei Xinyegang Steel Co Ltd., Huangshi City

15,6

A948

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City

15,1

A949

Priede išvardytoms bendrovėms

22,3

A950

Visoms kitoms bendrovėms

24,2

A999

3.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

Nepažeisdamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 20 straipsnio, suinteresuotosios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali reikalauti, kad joms būtų atskleista išsami informacija, sąlygojusi esminius faktus ir motyvus, kurių pagrindu buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti, kad Komisija jas išklausytų.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali pateikti pastabas dėl šio reglamento taikymo per vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas šešis mėnesius.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. balandžio 7 d.

Komisijos vardu

Catherine ASHTON

Komisijos narė

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL C 174, 2008 7 9, p. 7.

2

(3)  Anglies ekvivalentas nustatomas pagal Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) paskelbtą Techninę ataskaitą, 1967 m., IIW doc. IX-535–67.

3

(4)  Žr. 2006 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 954/2006, OL L 175, 2006 6 29, p. 4, 160 ir 168 konstatuojamosios dalys. 2001 m., kurie buvo vieninteliai pelningi metai per ankstesniojo tyrimo TL, investicijos siekė 65 mln. EUR. 2004 m. (metai, kuriais Bendrijos pramonė patyrė didelių nuostolių) šią sumą reikėjo sumažinti iki 26 mln. EUR.

4

(5)  OL L 175, 2006 6 29, p.4.

5

(6)  Žr. 2006 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 954/2006, (OL L 175, 2006 6 29, p. 4, 233 konstatuojamoji dalis).

6

(7)

7

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv-105 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate General for Trade

Direction H

Office Nerv-105

B-1049 Brussels.

(8)  Anglies ekvivalentas nustatomas pagal Tarptautinio suvirinimo instituto (TSI) paskelbtą Techninę ataskaitą, 1967 m., IIW doc. IX-535–67.

8

(9)  Kaip apibrėžta 2008 m. rugsėjo 19 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1031/2008, iš dalies keičiančiame Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės prekių nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo I priedą (OL L 291, 2008 10 31, p. 1). Prekės aprėptis nustatoma sujungiant 1 straipsnio 1 dalyje pateikiamą prekės apibrėžtį ir pagal atitinkamus KN kodus pateikiamą prekės apibrėžtį.

9

---

PRIEDAS

1 straipsnio 2 dalyje nurodytas bendradarbiaujančių gamintojų sąrašas pagal papildomą TARIC kodą 950

| Bendrovės pavadinimas | Miestas |
| --- | --- |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | Hengyang |
| Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd | Hengyang |
| Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd | Handan |
| Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Jiangyin Metal Tube Making Factory | Jiangyin |
| Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory | Jiangyin |
| Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd | Chengdu |
| Shenyang Xinda Co., Ltd | Shenyang |
| Suzhou Seamless Steel Tube Works | Suzhou |
| Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO) | Tianjin |
| Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd | Wuxi |
| Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd | Zhangjiagang |

Bendrovės pavadinimas

Miestas

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

Hengyang

Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

Hengyang

Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd

Handan

Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

Zhangjiagang

Jiangyin Metal Tube Making Factory

Jiangyin

Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

Jiangyin

Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

Chengdu

Shenyang Xinda Co., Ltd

Shenyang

Suzhou Seamless Steel Tube Works

Suzhou

Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

Tianjin

Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

Wuxi

Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

Zhangjiagang

Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

Zhangjiagang

---

| 8.4.2009 | LT EN | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

LT EN

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/75

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO REGLAMENTAS (EB) Nr. 290/2009

2009 m. kovo 31 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) dėl statistikos apie indėlių ir paskolų palūkanų normas, kurias taiko pinigų finansų įstaigos namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms

(ECB/2009/7)

EUROPOS CENTRINIO BANKO VALDANČIOJI TARYBA,

atsižvelgdama į 1998 m. lapkričio 23 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2533/98 dėl Europos centrinio banko renkamos statistinės informacijos (1), ypač į jo 5 straipsnio 1 dalį ir 6 straipsnio 4 dalį,

kadangi:

| (1) | Nuo to laiko, kai įsigaliojo 2001 m. gruodžio 20 d. Europos centrinio banko reglamentas ECB/2001/18 dėl statistikos apie indėlių ir paskolų palūkanų normas, kurias taiko pinigų finansų įstaigos namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms (2), buvo nustatyta, kad reikia padaryti naujų paskolų namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms atskaitomybės sistemos patobulinimų. Todėl reikia iš dalies pakeisti esamus atskaitomybės reikalavimus. |
| --- | --- |

(1)

Nuo to laiko, kai įsigaliojo 2001 m. gruodžio 20 d. Europos centrinio banko reglamentas ECB/2001/18 dėl statistikos apie indėlių ir paskolų palūkanų normas, kurias taiko pinigų finansų įstaigos namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms (2), buvo nustatyta, kad reikia padaryti naujų paskolų namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms atskaitomybės sistemos patobulinimų. Todėl reikia iš dalies pakeisti esamus atskaitomybės reikalavimus.

| (2) | Bendro naujų paskolų paskirstymo, atskirai nurodant toms naujoms paskoloms, kurios yra užtikrintos įkaitu ir (arba) garantijomis, taikomas palūkanų normas ir tų paskolų sumas, įtraukimas turėtų padėti gauti labiau suderintus duomenis euro zonos lygiu ir palengvinti palyginimus tarp šalių. |
| --- | --- |

(2)

Bendro naujų paskolų paskirstymo, atskirai nurodant toms naujoms paskoloms, kurios yra užtikrintos įkaitu ir (arba) garantijomis, taikomas palūkanų normas ir tų paskolų sumas, įtraukimas turėtų padėti gauti labiau suderintus duomenis euro zonos lygiu ir palengvinti palyginimus tarp šalių.

| (3) | Naujų paskolų nefinansinėms korporacijoms paskirstymo pagal dydį įtraukimas turėtų leisti plačiau apžvelgti mažų ir vidutinių įmonių finansavimą. |
| --- | --- |

(3)

Naujų paskolų nefinansinėms korporacijoms paskirstymo pagal dydį įtraukimas turėtų leisti plačiau apžvelgti mažų ir vidutinių įmonių finansavimą.

| (4) | Naujų paskolų paskirstymo pagal pradinį palūkanų normos fiksavimo laikotarpį įtraukimas turėtų suteikti homogeniškesnės informacijos apie palūkanų normas, padidinant fiksavimo laikotarpių kategorijų skaičių ir taip padidinant kiekvienos kategorijos homogeniškumą. |
| --- | --- |

(4)

Naujų paskolų paskirstymo pagal pradinį palūkanų normos fiksavimo laikotarpį įtraukimas turėtų suteikti homogeniškesnės informacijos apie palūkanų normas, padidinant fiksavimo laikotarpių kategorijų skaičių ir taip padidinant kiekvienos kategorijos homogeniškumą.

| (5) | Atskiras duomenų teikimas apie palūkanų normas, nustatomas kreditinės kortelės skolai (taip pat vadinamai kreditinės kortelės kreditu), leis stebėti šias palūkanų normas ir užtikrinti bendrą šios priemonės traktavimą visose euro zonos šalyse. |
| --- | --- |

(5)

Atskiras duomenų teikimas apie palūkanų normas, nustatomas kreditinės kortelės skolai (taip pat vadinamai kreditinės kortelės kreditu), leis stebėti šias palūkanų normas ir užtikrinti bendrą šios priemonės traktavimą visose euro zonos šalyse.

| (6) | Papildomos naujų paskolų vieninteliams savininkams kategorijos įtraukimas į „paskolų namų ūkiams kitiems tikslams“ kategoriją suteiks daugiau informacijos apie neįregistruoto verslo finansavimą ir padės aiškinant bendrus paskolų namų ūkiams pokyčius. |
| --- | --- |

(6)

Papildomos naujų paskolų vieninteliams savininkams kategorijos įtraukimas į „paskolų namų ūkiams kitiems tikslams“ kategoriją suteiks daugiau informacijos apie neįregistruoto verslo finansavimą ir padės aiškinant bendrus paskolų namų ūkiams pokyčius.

| (7) | Papildomas duomenų apie naujas paskolas nefinansinėms korporacijoms pagal trukmę teikimas turėtų leisti lengviau atskirti trumpalaikiam ir ilgalaikiam finansavimui taikomas normas. |
| --- | --- |

(7)

Papildomas duomenų apie naujas paskolas nefinansinėms korporacijoms pagal trukmę teikimas turėtų leisti lengviau atskirti trumpalaikiam ir ilgalaikiam finansavimui taikomas normas.

| (8) | Būtinas atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo paaiškinimas, naujas apibrėžimas ir tiesioginis susiejimas su 2008 m. gruodžio 19 d. Europos centrinio banko reglamentu (EB) Nr. 25/2009 dėl pinigų finansinių institucijų sektoriaus balanso (nauja redakcija) (ECB/2008/32) (3). |
| --- | --- |

(8)

Būtinas atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo paaiškinimas, naujas apibrėžimas ir tiesioginis susiejimas su 2008 m. gruodžio 19 d. Europos centrinio banko reglamentu (EB) Nr. 25/2009 dėl pinigų finansinių institucijų sektoriaus balanso (nauja redakcija) (ECB/2008/32) (3).

| (9) | Taip pat būtina priimti aiškesnes taisykles dėl nacionalinių centrinių bankų (NCB) atliekamo atskaitingų tarpininkų išskirstymo lygmenimis ir atrankos bei nurodyti Valdančiosios tarybos teisę tikrinti tokias procedūras, |
| --- | --- |

(9)

Taip pat būtina priimti aiškesnes taisykles dėl nacionalinių centrinių bankų (NCB) atliekamo atskaitingų tarpininkų išskirstymo lygmenimis ir atrankos bei nurodyti Valdančiosios tarybos teisę tikrinti tokias procedūras,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 2 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Valdančioji taryba turi teisę tikrinti atitiktį I priedui.“ |
| --- | --- |

1.

2 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Valdančioji taryba turi teisę tikrinti atitiktį I priedui.“

| 2. | I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą. |
| --- | --- |

2.

I priedas iš dalies keičiamas pagal šio reglamento I priedą.

| 3. | II priedas pakeičiamas šio reglamento II priedu. |
| --- | --- |

3.

II priedas pakeičiamas šio reglamento II priedu.

| 4. | IV priedas pakeičiamas šio reglamento III priedu. |
| --- | --- |

4.

IV priedas pakeičiamas šio reglamento III priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1 straipsnio 3 dalis taikoma nuo 2010 m. birželio 1 d.

Priimta Frankfurte prie Maino 2009 m. kovo 31 d.

ECB valdančiosios tarybos vardu

ECB pirmininkas

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  OL L 318, 1998 11 27, p. 8.

1

(2)  OL L 10, 2002 1 12, p. 24.

2

(3)  OL L 15, 2009 1 20, p. 14.

3

---

I PRIEDAS

Reglamento (EB) Nr. 63/2002 (ECB/2001/18) I priedas iš dalies keičiamas taip:

| 1. | 1 dalies III skirsnio 7 punktas pakeičiamas taip:






  „7. | NCB apibrėžia išskirstymo lygmenimis kriterijus, pagal kuriuos potencialiai atskaitinga visuomenės dalis gali būti dalinama į vienalyčius lygmenis. Lygmenys laikomi vienalyčiais, jei atrankos kintamųjų rodiklių dispersijos lygmens ribose suma yra žymiai mažesnė negu visa dispersija visoje faktiškai atskaitingoje visuomenės dalyje (1). Išskirstymo lygmenimis kriterijai yra susiję su PFI palūkanų normų statistika, t. y. išskirstymo lygmenimis kriterijai siejasi su imties pagrindu nustatytomis palūkanų normomis ir sumomis. |
| --- | --- | --- |

1.

1 dalies III skirsnio 7 punktas pakeičiamas taip:

„7.

NCB apibrėžia išskirstymo lygmenimis kriterijus, pagal kuriuos potencialiai atskaitinga visuomenės dalis gali būti dalinama į vienalyčius lygmenis. Lygmenys laikomi vienalyčiais, jei atrankos kintamųjų rodiklių dispersijos lygmens ribose suma yra žymiai mažesnė negu visa dispersija visoje faktiškai atskaitingoje visuomenės dalyje (1). Išskirstymo lygmenimis kriterijai yra susiję su PFI palūkanų normų statistika, t. y. išskirstymo lygmenimis kriterijai siejasi su imties pagrindu nustatytomis palūkanų normomis ir sumomis.

| 2. | 1 dalies V skirsnio 16 punktas pakeičiamas taip:






  „16. | Kiekvienas NCB pasirenka, kaip tinkamiausiai paskirstyti nacionalinės imties dydį n tarp lygmenų. Taigi kiekvienas NCB apibrėžia, kiek atskaitingų tarpininkų nh bus pasirenkama iš kiekvieno lygmens bendro kredito įstaigų ir kitų institucijų skaičiaus Nh. Atrankos santykis nh/Nh kiekvienam lygmeniui h leidžia įvertinti kiekvieno lygmens dispersiją. Tai reiškia, kad iš kiekvieno lygmens pasirenkami ne mažiau kaip du atskaitingi tarpininkai.“ |
| --- | --- | --- |

2.

1 dalies V skirsnio 16 punktas pakeičiamas taip:

„16.

Kiekvienas NCB pasirenka, kaip tinkamiausiai paskirstyti nacionalinės imties dydį n tarp lygmenų. Taigi kiekvienas NCB apibrėžia, kiek atskaitingų tarpininkų nh bus pasirenkama iš kiekvieno lygmens bendro kredito įstaigų ir kitų institucijų skaičiaus Nh. Atrankos santykis nh/Nh kiekvienam lygmeniui h leidžia įvertinti kiekvieno lygmens dispersiją. Tai reiškia, kad iš kiekvieno lygmens pasirenkami ne mažiau kaip du atskaitingi tarpininkai.“

| 3. | 1 dalies V skirsnio 20 punktas pakeičiamas taip:






  „20. | Jei NCB nusprendžia atlikti visų lygmens kredito įstaigų ir kitų institucijų surašymą, NCB gali sudaryti to lygmens imtį filialų lygiu. Tam būtina, kad NCB turėtų pilną filialų sąrašą, apimantį visus lygmens kredito įstaigų ir kitų institucijų sandorius, ir turėtų reikiamus duomenis, kurie leistų įvertinti naujų sandorių su namų ūkiais ir nefinansinėmis korporacijomis palūkanų normų dispersiją tarp filialų. Filialų atrankai ir priežiūrai taikomi visi šiame priede išdėstyti reikalavimai. Pasirinkti filialai tampa nominaliais atskaitingais tarpininkais, kuriems taikomi visi II priede nustatyti atskaitomybės reikalavimai. Ši tvarka nepažeidžia kredito įstaigų ar kitų institucijų, kurioms priklauso filialai, pareigos būti atskaitingais tarpininkais.“ |
| --- | --- | --- |

3.

1 dalies V skirsnio 20 punktas pakeičiamas taip:

„20.

Jei NCB nusprendžia atlikti visų lygmens kredito įstaigų ir kitų institucijų surašymą, NCB gali sudaryti to lygmens imtį filialų lygiu. Tam būtina, kad NCB turėtų pilną filialų sąrašą, apimantį visus lygmens kredito įstaigų ir kitų institucijų sandorius, ir turėtų reikiamus duomenis, kurie leistų įvertinti naujų sandorių su namų ūkiais ir nefinansinėmis korporacijomis palūkanų normų dispersiją tarp filialų. Filialų atrankai ir priežiūrai taikomi visi šiame priede išdėstyti reikalavimai. Pasirinkti filialai tampa nominaliais atskaitingais tarpininkais, kuriems taikomi visi II priede nustatyti atskaitomybės reikalavimai. Ši tvarka nepažeidžia kredito įstaigų ar kitų institucijų, kurioms priklauso filialai, pareigos būti atskaitingais tarpininkais.“

---

(1)  T. y. dispersijų lygmens ribose suma, apibrėžiama kaipFormula turi būti žymiai mažesnė negu visa atskaitingos visuomenės dalies dispersija, apibrėžiama kaip Formula, kur h reiškia kiekvieną lygmenį, xi reiškia palūkanų normą institucijai i, Formula reiškia h lygmens palūkanų normos paprastą vidurkį, n reiškia bendrą institucijų skaičių imtyje ir Formula reiškia visų institucijų imtyje palūkanų normų paprastą vidurkį.“

---

ANNEX II

II priedas

PINIGŲ FINANSINIŲ INSTITUCIJŲ PALŪKANŲ NORMŲ STATISTIKOS ATSKAITOMYBĖS SISTEMA

1 DALIS

PALŪKANŲ NORMŲ RŪŠYS

I.   Perskaičiuota sutartinė norma

Bendrieji principai

| 1. | Palūkanų normos rūšis, kurią atskaitingi tarpininkai nurodo visoms indėlių ir paskolų priemonių kategorijoms naujų sandorių ir likučių atžvilgiu, yra perskaičiuota sutartinė norma (annualised agreed rate, AAR). Ji apibrėžiama kaip indėlio arba paskolos palūkanų norma, dėl kurios individualiai susitaria atskaitingas tarpininkas ir namų ūkis ar nefinansinė korporacija, ir kuri paverčiama metine išraiška ir nurodoma procentais už metus. AAR apima visus indėlių ir paskolų palūkanų mokėjimus, tačiau neapima jokių kitų galimų mokesčių. Dizažio, kuris apibrėžiamas kaip skirtumas tarp paskolos nominalios sumos ir kliento gautos sumos, laikomas palūkanų mokėjimu sutarties pradžioje (laiko momentu t0) ir todėl atsispindi AAR. |
| --- | --- |

1.

Palūkanų normos rūšis, kurią atskaitingi tarpininkai nurodo visoms indėlių ir paskolų priemonių kategorijoms naujų sandorių ir likučių atžvilgiu, yra perskaičiuota sutartinė norma (annualised agreed rate, AAR). Ji apibrėžiama kaip indėlio arba paskolos palūkanų norma, dėl kurios individualiai susitaria atskaitingas tarpininkas ir namų ūkis ar nefinansinė korporacija, ir kuri paverčiama metine išraiška ir nurodoma procentais už metus. AAR apima visus indėlių ir paskolų palūkanų mokėjimus, tačiau neapima jokių kitų galimų mokesčių. Dizažio, kuris apibrėžiamas kaip skirtumas tarp paskolos nominalios sumos ir kliento gautos sumos, laikomas palūkanų mokėjimu sutarties pradžioje (laiko momentu t0) ir todėl atsispindi AAR.

| 2. | Jei palūkanų mokėjimai, dėl kurių susitarė atskaitingas tarpininkas ir namų ūkis arba nefinansinė korporacija, per metus kapitalizuojami reguliariais intervalais, pavyzdžiui, ne kartą per metus, o per mėnesį arba ketvirtį, sutartinė norma perskaičiuojama taikant šią formulę, kad būtų galima išvesti perskaičiuotą sutartinę normą:



  kur:






  x | AAR, |
| --- | --- | --- |
| rag | indėlio arba paskolos palūkanų norma per metus, dėl kurios susitarė atskaitingi tarpininkai ir namų ūkis ar nefinansinė korporacija, kai indėlio palūkanų kapitalizavimo datos ir visi paskolos mokėjimai ir gražinimai per metus nustatyti reguliariais intervalais, ir |
| n | indėlio palūkanų kapitalizavimo laikotarpių ir paskolos mokėjimų (grąžinimų) laikotarpių skaičius per metus, t. y. 1 – mokėjimas vieną kartą per metus, 2 – mokėjimai kas pusmetį, 4 – mokėjimai kas ketvirtį ir 12 – mokėjimai kas mėnesį. |

2.

Jei palūkanų mokėjimai, dėl kurių susitarė atskaitingas tarpininkas ir namų ūkis arba nefinansinė korporacija, per metus kapitalizuojami reguliariais intervalais, pavyzdžiui, ne kartą per metus, o per mėnesį arba ketvirtį, sutartinė norma perskaičiuojama taikant šią formulę, kad būtų galima išvesti perskaičiuotą sutartinę normą:

Formula

kur:

x

AAR,

rag

indėlio arba paskolos palūkanų norma per metus, dėl kurios susitarė atskaitingi tarpininkai ir namų ūkis ar nefinansinė korporacija, kai indėlio palūkanų kapitalizavimo datos ir visi paskolos mokėjimai ir gražinimai per metus nustatyti reguliariais intervalais, ir

n

indėlio palūkanų kapitalizavimo laikotarpių ir paskolos mokėjimų (grąžinimų) laikotarpių skaičius per metus, t. y. 1 – mokėjimas vieną kartą per metus, 2 – mokėjimai kas pusmetį, 4 – mokėjimai kas ketvirtį ir 12 – mokėjimai kas mėnesį.

| 3. | Nacionaliniai centriniai bankai (NCB) gali reikalauti, kad jų atskaitingi tarpininkai pateiktų visų ar kai kurių indėlių ir paskolų priemonių, susijusių su naujais sandoriais ir likučiais, siaurai apibrėžtą faktinę normą (narrowly defined effective rate, NDER), o ne AAR. NDER apibrėžiama kaip metinė palūkanų norma, kuri sulygina visų įsipareigojimų, išskyrus mokesčius (indėlių arba paskolų, mokėjimų arba grąžinimų, palūkanų mokėjimų), būsimų ar esamų, dėl kurių susitarė atskaitingi tarpininkai ir namų ūkis arba nefinansinė korporacija, dabartinę vertę. NDER yra lygi bendros kredito kainos metinės procentinės normos (annual percentage rate of charge, APRC), kaip apibrėžta 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių ir panaikinančios Tarybos direktyvą 87/102/EEB (1) 3 straipsnio i punkte, palūkanų normos komponentui. Vienintelis skirtumas tarp NDER ir AAR yra atitinkamas metodas, kuriuo nustatomi metiniai palūkanų mokėjimai. NDER naudojamas nuoseklus priderinimas ir todėl ji gali būti taikoma bet kokios rūšies indėliui arba paskolai, tuo tarpu AAR naudojama 2 punkte pateikta algebrinė formulė, todėl ji taikoma tik tiems indėliams ir paskoloms, kurių palūkanų mokėjimai kapitalizuojami reguliariai. Visi kiti reikalavimai yra tapatūs, o tai reiškia, kad likusiame šio priedo tekste pateikiamos nuorodos į AAR taip pat taikomos NDER. |
| --- | --- |

3.

Nacionaliniai centriniai bankai (NCB) gali reikalauti, kad jų atskaitingi tarpininkai pateiktų visų ar kai kurių indėlių ir paskolų priemonių, susijusių su naujais sandoriais ir likučiais, siaurai apibrėžtą faktinę normą (narrowly defined effective rate, NDER), o ne AAR. NDER apibrėžiama kaip metinė palūkanų norma, kuri sulygina visų įsipareigojimų, išskyrus mokesčius (indėlių arba paskolų, mokėjimų arba grąžinimų, palūkanų mokėjimų), būsimų ar esamų, dėl kurių susitarė atskaitingi tarpininkai ir namų ūkis arba nefinansinė korporacija, dabartinę vertę. NDER yra lygi bendros kredito kainos metinės procentinės normos (annual percentage rate of charge, APRC), kaip apibrėžta 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių ir panaikinančios Tarybos direktyvą 87/102/EEB (1) 3 straipsnio i punkte, palūkanų normos komponentui. Vienintelis skirtumas tarp NDER ir AAR yra atitinkamas metodas, kuriuo nustatomi metiniai palūkanų mokėjimai. NDER naudojamas nuoseklus priderinimas ir todėl ji gali būti taikoma bet kokios rūšies indėliui arba paskolai, tuo tarpu AAR naudojama 2 punkte pateikta algebrinė formulė, todėl ji taikoma tik tiems indėliams ir paskoloms, kurių palūkanų mokėjimai kapitalizuojami reguliariai. Visi kiti reikalavimai yra tapatūs, o tai reiškia, kad likusiame šio priedo tekste pateikiamos nuorodos į AAR taip pat taikomos NDER.

Mokesčių, subsidijų ir reguliavimo priemonių traktavimas

| 4. | Į AAR įtraukti palūkanų mokėjimai atspindi, kiek atskaitingas tarpininkas sumoka už indėlius ir gauna už paskolas. Kai vienos šalies sumokama ir kitos šalies gaunama suma skiriasi, atskaitingo tarpininko požiūris lemia palūkanų normą, kuri pateikiama pinigų finansinės institucijos (PFI) palūkanų normų statistikos tikslais. |
| --- | --- |

4.

Į AAR įtraukti palūkanų mokėjimai atspindi, kiek atskaitingas tarpininkas sumoka už indėlius ir gauna už paskolas. Kai vienos šalies sumokama ir kitos šalies gaunama suma skiriasi, atskaitingo tarpininko požiūris lemia palūkanų normą, kuri pateikiama pinigų finansinės institucijos (PFI) palūkanų normų statistikos tikslais.

| 5. | Pagal šį principą palūkanų normos fiksuojamos bruto, prieš išskaitant mokesčius, kadangi ikimokestinės palūkanų normos atspindi, kiek atskaitingi tarpininkai sumoka už indėlius ir gauna už paskolas. |
| --- | --- |

5.

Pagal šį principą palūkanų normos fiksuojamos bruto, prieš išskaitant mokesčius, kadangi ikimokestinės palūkanų normos atspindi, kiek atskaitingi tarpininkai sumoka už indėlius ir gauna už paskolas.

| 6. | Be to, nustatant palūkanų mokėjimus neatsižvelgiama į namų ūkiams arba nefinansinėms korporacijoms trečiųjų šalių suteiktas subsidijas, kadangi atskaitingas tarpininkas subsidijų nemokėjo ar negavo. |
| --- | --- |

6.

Be to, nustatant palūkanų mokėjimus neatsižvelgiama į namų ūkiams arba nefinansinėms korporacijoms trečiųjų šalių suteiktas subsidijas, kadangi atskaitingas tarpininkas subsidijų nemokėjo ar negavo.

| 7. | Lengvatinės palūkanų normos, kurias atskaitingi tarpininkai taiko savo darbuotojams, į PFI palūkanų normų statistiką įtraukiamos. |
| --- | --- |

7.

Lengvatinės palūkanų normos, kurias atskaitingi tarpininkai taiko savo darbuotojams, į PFI palūkanų normų statistiką įtraukiamos.

| 8. | Jei reguliavimo priemonės daro poveikį palūkanų mokėjimams, pavyzdžiui, nustatomi aukščiausia leidžiama palūkanų norma arba draudimas atlyginti už vienadienius indėlius, jos atsispindi PFI palūkanų normų statistikoje. Bet koks taisyklių, nustatančių reguliavimo priemones, pakeitimas, pavyzdžiui, administruojamų palūkanų normų lygio arba aukščiausios leidžiamos palūkanų normos pakeitimas, parodomas PFI palūkanų normų statistikoje kaip palūkanų normos pakeitimas. |
| --- | --- |

8.

Jei reguliavimo priemonės daro poveikį palūkanų mokėjimams, pavyzdžiui, nustatomi aukščiausia leidžiama palūkanų norma arba draudimas atlyginti už vienadienius indėlius, jos atsispindi PFI palūkanų normų statistikoje. Bet koks taisyklių, nustatančių reguliavimo priemones, pakeitimas, pavyzdžiui, administruojamų palūkanų normų lygio arba aukščiausios leidžiamos palūkanų normos pakeitimas, parodomas PFI palūkanų normų statistikoje kaip palūkanų normos pakeitimas.

II.   Bendra kredito kainos metinė procentinė norma (APRC)

| 9. | Sykiu su AAR atskaitingi tarpininkai nurodo naujų sandorių dėl vartojimo kreditų ir paskolų namų ūkiams būstui pirkti APRC, t. y.:






  — | vieną APRC naujiems vartojimo kreditams (žr. 2 priedėlio 30 rodiklį), ir |
| --- | --- | --- |

9.

Sykiu su AAR atskaitingi tarpininkai nurodo naujų sandorių dėl vartojimo kreditų ir paskolų namų ūkiams būstui pirkti APRC, t. y.:

—

vieną APRC naujiems vartojimo kreditams (žr. 2 priedėlio 30 rodiklį), ir

| — | vieną APRC naujoms paskoloms namų ūkiams būstui pirkti (žr. 2 priedėlio 31 rodiklį) (2). |
| --- | --- |

—

vieną APRC naujoms paskoloms namų ūkiams būstui pirkti (žr. 2 priedėlio 31 rodiklį) (2).

| 10. | APRC apima „bendrą kredito kainą vartotojui“, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/48/EB 3 straipsnio g punkte. Šią bendrą kainą sudaro dvi sudedamosios dalys: palūkanų norma ir kiti (susiję) mokesčiai, pavyzdžiui, užklausų, administravimo, dokumentų ruošimo, garantijų, kredito draudimo etc. kaina. |
| --- | --- |

10.

APRC apima „bendrą kredito kainą vartotojui“, kaip apibrėžta Direktyvos 2008/48/EB 3 straipsnio g punkte. Šią bendrą kainą sudaro dvi sudedamosios dalys: palūkanų norma ir kiti (susiję) mokesčiai, pavyzdžiui, užklausų, administravimo, dokumentų ruošimo, garantijų, kredito draudimo etc. kaina.

| 11. | Kitų mokesčių dalies sudėtis skirtingose šalyse gali skirtis, kadangi Direktyvos 2008/48/EB apibrėžtys yra taikomos skirtingai, taip pat kadangi skiriasi nacionalinės finansinės sistemos ir kreditų užtikrinimo tvarka. |
| --- | --- |

11.

Kitų mokesčių dalies sudėtis skirtingose šalyse gali skirtis, kadangi Direktyvos 2008/48/EB apibrėžtys yra taikomos skirtingai, taip pat kadangi skiriasi nacionalinės finansinės sistemos ir kreditų užtikrinimo tvarka.

III.   Susitarimas

| 12. | Skaičiuodami AAR atskaitingi tarpininkai taiko standartinius 365 dienų metus, t. y. neatsižvelgiama į papildomą keliamųjų metų dieną. |
| --- | --- |

12.

Skaičiuodami AAR atskaitingi tarpininkai taiko standartinius 365 dienų metus, t. y. neatsižvelgiama į papildomą keliamųjų metų dieną.

2 DALIS

SANDORIŲ APIMTIS

| 13. | Atskaitingi tarpininkai teikia likučių ir naujų sandorių PFI palūkanų normų statistiką. |
| --- | --- |

13.

Atskaitingi tarpininkai teikia likučių ir naujų sandorių PFI palūkanų normų statistiką.

IV.   Likučių palūkanų normos

| 14. | Likučiai apibrėžiami kaip visų indėlių, kuriuos namų ūkiai ir nefinansinės korporacijos patikėjo atskaitingam tarpininkui, atsargos, ir visų paskolų, kurias atskaitingas tarpininkas suteikė namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms, atsargos. |
| --- | --- |

14.

Likučiai apibrėžiami kaip visų indėlių, kuriuos namų ūkiai ir nefinansinės korporacijos patikėjo atskaitingam tarpininkui, atsargos, ir visų paskolų, kurias atskaitingas tarpininkas suteikė namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms, atsargos.

| 15. | Likučių palūkanų norma atspindi vidutinę svertinę palūkanų normą, taikomą atitinkamos priemonių kategorijos indėlių arba paskolų atsargoms tam tikru atskaitos momentu, kaip apibrėžta 26 punkte. Vidutinė svertinė palūkanų norma yra lygi AAR, padaugintų iš atitinkamų likučių ir padalintų iš visų likučių, sumai. Ji apima visas nepasibaigusias sutartis, dėl kurių buvo susitarta bet kuriuo laikotarpiu iki atskaitos datos. |
| --- | --- |

15.

Likučių palūkanų norma atspindi vidutinę svertinę palūkanų normą, taikomą atitinkamos priemonių kategorijos indėlių arba paskolų atsargoms tam tikru atskaitos momentu, kaip apibrėžta 26 punkte. Vidutinė svertinė palūkanų norma yra lygi AAR, padaugintų iš atitinkamų likučių ir padalintų iš visų likučių, sumai. Ji apima visas nepasibaigusias sutartis, dėl kurių buvo susitarta bet kuriuo laikotarpiu iki atskaitos datos.

| 16. | Blogos paskolos į vidutines svertines palūkanų normas neįtraukiamos. Blogos paskolos apibrėžiamos vadovaujantis 2008 m. gruodžio 19 d. Europos centrinio banko reglamento (EB) Nr. 25/2009 dėl pinigų finansinių institucijų sektoriaus balanso (nauja redakcija) (ECB/2008/32) (3). II priedu. Į palūkanų normų statistiką neįtraukiama visa paskolos, iš dalies arba visiškai klasifikuojamos kaip bloga paskola, suma. Į palūkanų normų statistiką taip pat neįtraukiamos paskolos skolos restruktūrizavimui, suteikiamos žemesnėmis nei rinkos sąlygos normomis, t. y. skolos restruktūrizavimui kritinėje finansinėje padėtyje esantiems skolininkams. |
| --- | --- |

16.

Blogos paskolos į vidutines svertines palūkanų normas neįtraukiamos. Blogos paskolos apibrėžiamos vadovaujantis 2008 m. gruodžio 19 d. Europos centrinio banko reglamento (EB) Nr. 25/2009 dėl pinigų finansinių institucijų sektoriaus balanso (nauja redakcija) (ECB/2008/32) (3). II priedu. Į palūkanų normų statistiką neįtraukiama visa paskolos, iš dalies arba visiškai klasifikuojamos kaip bloga paskola, suma. Į palūkanų normų statistiką taip pat neįtraukiamos paskolos skolos restruktūrizavimui, suteikiamos žemesnėmis nei rinkos sąlygos normomis, t. y. skolos restruktūrizavimui kritinėje finansinėje padėtyje esantiems skolininkams.

V.   Nauji sandoriai dėl vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo

| 17. | 17.Vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, (išplėstinės ir patogumo) kreditinės kortelės skolos (taip pat vadinamos kreditinės kortelės kreditu), atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo, kaip apibrėžta 42–45 ir 51 punktuose, atveju naujo sandorio sąvoka išplečiama taikant ją visoms atsargoms. Taigi debeto ar kredito likutis, t. y. likutis tam tikru atskaitos momentu, kaip apibrėžta 29 punkte, naudojamas kaip rodiklis naujiems sandoriams dėl vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo.. |
| --- | --- |

17.

17.Vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, (išplėstinės ir patogumo) kreditinės kortelės skolos (taip pat vadinamos kreditinės kortelės kreditu), atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo, kaip apibrėžta 42–45 ir 51 punktuose, atveju naujo sandorio sąvoka išplečiama taikant ją visoms atsargoms. Taigi debeto ar kredito likutis, t. y. likutis tam tikru atskaitos momentu, kaip apibrėžta 29 punkte, naudojamas kaip rodiklis naujiems sandoriams dėl vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo..

| 18. | Vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo palūkanų normos atspindi vidutinę svertinę palūkanų normą, taikomą šiose sąskaitose esančioms atsargoms tam tikru atskaitos momentu, kaip apibrėžta 29 punkte. Jos apima visų nepasibaigusių sutarčių, dėl kurių buvo susitarta bet kuriuo laikotarpiu iki atskaitos datos, esamas balanso pozicijas. |
| --- | --- |

18.

Vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo palūkanų normos atspindi vidutinę svertinę palūkanų normą, taikomą šiose sąskaitose esančioms atsargoms tam tikru atskaitos momentu, kaip apibrėžta 29 punkte. Jos apima visų nepasibaigusių sutarčių, dėl kurių buvo susitarta bet kuriuo laikotarpiu iki atskaitos datos, esamas balanso pozicijas.

| 19. | Kad būtų galima apskaičiuoti sąskaitų, kurios, priklausomai nuo balanso, gali būti indėlių arba paskolų sąskaitos, PFI palūkanų normas, atskaitingi tarpininkai išskiria kredito likučio ir debeto likučio laikotarpius. Atskaitingi tarpininkai pateikia kredito likučių vidutines svertines palūkanų normas kaip vienadienius indėlius, o debeto likučių vidutines svertines palūkanų normas kaip sąskaitų pereikvojimą. Jie nepateikia vidutinių svertinių palūkanų normų, susidedančių iš (žemų) vienadienių indėlių palūkanų normų ir (aukštų) sąskaitų pereikvojimo palūkanų normų. |
| --- | --- |

19.

Kad būtų galima apskaičiuoti sąskaitų, kurios, priklausomai nuo balanso, gali būti indėlių arba paskolų sąskaitos, PFI palūkanų normas, atskaitingi tarpininkai išskiria kredito likučio ir debeto likučio laikotarpius. Atskaitingi tarpininkai pateikia kredito likučių vidutines svertines palūkanų normas kaip vienadienius indėlius, o debeto likučių vidutines svertines palūkanų normas kaip sąskaitų pereikvojimą. Jie nepateikia vidutinių svertinių palūkanų normų, susidedančių iš (žemų) vienadienių indėlių palūkanų normų ir (aukštų) sąskaitų pereikvojimo palūkanų normų.

VI.   Nauji sandoriai kitose priemonių kategorijose nei vienadieniai indėliai, įspėjamojo laikotarpio indėliai, kreditinės kortelės skola, atnaujinamosios paskolos ir sąskaitų pereikvojimas

| 20. | 21–25 punktai taikomi sutarto termino indėliams, atpirkimo sandoriams ir visoms paskoloms, išskyrus atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą ir kreditinės kortelės skolą, kaip apibrėžta 42–45 ir 51 punktuose. |
| --- | --- |

20.

21–25 punktai taikomi sutarto termino indėliams, atpirkimo sandoriams ir visoms paskoloms, išskyrus atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą ir kreditinės kortelės skolą, kaip apibrėžta 42–45 ir 51 punktuose.

| 21. | Naujas sandoris apibrėžiamas kaip bet koks naujas susitarimas tarp namų ūkio arba nefinansinės korporacijos ir atskaitingo tarpininko. Nauji susitarimai apima:






  — | visas finansines sutartis, kuriose pirmą kartą nurodoma indėlio arba paskolos palūkanų norma, ir |
| --- | --- | --- |

21.

Naujas sandoris apibrėžiamas kaip bet koks naujas susitarimas tarp namų ūkio arba nefinansinės korporacijos ir atskaitingo tarpininko. Nauji susitarimai apima:

—

visas finansines sutartis, kuriose pirmą kartą nurodoma indėlio arba paskolos palūkanų norma, ir

| — | visas naujas derybas dėl esamų indėlių ir paskolų. |
| --- | --- |

—

visas naujas derybas dėl esamų indėlių ir paskolų.

Esamų indėlių ir paskolų sutarčių pratęsimai, kurie vyksta automatiškai, t. y. namų ūkiui ar nefinansinei korporacijai aktyviai nedalyvaujant, ir kurio metu iš naujo nesiderama dėl sutarties sąlygų ir terminų, įskaitant palūkanų normą, nauju sandoriu nelaikomi.

| 22. | Naujo sandorio norma atspindi vidutinę svertinę palūkanų normą, kuri taikoma atitinkamos priemonių kategorijos indėliams ir paskoloms pagal naujus susitarimus, sudarytus tarp namų ūkių ar nefinansinių korporacijų ir atskaitingo tarpininko per tam tikrą atskaitos laikotarpį, kaip apibrėžta 32 punkte. |
| --- | --- |

22.

Naujo sandorio norma atspindi vidutinę svertinę palūkanų normą, kuri taikoma atitinkamos priemonių kategorijos indėliams ir paskoloms pagal naujus susitarimus, sudarytus tarp namų ūkių ar nefinansinių korporacijų ir atskaitingo tarpininko per tam tikrą atskaitos laikotarpį, kaip apibrėžta 32 punkte.

| 23. | Kintamų palūkanų normų pokyčiai, kai atskaitingas tarpininkas automatiškai koreguoja palūkanų normą, nėra nauji susitarimai ir todėl nelaikomi naujais sandoriais. Dėl to esamose sutartyse šie kintamų palūkanų normų pokyčiai įtraukiami ne į naujų sandorių normas, o tik į likučių vidutines normas. |
| --- | --- |

23.

Kintamų palūkanų normų pokyčiai, kai atskaitingas tarpininkas automatiškai koreguoja palūkanų normą, nėra nauji susitarimai ir todėl nelaikomi naujais sandoriais. Dėl to esamose sutartyse šie kintamų palūkanų normų pokyčiai įtraukiami ne į naujų sandorių normas, o tik į likučių vidutines normas.

| 24. | Perėjimas nuo fiksuotų prie kintamų palūkanų normų arba atvirkščiai (laiko momentu t1) sutarties galiojimo metu, dėl kurio buvo susitarta sutarties pradžioje (laiko momentu t0), nėra naujas susitarimas, o tik laiko momentu t0 nustatytų paskolos terminų ir sąlygų dalis. Todėl tai nelaikoma nauju sandoriu. |
| --- | --- |

24.

Perėjimas nuo fiksuotų prie kintamų palūkanų normų arba atvirkščiai (laiko momentu t1) sutarties galiojimo metu, dėl kurio buvo susitarta sutarties pradžioje (laiko momentu t0), nėra naujas susitarimas, o tik laiko momentu t0 nustatytų paskolos terminų ir sąlygų dalis. Todėl tai nelaikoma nauju sandoriu.

| 25. | Paprastai tikimasi, kad namų ūkis arba nefinansinė korporacija pasiims visą paskolos, išskyrus atnaujinamąją paskolą arba sąskaitų pereikvojimą, sumą sutarties pradžioje. Tačiau jis gali pasiimti paskolą dalimis laikotarpiais t1, t2, t3, ir t. t., o ne visą sumą sutarties pradžioje (laiko momentu t0). Tai, kad paskola imama dalimis, neturi reikšmės PFI palūkanų normų statistikai. Susitarimas tarp namų ūkio ar nefinansinės korporacijos ir atskaitingo tarpininko laiko momentu t0). Tai, kad paskola imama dalimis, neturi reikšmės PFI palūkanų normų statistikai. Susitarimas tarp namų ūkio ar nefinansinės korporacijos ir atskaitingo tarpininko laiko momentu t0, kuriame nurodyta palūkanų norma ir visa paskolos suma, įtraukiamas į naujų sandorių PFI palūkanų normų statistiką. |
| --- | --- |

25.

Paprastai tikimasi, kad namų ūkis arba nefinansinė korporacija pasiims visą paskolos, išskyrus atnaujinamąją paskolą arba sąskaitų pereikvojimą, sumą sutarties pradžioje. Tačiau jis gali pasiimti paskolą dalimis laikotarpiais t1, t2, t3, ir t. t., o ne visą sumą sutarties pradžioje (laiko momentu t0). Tai, kad paskola imama dalimis, neturi reikšmės PFI palūkanų normų statistikai. Susitarimas tarp namų ūkio ar nefinansinės korporacijos ir atskaitingo tarpininko laiko momentu t0). Tai, kad paskola imama dalimis, neturi reikšmės PFI palūkanų normų statistikai. Susitarimas tarp namų ūkio ar nefinansinės korporacijos ir atskaitingo tarpininko laiko momentu t0, kuriame nurodyta palūkanų norma ir visa paskolos suma, įtraukiamas į naujų sandorių PFI palūkanų normų statistiką.

3 DALIS

ATSKAITOS MOMENTAS

VII.   Likučių PFI palūkanų normų atskaitos momentas

| 26. | NCB nusprendžia, ar nacionaliniu lygiu likučių PFI palūkanų normos, t. y. 1 priedėlyje nurodyti 1–14 rodikliai, yra parengiamos kaip laikotarpio pabaigos duomenų užfiksavimas, ar kaip netiesioginės vidutinės laikotarpio normos. Naudojamas vieno mėnesio laikotarpis. |
| --- | --- |

26.

NCB nusprendžia, ar nacionaliniu lygiu likučių PFI palūkanų normos, t. y. 1 priedėlyje nurodyti 1–14 rodikliai, yra parengiamos kaip laikotarpio pabaigos duomenų užfiksavimas, ar kaip netiesioginės vidutinės laikotarpio normos. Naudojamas vieno mėnesio laikotarpis.

| 27. | Likučių palūkanų normos kaip mėnesio pabaigos duomenų užfiksavimas skaičiuojamos kaip tam tikrą laiko momentą paskutinę mėnesio dieną indėlių ir paskolų atsargoms taikytų palūkanų normų svertinis vidurkis. Tuo laiko momentu atskaitingas tarpininkas surenka duomenis apie namų ūkių ir nefinansinių korporacijų visų indėlių ir paskolų likučių atitinkamas sumas ir taikomas palūkanų normas bei parengia kiekvienos priemonių kategorijos vidutinę svertinę palūkanų normą. Skirtingai nuo mėnesio vidurkių, likučių PFI palūkanų normos, parengtos kaip mėnesio pabaigos duomenys, skaičiuojamos tik duomenų rinkimo momentu nepasibaigusioms sutartims. |
| --- | --- |

27.

Likučių palūkanų normos kaip mėnesio pabaigos duomenų užfiksavimas skaičiuojamos kaip tam tikrą laiko momentą paskutinę mėnesio dieną indėlių ir paskolų atsargoms taikytų palūkanų normų svertinis vidurkis. Tuo laiko momentu atskaitingas tarpininkas surenka duomenis apie namų ūkių ir nefinansinių korporacijų visų indėlių ir paskolų likučių atitinkamas sumas ir taikomas palūkanų normas bei parengia kiekvienos priemonių kategorijos vidutinę svertinę palūkanų normą. Skirtingai nuo mėnesio vidurkių, likučių PFI palūkanų normos, parengtos kaip mėnesio pabaigos duomenys, skaičiuojamos tik duomenų rinkimo momentu nepasibaigusioms sutartims.

| 28. | Likučių palūkanų normos kaipnetiesioginės vidutinės mėnesio normos skaičiuojamos kaip koeficientai, kurių skaitiklis nurodo per atskaitinį mėnesį sukauptas palūkanas, mokėtinas už indėlius ir gautinas už paskolas, o vardiklis – vidutines atsargas per mėnesį. Atskaitinio mėnesio pabaigoje atskaitingas tarpininkas kiekvienai priemonių kategorijai pateikia sukauptas palūkanas, mokėtinas ar gautinas per mėnesį, bei to paties mėnesio vidutines indėlių ir paskolų atsargas. Skirtingai nuo mėnesio pabaigos duomenų fiksavimo, likučių PFI palūkanų normos, parengtos kaip mėnesio vidurkiai, taip pat skaičiuojamos ir sutartims, kurios tam tikru metu mėnesio eigoje buvo nepasibaigusios, tačiau mėnesio pabaigoje jau buvo pasibaigusios. Geriausia, kai indėlių ir paskolų vidutinės atsargos per atskaitinį mėnesį parengiamos kaip dienos atsargų vidurkis per mėnesį. Minimalus reikalavimas – kintančių priemonių kategorijų, t. y. bent jau vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo, vidutines mėnesio atsargas išvesti iš kiekvienos dienos balansų. Visoms kitoms priemonių kategorijoms vidutinės mėnesio atsargos išvedamos iš savaitės arba trumpesnio laikotarpio balansų. Pereinamuoju ne ilgesniu negu dvejų metų laikotarpiu sutarto nuo penkerių metų termino paskoloms gali būti taikomi mėnesio pabaigos duomenys. |
| --- | --- |

28.

Likučių palūkanų normos kaipnetiesioginės vidutinės mėnesio normos skaičiuojamos kaip koeficientai, kurių skaitiklis nurodo per atskaitinį mėnesį sukauptas palūkanas, mokėtinas už indėlius ir gautinas už paskolas, o vardiklis – vidutines atsargas per mėnesį. Atskaitinio mėnesio pabaigoje atskaitingas tarpininkas kiekvienai priemonių kategorijai pateikia sukauptas palūkanas, mokėtinas ar gautinas per mėnesį, bei to paties mėnesio vidutines indėlių ir paskolų atsargas. Skirtingai nuo mėnesio pabaigos duomenų fiksavimo, likučių PFI palūkanų normos, parengtos kaip mėnesio vidurkiai, taip pat skaičiuojamos ir sutartims, kurios tam tikru metu mėnesio eigoje buvo nepasibaigusios, tačiau mėnesio pabaigoje jau buvo pasibaigusios. Geriausia, kai indėlių ir paskolų vidutinės atsargos per atskaitinį mėnesį parengiamos kaip dienos atsargų vidurkis per mėnesį. Minimalus reikalavimas – kintančių priemonių kategorijų, t. y. bent jau vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo, vidutines mėnesio atsargas išvesti iš kiekvienos dienos balansų. Visoms kitoms priemonių kategorijoms vidutinės mėnesio atsargos išvedamos iš savaitės arba trumpesnio laikotarpio balansų. Pereinamuoju ne ilgesniu negu dvejų metų laikotarpiu sutarto nuo penkerių metų termino paskoloms gali būti taikomi mėnesio pabaigos duomenys.

VIII.   Atskaitos momentas naujiems sandoriams dėl vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo

| 29. | NCB nusprendžia, ar nacionaliniu lygiu vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo PFI palūkanų normos, t. y. 2 priedėlyje nurodyti 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ir 36 rodikliai, yra parengiamos užfiksuojant laikotarpio pabaigos duomenis, ar kaip netiesioginės vidutinės laikotarpio normos. Naudojamas vieno mėnesio laikotarpis. |
| --- | --- |

29.

NCB nusprendžia, ar nacionaliniu lygiu vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo PFI palūkanų normos, t. y. 2 priedėlyje nurodyti 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ir 36 rodikliai, yra parengiamos užfiksuojant laikotarpio pabaigos duomenis, ar kaip netiesioginės vidutinės laikotarpio normos. Naudojamas vieno mėnesio laikotarpis.

| 30. | Analogiškai tam, kaip rengiamos 1 priedėlyje nurodytos likučių palūkanų normos, vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo palūkanų normos rengiamos vienu iš šių būdų:






  a) | skaičiuojami mėnesio pabaigos duomenys, t. y. tam tikrą laiko momentą paskutinę mėnesio dieną šių indėlių ir paskolų atsargoms taikytų palūkanų normų svertinis vidurkis. Tuo laiko momentu atskaitingas tarpininkas surenka duomenis apie namų ūkių ir nefinansinių korporacijų visų vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo sumas ir palūkanų normas bei parengia kiekvienos priemonių kategorijos vidutinę svertinę palūkanų normą. Skirtingai nuo mėnesio vidurkių, likučių PFI palūkanų normos, parengtos kaip mėnesio pabaigos duomenys, skaičiuojamos tik duomenų rinkimo momentu nepasibaigusioms sutartims; |
| --- | --- | --- |

30.

Analogiškai tam, kaip rengiamos 1 priedėlyje nurodytos likučių palūkanų normos, vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo palūkanų normos rengiamos vienu iš šių būdų:

a)

skaičiuojami mėnesio pabaigos duomenys, t. y. tam tikrą laiko momentą paskutinę mėnesio dieną šių indėlių ir paskolų atsargoms taikytų palūkanų normų svertinis vidurkis. Tuo laiko momentu atskaitingas tarpininkas surenka duomenis apie namų ūkių ir nefinansinių korporacijų visų vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo sumas ir palūkanų normas bei parengia kiekvienos priemonių kategorijos vidutinę svertinę palūkanų normą. Skirtingai nuo mėnesio vidurkių, likučių PFI palūkanų normos, parengtos kaip mėnesio pabaigos duomenys, skaičiuojamos tik duomenų rinkimo momentu nepasibaigusioms sutartims;

| b) | skaičiuojamosnetiesioginės vidutinės mėnesio normos, t. y. koeficientai, kurių skaitiklis nurodo sukauptas palūkanas, mokėtinas už indėlius ir gautinas už paskolas, o vardiklis – vidutines atsargas per dieną. Mėnesio pabaigoje vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo atžvilgiu atskaitingas tarpininkas pateikia sukauptas palūkanas, mokėtinas arba gautinas per mėnesį, bei to paties mėnesio vidutines indėlių ir paskolų atsargas. Vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo vidutinės mėnesio atsargos išvedamos iš kiekvienos dienos balansų. Skirtingai nuo mėnesio pabaigos duomenų fiksavimo, likučių PFI palūkanų normos, parengtos kaip mėnesio vidurkiai, taip pat skaičiuojamos ir sutartims, kurios tam tikru metu mėnesio eigoje buvo nepasibaigusios, tačiau mėnesio pabaigoje jau buvo pasibaigusios. |
| --- | --- |

b)

skaičiuojamosnetiesioginės vidutinės mėnesio normos, t. y. koeficientai, kurių skaitiklis nurodo sukauptas palūkanas, mokėtinas už indėlius ir gautinas už paskolas, o vardiklis – vidutines atsargas per dieną. Mėnesio pabaigoje vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo atžvilgiu atskaitingas tarpininkas pateikia sukauptas palūkanas, mokėtinas arba gautinas per mėnesį, bei to paties mėnesio vidutines indėlių ir paskolų atsargas. Vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo vidutinės mėnesio atsargos išvedamos iš kiekvienos dienos balansų. Skirtingai nuo mėnesio pabaigos duomenų fiksavimo, likučių PFI palūkanų normos, parengtos kaip mėnesio vidurkiai, taip pat skaičiuojamos ir sutartims, kurios tam tikru metu mėnesio eigoje buvo nepasibaigusios, tačiau mėnesio pabaigoje jau buvo pasibaigusios.

| 31. | Jei PFI palūkanų normos rengiamos kaip mėnesio pabaigos duomenų užfiksavimas, toms sąskaitoms, kurios, priklausomai nuo balanso, gali būti indėlis arba paskola, tik paskutinės mėnesio dienos tam tikro momento likutis nulemia, ar tą mėnesį sąskaita yra vienadienis indėlis, ar sąskaitos pereikvojimas. Jei PFI palūkanų normos skaičiuojamos kaip netiesioginės vidutinės mėnesio normos, kiekvieną dieną vertinama, ar sąskaita yra indėlis, ar paskola. Tuomet skaičiuojamas kiekvienos dienos kredito likučių ir debeto likučių vidurkis, kad būtų galima išvesti vidutines mėnesio atsargas netiesioginių normų vardikliui. Be to, skaitiklio sraute atskiriamos už indėlius mokėtinos ir už paskolas gautinos sukauptos palūkanos. Atskaitingi tarpininkai nepateikia vidutinių svertinių palūkanų normų, susidedančių iš (žemų) vienadienių indėlių normų ir (aukštų) sąskaitų pereikvojimo normų. |
| --- | --- |

31.

Jei PFI palūkanų normos rengiamos kaip mėnesio pabaigos duomenų užfiksavimas, toms sąskaitoms, kurios, priklausomai nuo balanso, gali būti indėlis arba paskola, tik paskutinės mėnesio dienos tam tikro momento likutis nulemia, ar tą mėnesį sąskaita yra vienadienis indėlis, ar sąskaitos pereikvojimas. Jei PFI palūkanų normos skaičiuojamos kaip netiesioginės vidutinės mėnesio normos, kiekvieną dieną vertinama, ar sąskaita yra indėlis, ar paskola. Tuomet skaičiuojamas kiekvienos dienos kredito likučių ir debeto likučių vidurkis, kad būtų galima išvesti vidutines mėnesio atsargas netiesioginių normų vardikliui. Be to, skaitiklio sraute atskiriamos už indėlius mokėtinos ir už paskolas gautinos sukauptos palūkanos. Atskaitingi tarpininkai nepateikia vidutinių svertinių palūkanų normų, susidedančių iš (žemų) vienadienių indėlių normų ir (aukštų) sąskaitų pereikvojimo normų.

IX.   Atskaitos momentas naujiems sandoriams (išskyrus sandorius dėl vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo)

| 32. | Naujų sandorių, išskyrus sandorius dėl vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo, PFI palūkanų normos, t. y. visi 2 priedėlyje nurodyti rodikliai, išskyrus 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ir 36 rodiklius, skaičiuojamos kaip laikotarpio vidurkiai. Naudojamas (visas) vieno mėnesio laikotarpis. |
| --- | --- |

32.

Naujų sandorių, išskyrus sandorius dėl vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo, PFI palūkanų normos, t. y. visi 2 priedėlyje nurodyti rodikliai, išskyrus 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ir 36 rodiklius, skaičiuojamos kaip laikotarpio vidurkiai. Naudojamas (visas) vieno mėnesio laikotarpis.

| 33. | Kiekvienai priemonių kategorijai atskaitingi tarpininkai skaičiuoja naujų sandorių normą kaip naujų sandorių operacijų svertinį visų palūkanų normų vidurkį atitinkamoje priemonių kategorijoje per atskaitinį mėnesį. Šios mėnesio vidurkį atspindinčios palūkanų normos perduodamos dalyvaujančios valstybės narės, kurioje reziduoja atskaitingas tarpininkas, NCB kartu su svertine informacija apie per ataskaitinį mėnesį sudarytų naujų sandorių sumą kiekvienai priemonių kategorijai. Atskaitingi tarpininkai atsižvelgia į per visą mėnesį sudarytas naujas sandorių operacijas. |
| --- | --- |

33.

Kiekvienai priemonių kategorijai atskaitingi tarpininkai skaičiuoja naujų sandorių normą kaip naujų sandorių operacijų svertinį visų palūkanų normų vidurkį atitinkamoje priemonių kategorijoje per atskaitinį mėnesį. Šios mėnesio vidurkį atspindinčios palūkanų normos perduodamos dalyvaujančios valstybės narės, kurioje reziduoja atskaitingas tarpininkas, NCB kartu su svertine informacija apie per ataskaitinį mėnesį sudarytų naujų sandorių sumą kiekvienai priemonių kategorijai. Atskaitingi tarpininkai atsižvelgia į per visą mėnesį sudarytas naujas sandorių operacijas.

4 DALIS

PRIEMONIŲ KATEGORIJOS

X.   Bendrosios nuostatos

| 34. | Atskaitingi tarpininkai pateikia likučių PFI palūkanų normų statistiką 1 priedėlyje nurodytoms priemonių kategorijoms ir naujų sandorių palūkanų normų statistiką 2 priedėlyje nurodytoms priemonių kategorijoms. Kaip nurodyta 17 punkte, vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo palūkanų normos yra naujų sandorių palūkanų normos, todėl jos yra įtrauktos į 2 priedėlį. Tačiau, kadangi vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų bei sąskaitų pereikvojimo palūkanų normų parengimo metodas ir atskaitos momentas yra tokie patys kaip ir kitiems likučių rodikliams, 2 priedėlio 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ir 36 rodikliai pakartojami 1 priedėlyje. |
| --- | --- |

34.

Atskaitingi tarpininkai pateikia likučių PFI palūkanų normų statistiką 1 priedėlyje nurodytoms priemonių kategorijoms ir naujų sandorių palūkanų normų statistiką 2 priedėlyje nurodytoms priemonių kategorijoms. Kaip nurodyta 17 punkte, vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo palūkanų normos yra naujų sandorių palūkanų normos, todėl jos yra įtrauktos į 2 priedėlį. Tačiau, kadangi vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų bei sąskaitų pereikvojimo palūkanų normų parengimo metodas ir atskaitos momentas yra tokie patys kaip ir kitiems likučių rodikliams, 2 priedėlio 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ir 36 rodikliai pakartojami 1 priedėlyje.

| 35. | 1 ir 2 priedėliuose nurodyta priemonių kategorija kai kuriose dalyvaujančiose valstybėse narėse nacionaliniu lygiu netaikoma ir į ją neatsižvelgiama, jei reziduojančios kredito įstaigos ir kitos institucijos apskritai nesiūlo namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms jokių šiai kategorijai priklausančių produktų. Jei kokie nors sandoriai sudaromi, nors ir ribotai, duomenys teikiami. |
| --- | --- |

35.

1 ir 2 priedėliuose nurodyta priemonių kategorija kai kuriose dalyvaujančiose valstybėse narėse nacionaliniu lygiu netaikoma ir į ją neatsižvelgiama, jei reziduojančios kredito įstaigos ir kitos institucijos apskritai nesiūlo namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms jokių šiai kategorijai priklausančių produktų. Jei kokie nors sandoriai sudaromi, nors ir ribotai, duomenys teikiami.

| 36. | Kiekvienai 1 ir 2 priedėliuose apibrėžtai priemonių kategorijai, taikomai reziduojančių kredito įstaigų ir kitų institucijų bankiniuose sandoriuose su dalyvaujančiose valstybėse narėse reziduojančiais namų ūkiais ir nefinansinėmis korporacijomis, PFI palūkanų normų statistika parengiama remiantisvisiems tos priemonių kategorijos produktams taikomomis visomis palūkanų normomis. Tai reiškia, kad NCB negali apibrėžti kiekvienos priemonių kategorijos, apie kurią renkama PFI palūkanų normų statistika, nacionalinių produktų komplekto; vietoje to turi būti įtrauktos kiekvieno iš atskaitingų tarpininkų visų siūlomų produktų palūkanų normos. Kaip nurodyta I priedo 28 punkte, NCB neturi įtraukti į imtį kiekvieno nacionaliniu lygiu egzistuojančio produkto. Tačiau jie negali neįtraukti visos priemonių kategorijos dėl to, kad jos sumos yra labai mažos. Taigi jeigu priemonių kategoriją siūlo tik viena institucija, ši institucija ir pateikiama imtyje. Jei priemonių kategorija neegzistavo dalyvaujančioje valstybėje narėje tuo metu, kai buvo sudaroma pradinė imtis, bet vėliau viena institucija įveda šiai kategorijai priklausantį naują produktą, ši institucija įtraukiama į imtį kito aktualumo patikrinimo metu. Jei naujas produktas sukuriamas egzistuojančioje priemonių kategorijoje nacionaliniu lygiu, imtyje esančios institucijos įtraukia jį teikdamos informaciją kitą kartą, kadangi visi atskaitingi tarpininkai turi pateikti informaciją apie visus savo produktus. |
| --- | --- |

36.

Kiekvienai 1 ir 2 priedėliuose apibrėžtai priemonių kategorijai, taikomai reziduojančių kredito įstaigų ir kitų institucijų bankiniuose sandoriuose su dalyvaujančiose valstybėse narėse reziduojančiais namų ūkiais ir nefinansinėmis korporacijomis, PFI palūkanų normų statistika parengiama remiantisvisiems tos priemonių kategorijos produktams taikomomis visomis palūkanų normomis. Tai reiškia, kad NCB negali apibrėžti kiekvienos priemonių kategorijos, apie kurią renkama PFI palūkanų normų statistika, nacionalinių produktų komplekto; vietoje to turi būti įtrauktos kiekvieno iš atskaitingų tarpininkų visų siūlomų produktų palūkanų normos. Kaip nurodyta I priedo 28 punkte, NCB neturi įtraukti į imtį kiekvieno nacionaliniu lygiu egzistuojančio produkto. Tačiau jie negali neįtraukti visos priemonių kategorijos dėl to, kad jos sumos yra labai mažos. Taigi jeigu priemonių kategoriją siūlo tik viena institucija, ši institucija ir pateikiama imtyje. Jei priemonių kategorija neegzistavo dalyvaujančioje valstybėje narėje tuo metu, kai buvo sudaroma pradinė imtis, bet vėliau viena institucija įveda šiai kategorijai priklausantį naują produktą, ši institucija įtraukiama į imtį kito aktualumo patikrinimo metu. Jei naujas produktas sukuriamas egzistuojančioje priemonių kategorijoje nacionaliniu lygiu, imtyje esančios institucijos įtraukia jį teikdamos informaciją kitą kartą, kadangi visi atskaitingi tarpininkai turi pateikti informaciją apie visus savo produktus.

| 37. | Išimtis iš principo, kad įtraukiamos visiems produktams taikomos visos palūkanų normos, yra taikoma blogoms paskoloms ir paskoloms skolos restruktūrizavimui. Kaip nurodyta 16 punkte, visos blogos paskolos ir paskolos skolos restruktūrizavimui, suteikiamos žemesnėmis nei rinkos sąlygos normomis, t. y. taikomomis kritinėje finansinėje padėtyje esantiems skolininkams, į PFI palūkanų normų statistiką neįtraukiamos. |
| --- | --- |

37.

Išimtis iš principo, kad įtraukiamos visiems produktams taikomos visos palūkanų normos, yra taikoma blogoms paskoloms ir paskoloms skolos restruktūrizavimui. Kaip nurodyta 16 punkte, visos blogos paskolos ir paskolos skolos restruktūrizavimui, suteikiamos žemesnėmis nei rinkos sąlygos normomis, t. y. taikomomis kritinėje finansinėje padėtyje esantiems skolininkams, į PFI palūkanų normų statistiką neįtraukiamos.

XI.   Paskirstymas pagal valiutą

| 38. | PFI palūkanų normų statistika apima palūkanų normas, kurias taiko atskaitinga visuomenės dalis. Nereikalaujama pateikti duomenų apie indėlius ir paskolas ne eurais visų dalyvaujančių valstybių narių lygiu. Tai atspindėta 1 ir 2 priedėliuose, kuriuose visi rodikliai yra susiję su indėliais ir paskolomis eurais. |
| --- | --- |

38.

PFI palūkanų normų statistika apima palūkanų normas, kurias taiko atskaitinga visuomenės dalis. Nereikalaujama pateikti duomenų apie indėlius ir paskolas ne eurais visų dalyvaujančių valstybių narių lygiu. Tai atspindėta 1 ir 2 priedėliuose, kuriuose visi rodikliai yra susiję su indėliais ir paskolomis eurais.

XII.   Paskirstymas pagal sektorių

| 39. | Išskyrus atpirkimo sandorius, visi indėliai ir paskolos, kurių reikia PFI palūkanų normų statistikai, paskirstomi pagal sektorius. Todėl 1 ir 2 priedėliuose atskiriami rodikliai namų ūkiams (įskaitant ne pelno institucijas, teikiančias paslaugas namų ūkiams) (4) ir nefinansinėms korporacijoms (5). Be to, apie vienintelius savininkus/neįregistruotas partnerystes, kaip namų ūkių dalį, teikiami atskiri duomenys, bet tik dėl naujų sandorių „kitiems tikslams“. NCB gali nepaisyti reikalavimo atskirai nurodyti paskolas vieninteliams savininkams, kai tokios paskolos sudaro mažiau nei 5 % visų dalyvaujančios valstybės narės paskolų namų ūkiams pagal likučius, apskaičiuotų vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32). |
| --- | --- |

39.

Išskyrus atpirkimo sandorius, visi indėliai ir paskolos, kurių reikia PFI palūkanų normų statistikai, paskirstomi pagal sektorius. Todėl 1 ir 2 priedėliuose atskiriami rodikliai namų ūkiams (įskaitant ne pelno institucijas, teikiančias paslaugas namų ūkiams) (4) ir nefinansinėms korporacijoms (5). Be to, apie vienintelius savininkus/neįregistruotas partnerystes, kaip namų ūkių dalį, teikiami atskiri duomenys, bet tik dėl naujų sandorių „kitiems tikslams“. NCB gali nepaisyti reikalavimo atskirai nurodyti paskolas vieninteliams savininkams, kai tokios paskolos sudaro mažiau nei 5 % visų dalyvaujančios valstybės narės paskolų namų ūkiams pagal likučius, apskaičiuotų vadovaujantis Reglamentu (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32).

| 40. | 1 priedėlio 5 rodiklis ir 2 priedėlio 11 rodiklis taikomi atpirkimo sandoriams. Nors atlyginimas už atpirkimo sandorius priklauso nuo turėtojo sektoriaus visose dalyvaujančiose valstybėse narėse, visų dalyvaujančių valstybių narių lygiu nereikalaujama paskirstyti atpirkimo sandorių pagal sektorių – namų ūkius ir nefinansines korporacijas. Be to, visų dalyvaujančių valstybių narių lygiu nereikalaujama ir paskirstymo pagal terminą, kadangi laikoma, kad atpirkimo sandoriai dažniausia yra labai trumpalaikiai. Atpirkimo sandorių PFI palūkanų normos nediferencijuotai apima abu sektorius. |
| --- | --- |

40.

1 priedėlio 5 rodiklis ir 2 priedėlio 11 rodiklis taikomi atpirkimo sandoriams. Nors atlyginimas už atpirkimo sandorius priklauso nuo turėtojo sektoriaus visose dalyvaujančiose valstybėse narėse, visų dalyvaujančių valstybių narių lygiu nereikalaujama paskirstyti atpirkimo sandorių pagal sektorių – namų ūkius ir nefinansines korporacijas. Be to, visų dalyvaujančių valstybių narių lygiu nereikalaujama ir paskirstymo pagal terminą, kadangi laikoma, kad atpirkimo sandoriai dažniausia yra labai trumpalaikiai. Atpirkimo sandorių PFI palūkanų normos nediferencijuotai apima abu sektorius.

| 41. | 2 priedėlio 5 ir 6 rodikliai taikomi namų ūkių laikomiems įspėjamojo laikotarpio indėliams. Tačiau įspėjamojo laikotarpio indėlių palūkanų normos ir svoris visų dalyvaujančių valstybių narių lygiu apima ir namų ūkių, ir nefinansinių korporacijų laikomus įspėjamojo laikotarpio indėlius, t. y. abu sektoriai sujungiami ir priskiriami namų ūkiams. Visų dalyvaujančių valstybių narių lygiu nereikalaujama paskirstyti pagal sektorių. |
| --- | --- |

41.

2 priedėlio 5 ir 6 rodikliai taikomi namų ūkių laikomiems įspėjamojo laikotarpio indėliams. Tačiau įspėjamojo laikotarpio indėlių palūkanų normos ir svoris visų dalyvaujančių valstybių narių lygiu apima ir namų ūkių, ir nefinansinių korporacijų laikomus įspėjamojo laikotarpio indėlius, t. y. abu sektoriai sujungiami ir priskiriami namų ūkiams. Visų dalyvaujančių valstybių narių lygiu nereikalaujama paskirstyti pagal sektorių.

XIII.   Paskirstymas pagal priemonės rūšį

| 42. | Jei kitaip nenurodyta 43–52 punktuose, PFI palūkanų normų paskirstymas pagal priemonę ir priemonių rūšių apibrėžtys pateikiami pagal turto ir įsipareigojimų kategorijas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 25 2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje. |
| --- | --- |

42.

Jei kitaip nenurodyta 43–52 punktuose, PFI palūkanų normų paskirstymas pagal priemonę ir priemonių rūšių apibrėžtys pateikiami pagal turto ir įsipareigojimų kategorijas, nurodytas Reglamento (EB) Nr. 25 2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje.

| 43. | Vienadienių indėlių PFI palūkanų normos, t. y. 2 priedėlio 1 ir 7 rodikliai, apima visus vienadienius indėlius, nesvarbu, ar už juos mokamos palūkanos, ar ne. Todėl nulinių palūkanų vienadieniai indėliai įtraukiami į PFI palūkanų normų statistiką |
| --- | --- |

43.

Vienadienių indėlių PFI palūkanų normos, t. y. 2 priedėlio 1 ir 7 rodikliai, apima visus vienadienius indėlius, nesvarbu, ar už juos mokamos palūkanos, ar ne. Todėl nulinių palūkanų vienadieniai indėliai įtraukiami į PFI palūkanų normų statistiką

| 44. | PFI palūkanų normų statistikos tikslais atnaujinamosios paskolos ir sąskaitų pereikvojimast. y. 2 priedėlio 12 ir 23 rodikliai, turi tokią pat reikšmę kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje, nesvarbu, koks yra jų pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis. Baudos už sąskaitų pereikvojimą, kurios taikomos kaip kitų mokesčių dalis, pavyzdžiui, kaip specialios įmokos, neįtraukiamos į 1 punkte apibrėžtą AAR, kadangi ši normų rūšis apima tik paskolų palūkanų normą. Šioje kategorijoje pateikiamos paskolos nepateikiamos jokioje kitoje naujų sandorių kategorijoje. |
| --- | --- |

44.

PFI palūkanų normų statistikos tikslais atnaujinamosios paskolos ir sąskaitų pereikvojimast. y. 2 priedėlio 12 ir 23 rodikliai, turi tokią pat reikšmę kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje, nesvarbu, koks yra jų pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis. Baudos už sąskaitų pereikvojimą, kurios taikomos kaip kitų mokesčių dalis, pavyzdžiui, kaip specialios įmokos, neįtraukiamos į 1 punkte apibrėžtą AAR, kadangi ši normų rūšis apima tik paskolų palūkanų normą. Šioje kategorijoje pateikiamos paskolos nepateikiamos jokioje kitoje naujų sandorių kategorijoje.

| 45. | PFI palūkanų normų statistikos tikslais kreditinės kortelės skola turi tokią pat reikšmę kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje. Palūkanų normų duomenys pateikiami tik apie išplėstinę kreditinės kortelės skolą 32 ir 36 rodikliuose. Patogumo kredito palūkanų normos atskirai nepateikiamos, kadangi iš esmės jos yra 0 %. Tačiau likusi patogumo kreditinės kortelės skola įtraukiama į likučių PFI palūkanų normų statistiką kartu su likusia išplėstine kreditinės kortelės skola. Nei išplėstinė, nei patogumo kreditinės kortelės skola nepateikiamos jokiame kitame naujų sandorių rodiklyje. |
| --- | --- |

45.

PFI palūkanų normų statistikos tikslais kreditinės kortelės skola turi tokią pat reikšmę kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje. Palūkanų normų duomenys pateikiami tik apie išplėstinę kreditinės kortelės skolą 32 ir 36 rodikliuose. Patogumo kredito palūkanų normos atskirai nepateikiamos, kadangi iš esmės jos yra 0 %. Tačiau likusi patogumo kreditinės kortelės skola įtraukiama į likučių PFI palūkanų normų statistiką kartu su likusia išplėstine kreditinės kortelės skola. Nei išplėstinė, nei patogumo kreditinės kortelės skola nepateikiamos jokiame kitame naujų sandorių rodiklyje.

| 46. | PFI palūkanų normų statistikos tikslais naujos paskolos nefinansinėms korporacijoms (išskyrus atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą ir kreditinės kortelės skolą), t. y. 2 priedėlio 37–54 rodikliai, apima visas paskolas, išskyrus (patogumo ir išplėstinę) kreditinės kortelės skolą, atnaujinamąsias paskolas ir sąskaitų pereikvojimą įmonėms, nesvarbu, kokia yra jų suma, o 62–85 rodikliai yra taikomi užtikrintoms paskoloms, kaip apibrėžta 60 punkte. 1 priedėlyje, taikomame likučiams, nurodytos paskolos nefinansinėms korporacijoms turi tokią pat reikšmę kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje ir apima atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą, patogumo ir išplėstinę kreditinės kortelės skolą. |
| --- | --- |

46.

PFI palūkanų normų statistikos tikslais naujos paskolos nefinansinėms korporacijoms (išskyrus atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą ir kreditinės kortelės skolą), t. y. 2 priedėlio 37–54 rodikliai, apima visas paskolas, išskyrus (patogumo ir išplėstinę) kreditinės kortelės skolą, atnaujinamąsias paskolas ir sąskaitų pereikvojimą įmonėms, nesvarbu, kokia yra jų suma, o 62–85 rodikliai yra taikomi užtikrintoms paskoloms, kaip apibrėžta 60 punkte. 1 priedėlyje, taikomame likučiams, nurodytos paskolos nefinansinėms korporacijoms turi tokią pat reikšmę kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje ir apima atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą, patogumo ir išplėstinę kreditinės kortelės skolą.

| 47. | PFI palūkanų normų statistikos tikslais naujos vartojimo paskolos namų ūkiams t. y. 2 priedėlio 13–15, 30 ir 55–57 rodikliai, apibrėžiamos kaip paskolos, išskyrus (išplėstinę ar patogumo) kreditinės kortelės skolą ar atnaujinamąsias paskolas ir sąskaitų pereikvojimą, suteiktos asmeniniam prekių ir paslaugų vartojimui, o 55–57 rodikliai yra taikomi užtikrintoms paskoloms, kaip apibrėžta 60 punkte. 1 priedėlyje, taikomame likučiams, nurodytos vartojimo paskolos turi tokią pat reikšmę kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje ir apima atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą, patogumo ir išplėstinę kreditinės kortelės skolą. |
| --- | --- |

47.

PFI palūkanų normų statistikos tikslais naujos vartojimo paskolos namų ūkiams t. y. 2 priedėlio 13–15, 30 ir 55–57 rodikliai, apibrėžiamos kaip paskolos, išskyrus (išplėstinę ar patogumo) kreditinės kortelės skolą ar atnaujinamąsias paskolas ir sąskaitų pereikvojimą, suteiktos asmeniniam prekių ir paslaugų vartojimui, o 55–57 rodikliai yra taikomi užtikrintoms paskoloms, kaip apibrėžta 60 punkte. 1 priedėlyje, taikomame likučiams, nurodytos vartojimo paskolos turi tokią pat reikšmę kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje ir apima atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą, patogumo ir išplėstinę kreditinės kortelės skolą.

| 48. | Paskolos namų ūkiams būstui pirkti, t. y. 1 priedėlio 6–8 rodikliai ir 2 priedėlio 16–19 ir 31 rodikliai, gali būti užtikrintos arba ne, o 58–61 rodikliai yra taikomi užtikrintoms paskoloms, kaip apibrėžta 60 punkte. PFI palūkanų normų statistika 16–19 ir 31 rodikliuose nediferencijuotai apima užtikrintas ir neužtikrintas paskolas namų ūkiams būstui pirkti. PFI palūkanų normų statistikos tikslais naujos paskolos namų ūkiams būstui pirkti, t. y. 2 priedėlio 16–19, 31 ir 58–61 rodikliai, apibrėžiamos kaip kreditas, išskyrus atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą arba kreditinės kortelės skolą, skirtas investuoti į būstą, įskaitant statybą, garažų ir būsto pagerinimą (remontą). 1 priedėlyje, taikomame likučiams, nurodytos paskolos namų ūkiams būstui pirkti turi tokią pat reikšmę kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje ir apima atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą ir kreditinės kortelės skolą. |
| --- | --- |

48.

Paskolos namų ūkiams būstui pirkti, t. y. 1 priedėlio 6–8 rodikliai ir 2 priedėlio 16–19 ir 31 rodikliai, gali būti užtikrintos arba ne, o 58–61 rodikliai yra taikomi užtikrintoms paskoloms, kaip apibrėžta 60 punkte. PFI palūkanų normų statistika 16–19 ir 31 rodikliuose nediferencijuotai apima užtikrintas ir neužtikrintas paskolas namų ūkiams būstui pirkti. PFI palūkanų normų statistikos tikslais naujos paskolos namų ūkiams būstui pirkti, t. y. 2 priedėlio 16–19, 31 ir 58–61 rodikliai, apibrėžiamos kaip kreditas, išskyrus atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą arba kreditinės kortelės skolą, skirtas investuoti į būstą, įskaitant statybą, garažų ir būsto pagerinimą (remontą). 1 priedėlyje, taikomame likučiams, nurodytos paskolos namų ūkiams būstui pirkti turi tokią pat reikšmę kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje ir apima atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą ir kreditinės kortelės skolą.

| 49. | PFI palūkanų normų statistikos tikslais naujos paskolos namų ūkiams kitiems tikslams ,t. y. 2 priedėlio 20–22 ir 33–35 rodikliai, apibrėžiamos kaip paskolos, išskyrus atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą ar kreditinės kortelės skolą, suteiktos tokiais tikslais kaip verslas, skolos konsolidavimas, mokymasis ir t. t. 1 priedėlyje, taikomame likučiams, nurodytos kitos paskolos namų ūkiams turi tokią pat reikšmę kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje ir apima atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą ir kreditinės kortelės skolą. |
| --- | --- |

49.

PFI palūkanų normų statistikos tikslais naujos paskolos namų ūkiams kitiems tikslams ,t. y. 2 priedėlio 20–22 ir 33–35 rodikliai, apibrėžiamos kaip paskolos, išskyrus atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą ar kreditinės kortelės skolą, suteiktos tokiais tikslais kaip verslas, skolos konsolidavimas, mokymasis ir t. t. 1 priedėlyje, taikomame likučiams, nurodytos kitos paskolos namų ūkiams turi tokią pat reikšmę kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje ir apima atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą ir kreditinės kortelės skolą.

| 50. | Likučių PFI palūkanų normų atžvilgiu vartojimo paskolos, paskolos namų ūkiams būstui pirkti ir kitos paskolos namų ūkiams kitiems tikslams kartu apima visas reziduojančių kredito įstaigų ir kitų institucijų namų ūkiams suteiktas paskolas, įskaitant atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą ir (patogumo ir išplėstinę) kreditinės kortelės skolą. |
| --- | --- |

50.

Likučių PFI palūkanų normų atžvilgiu vartojimo paskolos, paskolos namų ūkiams būstui pirkti ir kitos paskolos namų ūkiams kitiems tikslams kartu apima visas reziduojančių kredito įstaigų ir kitų institucijų namų ūkiams suteiktas paskolas, įskaitant atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą ir (patogumo ir išplėstinę) kreditinės kortelės skolą.

| 51. | Naujų sandorių PFI palūkanų normų atžvilgiu išplėstinė kreditinės kortelės skola, atnaujinamosios paskolos, sąskaitų pereikvojimas, vartojimo paskolos namų ūkiams, paskolos būstui pirkti ir kitiems tikslams apima visas reziduojančių kredito įstaigų ir kitų institucijų namų ūkiams suteiktas paskolas. Patogumo kreditinės kortelės skola naujų sandorių PFI palūkanų normų statistikoje pateikiama ne atskirai, o įtraukiama į atitinkamus likučių straipsnius. |
| --- | --- |

51.

Naujų sandorių PFI palūkanų normų atžvilgiu išplėstinė kreditinės kortelės skola, atnaujinamosios paskolos, sąskaitų pereikvojimas, vartojimo paskolos namų ūkiams, paskolos būstui pirkti ir kitiems tikslams apima visas reziduojančių kredito įstaigų ir kitų institucijų namų ūkiams suteiktas paskolas. Patogumo kreditinės kortelės skola naujų sandorių PFI palūkanų normų statistikoje pateikiama ne atskirai, o įtraukiama į atitinkamus likučių straipsnius.

XIV.   Paskirstymas pagal sumos kategoriją

| 52. | Kitoms paskoloms nefinansinėms korporacijoms, t. y. 2 priedėlio 37–54 ir 62–85 rodikliams, skiriamos trys sumų kategorijos: a) „iki 0,25 milijono EUR imtinai“; b) „nuo 0,25 milijono EUR iki 1 milijono EUR imtinai“; ir c) „nuo 1 milijono EUR“. Suma taikoma vienai paskolos transakcijai, laikomai nauju sandoriu, o ne visiems sandoriams tarp nefinansinės korporacijos ir atskaitingo tarpininko. |
| --- | --- |

52.

Kitoms paskoloms nefinansinėms korporacijoms, t. y. 2 priedėlio 37–54 ir 62–85 rodikliams, skiriamos trys sumų kategorijos: a) „iki 0,25 milijono EUR imtinai“; b) „nuo 0,25 milijono EUR iki 1 milijono EUR imtinai“; ir c) „nuo 1 milijono EUR“. Suma taikoma vienai paskolos transakcijai, laikomai nauju sandoriu, o ne visiems sandoriams tarp nefinansinės korporacijos ir atskaitingo tarpininko.

XV.   Paskirstymas pagal pradinį terminą, įspėjamąjį laikotarpį arba pradinį palūkanų normos fiksavimo laikotarpį

| 53. | Priklausomai nuo priemonės rūšies ir nuo to, ar PFI palūkanų norma taikoma likučiams, ar naujiems sandoriams, statistikoje duomenys paskirstomi pagal pradinį terminą, įspėjamąjį laikotarpį ir (arba) pradinį palūkanų normos fiksavimo laikotarpį. Taip skirstant nurodomos laiko atkarposarba pradinės ir galinės ribos, pavyzdžiui, sutarto iki dvejų metų termino indėlio palūkanų norma nurodo visų indėlių, kurių sutartas pradinis terminas yra nuo dviejų dienų iki maksimalaus dvejų metų laikotarpio, vidutinę palūkanų normą, pasvertą pagal indėlio dydį. |
| --- | --- |

53.

Priklausomai nuo priemonės rūšies ir nuo to, ar PFI palūkanų norma taikoma likučiams, ar naujiems sandoriams, statistikoje duomenys paskirstomi pagal pradinį terminą, įspėjamąjį laikotarpį ir (arba) pradinį palūkanų normos fiksavimo laikotarpį. Taip skirstant nurodomos laiko atkarposarba pradinės ir galinės ribos, pavyzdžiui, sutarto iki dvejų metų termino indėlio palūkanų norma nurodo visų indėlių, kurių sutartas pradinis terminas yra nuo dviejų dienų iki maksimalaus dvejų metų laikotarpio, vidutinę palūkanų normą, pasvertą pagal indėlio dydį.

| 54. | Paskirstymas pagal pradinį terminą ir įspėjamąjį laikotarpį atitinka Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje pateiktas apibrėžtis. Pagal pradinį terminą paskirstomos visos su likučiais susijusios indėlių kategorijos, išskyrus atpirkimo sandorius, ir visos su likučiais susijusios paskolų kategorijos, kaip nurodyta 1 priedėlyje. Pagal pradinį terminą taip pat paskirstomi nauji sandoriai dėl sutarto termino indėlių, o pagal įspėjamąjį laikotarpį – nauji sandoriai dėl įspėjamojo laikotarpio indėlių, kaip nurodyta 2 priedėlyje. Kaip nustatyta 2 priedėlyje, kiekvienam 52 punkte nurodytam paskolos dydžiui atskirai pateikiami duomenys apie paskolas nefinansinėms korporacijoms, kurių pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis yra iki vienerių metų ir kurių pradinis terminas – nuo vienerių metų. |
| --- | --- |

54.

Paskirstymas pagal pradinį terminą ir įspėjamąjį laikotarpį atitinka Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje pateiktas apibrėžtis. Pagal pradinį terminą paskirstomos visos su likučiais susijusios indėlių kategorijos, išskyrus atpirkimo sandorius, ir visos su likučiais susijusios paskolų kategorijos, kaip nurodyta 1 priedėlyje. Pagal pradinį terminą taip pat paskirstomi nauji sandoriai dėl sutarto termino indėlių, o pagal įspėjamąjį laikotarpį – nauji sandoriai dėl įspėjamojo laikotarpio indėlių, kaip nurodyta 2 priedėlyje. Kaip nustatyta 2 priedėlyje, kiekvienam 52 punkte nurodytam paskolos dydžiui atskirai pateikiami duomenys apie paskolas nefinansinėms korporacijoms, kurių pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis yra iki vienerių metų ir kurių pradinis terminas – nuo vienerių metų.

| 55. | 2 priedėlyje nurodytos naujų sandorių paskolų palūkanų normos paskirstomos pagal sutartyje nurodytą pradinį palūkanų normos fiksavimo laikotarpį. PFI palūkanų normų statistikos tikslais pradinis fiksavimo laikotarpisapibrėžiamas kaip sutarties pradžioje nustatytas laikotarpis, per kurį palūkanų normos vertė nesikeis. Pradinis fiksavimo laikotarpis gali būti trumpesnis už pradinį paskolos terminą arba jam lygus. Palūkanų normos vertė laikoma nekintančia tik tuomet, jei ji apibrėžiama kaip tikslus lygis, pavyzdžiui, 10 %, arba kaip priedas prie orientacinės normos diferencialas tam tikru laiko momentu, pavyzdžiui, šešių mėnesių EURIBOR plius du procentiniai punktai tam tikrą iš anksto nustatytą dieną ir laiku. Jei sutarties pradžioje namų ūkis ar nefinansinė korporacija ir atskaitingas tarpininkas susitaria dėl paskolos palūkanų normos skaičiavimo tvarkos tam tikram laikotarpiui, pavyzdžiui, 6 mėnesių EURIBOR plius 2 procentiniai punktai trejiems metams, tai nelaikoma pradiniu normos fiksavimu, kadangi per šiuos trejus metus palūkanų normos vertė gali pakisti. Naujų paskolų sandorių PFI palūkanų normų statistikoje atspindimos tik tos palūkanų normos, dėl kurių pradinio fiksavimo laikotarpio susitarta sutarties pradžioje arba po naujų derybų dėl paskolos. Jei po šio pradinio fiksavimo laikotarpio palūkanų norma automatiškai tampa kintama norma, tai atspindima ne naujų sandorių PFI palūkanų normose, o tik likučių PFI palūkanų normose. |
| --- | --- |

55.

2 priedėlyje nurodytos naujų sandorių paskolų palūkanų normos paskirstomos pagal sutartyje nurodytą pradinį palūkanų normos fiksavimo laikotarpį. PFI palūkanų normų statistikos tikslais pradinis fiksavimo laikotarpisapibrėžiamas kaip sutarties pradžioje nustatytas laikotarpis, per kurį palūkanų normos vertė nesikeis. Pradinis fiksavimo laikotarpis gali būti trumpesnis už pradinį paskolos terminą arba jam lygus. Palūkanų normos vertė laikoma nekintančia tik tuomet, jei ji apibrėžiama kaip tikslus lygis, pavyzdžiui, 10 %, arba kaip priedas prie orientacinės normos diferencialas tam tikru laiko momentu, pavyzdžiui, šešių mėnesių EURIBOR plius du procentiniai punktai tam tikrą iš anksto nustatytą dieną ir laiku. Jei sutarties pradžioje namų ūkis ar nefinansinė korporacija ir atskaitingas tarpininkas susitaria dėl paskolos palūkanų normos skaičiavimo tvarkos tam tikram laikotarpiui, pavyzdžiui, 6 mėnesių EURIBOR plius 2 procentiniai punktai trejiems metams, tai nelaikoma pradiniu normos fiksavimu, kadangi per šiuos trejus metus palūkanų normos vertė gali pakisti. Naujų paskolų sandorių PFI palūkanų normų statistikoje atspindimos tik tos palūkanų normos, dėl kurių pradinio fiksavimo laikotarpio susitarta sutarties pradžioje arba po naujų derybų dėl paskolos. Jei po šio pradinio fiksavimo laikotarpio palūkanų norma automatiškai tampa kintama norma, tai atspindima ne naujų sandorių PFI palūkanų normose, o tik likučių PFI palūkanų normose.

| 56. | Paskoloms namų ūkiams skiriami šie pradinio palūkanų normos fiksavimo laikotarpiai:
  Paskoloms namų ūkiams vartojimui ir kitiems tikslams:






  — | kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimas iki vienerių metų (imtinai), |
| --- | --- | --- |

56.

Paskoloms namų ūkiams skiriami šie pradinio palūkanų normos fiksavimo laikotarpiai:

Paskoloms namų ūkiams vartojimui ir kitiems tikslams:

—

kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimas iki vienerių metų (imtinai),

| — | pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo vienerių iki penkerių metų (imtinai), |
| --- | --- |

—

pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo vienerių iki penkerių metų (imtinai),

| — | pradinis palūkanų normos fiksavimas ilgesniam negu penkerių metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

—

pradinis palūkanų normos fiksavimas ilgesniam negu penkerių metų laikotarpiui.

Paskoloms namų ūkiams būstui pirkti:

| — | kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimas iki vienerių metų (imtinai), |
| --- | --- |

—

kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimas iki vienerių metų (imtinai),

| — | pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo vienerių iki penkerių metų (imtinai), |
| --- | --- |

—

pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo vienerių iki penkerių metų (imtinai),

| — | pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo penkerių iki 10 metų (imtinai), ir |
| --- | --- |

—

pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo penkerių iki 10 metų (imtinai), ir

| — | pradinis palūkanų normos fiksavimas ilgesniam negu 10 metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

—

pradinis palūkanų normos fiksavimas ilgesniam negu 10 metų laikotarpiui.

| 57. | Paskoloms nefinansinėms korporacijoms „iki 0,25 milijono EUR“, „nuo 0,25 milijono EUR iki 1 milijono EUR“ ir „nuo 1 milijono EUR“ skiriami šie pradinio palūkanų normos fiksavimo laikotarpiai:






  — | kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimas iki trijų mėnesių (imtinai), |
| --- | --- | --- |

57.

Paskoloms nefinansinėms korporacijoms „iki 0,25 milijono EUR“, „nuo 0,25 milijono EUR iki 1 milijono EUR“ ir „nuo 1 milijono EUR“ skiriami šie pradinio palūkanų normos fiksavimo laikotarpiai:

—

kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimas iki trijų mėnesių (imtinai),

| — | pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo trijų mėnesių iki vienerių metų (imtinai), |
| --- | --- |

—

pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo trijų mėnesių iki vienerių metų (imtinai),

| — | pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo vienerių iki trejų metų (imtinai), |
| --- | --- |

—

pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo vienerių iki trejų metų (imtinai),

| — | pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo trejų iki penkerių metų (imtinai), |
| --- | --- |

—

pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo trejų iki penkerių metų (imtinai),

| — | pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo penkerių iki dešimties metų (imtinai), ir |
| --- | --- |

—

pradinis palūkanų normos fiksavimas nuo penkerių iki dešimties metų (imtinai), ir

| — | pradinis palūkanų normos fiksavimas ilgesniam negu 10 metų laikotarpiui. |
| --- | --- |

—

pradinis palūkanų normos fiksavimas ilgesniam negu 10 metų laikotarpiui.

| 58. | PFI palūkanų normų statistikos tikslais ‘kintama norma’ apibrėžiama kaip palūkanų norma, kurios palūkanos peržiūrimos nuolat (pvz., kiekvieną dieną) arba PFI nuožiūra. |
| --- | --- |

58.

PFI palūkanų normų statistikos tikslais ‘kintama norma’ apibrėžiama kaip palūkanų norma, kurios palūkanos peržiūrimos nuolat (pvz., kiekvieną dieną) arba PFI nuožiūra.

XVI.   Paskirstymas pagal įkaitu ir (arba) garantijomis užtikrintas paskolas

| 59. | Paskolos namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms, užtikrintos įkaitu ir (arba) garantijomis, papildomai atskirai pateikiamos visoms naujų sandorių PFI palūkanų normų kategorijoms, išskyrus kreditinės kortelės skolą, atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą bei paskolas kitiems tikslams. |
| --- | --- |

59.

Paskolos namų ūkiams ir nefinansinėms korporacijoms, užtikrintos įkaitu ir (arba) garantijomis, papildomai atskirai pateikiamos visoms naujų sandorių PFI palūkanų normų kategorijoms, išskyrus kreditinės kortelės skolą, atnaujinamąsias paskolas, sąskaitų pereikvojimą bei paskolas kitiems tikslams.

| 60. | PFI palūkanų normų statistikos tikslais paskolų paskirstymas pagal įkaitą ir (arba) garantijas apima visą sumą naujų sandorių paskolų, kurios buvo užtikrintos įkaitu naudojant 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (nauja redakcija) (6)4 straipsnio 31 punkte ir VIII priedo 1 dalies 6–25 punktuose apibrėžtą „tiesioginio kredito užtikrinimo“ priemonę, ir (arba) kurios buvo užtikrintos garantija naudojant Direktyvos 2006/48/EB 4 straipsnio 32 punkte ir VIII priedo 1 dalies 26–29 punktuose apibrėžtą „netiesioginio kredito užtikrinimo“ priemonę, tokiu būdu, kad įkaito ir (arba) garantijos vertė yra didesnė už visą paskolos sumą arba lygi jai. Jei PFI taiko kitokią sistemą nei „standartizuotas metodas“, kaip apibrėžta Direktyvoje 2006/48/EB priežiūros tikslais, tokias pat taisykles ji gali taikyti ir duomenų apie į šį paskirstymą įtrauktas paskolas teikimui. |
| --- | --- |

60.

PFI palūkanų normų statistikos tikslais paskolų paskirstymas pagal įkaitą ir (arba) garantijas apima visą sumą naujų sandorių paskolų, kurios buvo užtikrintos įkaitu naudojant 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/48/EB dėl kredito įstaigų veiklos pradėjimo ir vykdymo (nauja redakcija) (6)4 straipsnio 31 punkte ir VIII priedo 1 dalies 6–25 punktuose apibrėžtą „tiesioginio kredito užtikrinimo“ priemonę, ir (arba) kurios buvo užtikrintos garantija naudojant Direktyvos 2006/48/EB 4 straipsnio 32 punkte ir VIII priedo 1 dalies 26–29 punktuose apibrėžtą „netiesioginio kredito užtikrinimo“ priemonę, tokiu būdu, kad įkaito ir (arba) garantijos vertė yra didesnė už visą paskolos sumą arba lygi jai. Jei PFI taiko kitokią sistemą nei „standartizuotas metodas“, kaip apibrėžta Direktyvoje 2006/48/EB priežiūros tikslais, tokias pat taisykles ji gali taikyti ir duomenų apie į šį paskirstymą įtrauktas paskolas teikimui.

| 61. | NCB gali taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas duomenų teikimui apie palūkanų normas, taikomas įkaitu ir (arba) garantija užtikrintoms paskoloms nefinansinėms korporacijoms (62–85 rodikliai), ir apie šių paskolų sandorių sumas, jei nacionalinė agreguota atitinkamo straipsnio (37–54 rodikliai) sandorių suma, kuri apima visas paskolas, sudaro mažiau nei 10 % nacionalinės agreguotos sandorių sumos visų tos pačios dydžio kategorijos paskolų ir mažiau nei 2 % sandorių sumos tam pačiam dydžiui ir pradinio fiksavimo laikotarpio kategorijai euro zonos lygiu. Jei leidžiančios nukrypti nuostatos taikomos, šios ribos turi būti tikrinamos kasmet. |
| --- | --- |

61.

NCB gali taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas duomenų teikimui apie palūkanų normas, taikomas įkaitu ir (arba) garantija užtikrintoms paskoloms nefinansinėms korporacijoms (62–85 rodikliai), ir apie šių paskolų sandorių sumas, jei nacionalinė agreguota atitinkamo straipsnio (37–54 rodikliai) sandorių suma, kuri apima visas paskolas, sudaro mažiau nei 10 % nacionalinės agreguotos sandorių sumos visų tos pačios dydžio kategorijos paskolų ir mažiau nei 2 % sandorių sumos tam pačiam dydžiui ir pradinio fiksavimo laikotarpio kategorijai euro zonos lygiu. Jei leidžiančios nukrypti nuostatos taikomos, šios ribos turi būti tikrinamos kasmet.

5 DALIS

ATSKAITOMYBĖS ĮSIPAREIGOJIMAI

| 62. | Siekiant išvesti agreguotus duomenis, apimančius visas dalyvaujančias valstybes nares, kiekvienai 1 ir 2 priedėliuose nurodytai priemonių kategorijai taikomi trys agregavimo lygiai. |
| --- | --- |

62.

Siekiant išvesti agreguotus duomenis, apimančius visas dalyvaujančias valstybes nares, kiekvienai 1 ir 2 priedėliuose nurodytai priemonių kategorijai taikomi trys agregavimo lygiai.

XVII.   Statistinė informacija atskaitingų tarpininkų lygiu

| 63. | Kaip nurodyta 64–69 punktuose, pirmą agregavimo lygį atlieka atskaitingi tarpininkai. Tačiau NCB taip pat gali pareikalauti, kad atskaitingi tarpininkai pateiktų duomenis atskirų indėlių ir paskolų lygiu. Duomenys pateikiami dalyvaujančios valstybės narės, kurioje reziduoja atskaitingas tarpininkas, NCB. |
| --- | --- |

63.

Kaip nurodyta 64–69 punktuose, pirmą agregavimo lygį atlieka atskaitingi tarpininkai. Tačiau NCB taip pat gali pareikalauti, kad atskaitingi tarpininkai pateiktų duomenis atskirų indėlių ir paskolų lygiu. Duomenys pateikiami dalyvaujančios valstybės narės, kurioje reziduoja atskaitingas tarpininkas, NCB.

| 64. | Jei likučių palūkanų normos, t. y. 1 priedėlio 1–14 rodikliai, parengiamosužfiksuojant mėnesio pabaigos duomenis, atskaitingi tarpininkai kiekvienai priemonių kategorijai pateikia paskutinės mėnesio dienos vidutinę svertinę palūkanų normą. |
| --- | --- |

64.

Jei likučių palūkanų normos, t. y. 1 priedėlio 1–14 rodikliai, parengiamosužfiksuojant mėnesio pabaigos duomenis, atskaitingi tarpininkai kiekvienai priemonių kategorijai pateikia paskutinės mėnesio dienos vidutinę svertinę palūkanų normą.

| 65. | Jei likučių palūkanų normos, t. y. 1 priedėlio 1–14 rodikliai, parengiamos kaip netiesioginės vidutinės mėnesio normos, kiekvienai priemonių kategorijai atskaitingi tarpininkai pateikia sukauptas palūkanas, mokėtinas arba gautinas per mėnesį, ir to paties mėnesio vidutines indėlių ir paskolų atsargas. |
| --- | --- |

65.

Jei likučių palūkanų normos, t. y. 1 priedėlio 1–14 rodikliai, parengiamos kaip netiesioginės vidutinės mėnesio normos, kiekvienai priemonių kategorijai atskaitingi tarpininkai pateikia sukauptas palūkanas, mokėtinas arba gautinas per mėnesį, ir to paties mėnesio vidutines indėlių ir paskolų atsargas.

| 66. | Jei vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo palūkanų normos, t. y. 2 priedėlio 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ir 36 rodikliai, parengiamos užfiksuojant mėnesio pabaigos duomenis, atskaitingi tarpininkai kiekvienai priemonių kategorijai pateikia paskutinės mėnesio dienos vidutinę svertinę palūkanų normą. |
| --- | --- |

66.

Jei vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo palūkanų normos, t. y. 2 priedėlio 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ir 36 rodikliai, parengiamos užfiksuojant mėnesio pabaigos duomenis, atskaitingi tarpininkai kiekvienai priemonių kategorijai pateikia paskutinės mėnesio dienos vidutinę svertinę palūkanų normą.

| 67. | Jei vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo palūkanų normos, t. y. 2 priedėlio 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ir 36 rodikliai, parengiamos kaip netiesioginės vidutinės mėnesio normos, kiekvienai priemonių kategorijai atskaitingi tarpininkai pateikia sukauptas palūkanas, mokėtinas ar gautinas per mėnesį, ir to paties mėnesio vidutinį indėlių ir paskolų kiekį. |
| --- | --- |

67.

Jei vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, išplėstinės kreditinės kortelės skolos, atnaujinamųjų paskolų ir sąskaitų pereikvojimo palūkanų normos, t. y. 2 priedėlio 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32 ir 36 rodikliai, parengiamos kaip netiesioginės vidutinės mėnesio normos, kiekvienai priemonių kategorijai atskaitingi tarpininkai pateikia sukauptas palūkanas, mokėtinas ar gautinas per mėnesį, ir to paties mėnesio vidutinį indėlių ir paskolų kiekį.

| 68. | Kiekvienai naujų sandorių priemonių kategorijai, t. y. 2 priedėlio 2–4, 8–11, 13–22, 30–31, 33–35 ir 37–85 rodikliams, atskaitingi tarpininkai pateikia vidutinę svertinę palūkanų normą. Be to, kiekvienam iš 2 priedėlyje nurodytų 2–4, 8–11, 13–22, 33–35 ir 37–85 rodiklių atskaitingi tarpininkai pateikia kiekvienoje priemonių kategorijoje per mėnesį sudarytų naujų sandorių sumą. |
| --- | --- |

68.

Kiekvienai naujų sandorių priemonių kategorijai, t. y. 2 priedėlio 2–4, 8–11, 13–22, 30–31, 33–35 ir 37–85 rodikliams, atskaitingi tarpininkai pateikia vidutinę svertinę palūkanų normą. Be to, kiekvienam iš 2 priedėlyje nurodytų 2–4, 8–11, 13–22, 33–35 ir 37–85 rodiklių atskaitingi tarpininkai pateikia kiekvienoje priemonių kategorijoje per mėnesį sudarytų naujų sandorių sumą.

| 69. | Kredito įstaigos ir kitos institucijos, kurioms NCB leidžia teikti PFI palūkanų normų statistiką kartu kaip grupei, laikomos vienu atskaitingu tarpininku ir teikia 64–66 punktuose nurodytus duomenis, apimančius visą grupę. Be to, šie atskaitingi tarpininkai kiekvienais metais pateikia grupėje esančių atskaitingų institucijų skaičių ir kiekvienai priemonių kategorijai nurodo, kokia yra šių institucijų palūkanų normų dispersija. Grupėje esančių atskaitingų institucijų skaičius ir dispersija atspindi padėtį spalio mėnesį ir perduodami kartu su spalio mėnesio duomenimis. |
| --- | --- |

69.

Kredito įstaigos ir kitos institucijos, kurioms NCB leidžia teikti PFI palūkanų normų statistiką kartu kaip grupei, laikomos vienu atskaitingu tarpininku ir teikia 64–66 punktuose nurodytus duomenis, apimančius visą grupę. Be to, šie atskaitingi tarpininkai kiekvienais metais pateikia grupėje esančių atskaitingų institucijų skaičių ir kiekvienai priemonių kategorijai nurodo, kokia yra šių institucijų palūkanų normų dispersija. Grupėje esančių atskaitingų institucijų skaičius ir dispersija atspindi padėtį spalio mėnesį ir perduodami kartu su spalio mėnesio duomenimis.

XVIII.   Nacionalinės vidutinės svertinės palūkanų normos

| 70. | Antrą agregavimo lygį atlieka NCB. Jie agreguoja visų savo nacionalinių atskaitingų tarpininkų palūkanų normas ir susijusias sandorių sumas ir kiekvienai priemonių kategorijai parengia nacionalinę vidutinę svertinę palūkanų normą. Duomenys pateikiami Europos centriniam bankui (ECB). |
| --- | --- |

70.

Antrą agregavimo lygį atlieka NCB. Jie agreguoja visų savo nacionalinių atskaitingų tarpininkų palūkanų normas ir susijusias sandorių sumas ir kiekvienai priemonių kategorijai parengia nacionalinę vidutinę svertinę palūkanų normą. Duomenys pateikiami Europos centriniam bankui (ECB).

| 71. | Kiekvienai likučių priemonių kategorijai, t. y. 1 priedėlio 1–14 rodikliams, NCB pateikia nacionalinę vidutinę svertinę palūkanų normą. |
| --- | --- |

71.

Kiekvienai likučių priemonių kategorijai, t. y. 1 priedėlio 1–14 rodikliams, NCB pateikia nacionalinę vidutinę svertinę palūkanų normą.

| 72. | Kiekvienai naujų sandorių priemonių kategorijai, t. y. 2 priedėlio 1–23 ir 30–85 rodikliams, NCB pateikia nacionalinę vidutinę svertinę palūkanų normą. Be to, kiekvienam iš 2 priedėlyje pateiktų 2–4, 8–23, 33–35 ir 37–85 rodiklių NCB nurodo per atskaitinį mėnesį kiekvienoje priemonių kategorijoje nacionaliniu lygiu sudarytų naujų sandorių sumą. Šios naujų sandorių sumos apima visą visuomenęt. y. visą potencialiai atskaitingą visuomenės dalį. Todėl, jei renkantis atskaitingus tarpininkus taikomas atrankos metodas, visai visuomenei išvesti nacionaliniu lygiu naudojami išplėtimo koeficientai (7).Išplėtimo koeficientai yra atvirkščiai proporcingi pasirinkimo tikimybėms πi, t. y. 1/πi. Nustatoma visos visuomenės, Ŷ, naujų sandorių suma tuomet apskaičiuojama naudojant tokią bendrąją formulę:



  kai:






  yi | institucijos i naujų sandorių suma, ir |
| --- | --- | --- |
| πi | tikimybė pasirinkti instituciją i. |

72.

Kiekvienai naujų sandorių priemonių kategorijai, t. y. 2 priedėlio 1–23 ir 30–85 rodikliams, NCB pateikia nacionalinę vidutinę svertinę palūkanų normą. Be to, kiekvienam iš 2 priedėlyje pateiktų 2–4, 8–23, 33–35 ir 37–85 rodiklių NCB nurodo per atskaitinį mėnesį kiekvienoje priemonių kategorijoje nacionaliniu lygiu sudarytų naujų sandorių sumą. Šios naujų sandorių sumos apima visą visuomenęt. y. visą potencialiai atskaitingą visuomenės dalį. Todėl, jei renkantis atskaitingus tarpininkus taikomas atrankos metodas, visai visuomenei išvesti nacionaliniu lygiu naudojami išplėtimo koeficientai (7).Išplėtimo koeficientai yra atvirkščiai proporcingi pasirinkimo tikimybėms πi, t. y. 1/πi. Nustatoma visos visuomenės, Ŷ, naujų sandorių suma tuomet apskaičiuojama naudojant tokią bendrąją formulę:

Formula

kai:

yi

institucijos i naujų sandorių suma, ir

πi

tikimybė pasirinkti instituciją i.

| 73. | NCB pateikia likučių ir naujų sandorių PFI palūkanų normas ECB keturių skaičių po kablelio tikslumu. Tai nepažeidžia jokių NCB priimtų sprendimų dėl tikslumo lygmens, kuriuo jie nori rinkti duomenis. Paskelbtuose rezultatuose nurodomi ne daugiau kaip du skaičiai po kablelio. |
| --- | --- |

73.

NCB pateikia likučių ir naujų sandorių PFI palūkanų normas ECB keturių skaičių po kablelio tikslumu. Tai nepažeidžia jokių NCB priimtų sprendimų dėl tikslumo lygmens, kuriuo jie nori rinkti duomenis. Paskelbtuose rezultatuose nurodomi ne daugiau kaip du skaičiai po kablelio.

| 74. | Bet kokias su PFI palūkanų normų statistika susijusias reguliavimo priemones (jų pokyčius) NCB išdėsto metodinėse pastabose, kurios pateikiamos su nacionaliniais duomenimis. |
| --- | --- |

74.

Bet kokias su PFI palūkanų normų statistika susijusias reguliavimo priemones (jų pokyčius) NCB išdėsto metodinėse pastabose, kurios pateikiamos su nacionaliniais duomenimis.

| 75. | Atrankos metodą atskaitingų tarpininkų atrankai pasirinkę NCB pateikia pradinės imties atrankos paklaidos įvertį. Naujas įvertis pateikiamas po kiekvieno imties patikslinimo. |
| --- | --- |

75.

Atrankos metodą atskaitingų tarpininkų atrankai pasirinkę NCB pateikia pradinės imties atrankos paklaidos įvertį. Naujas įvertis pateikiamas po kiekvieno imties patikslinimo.

XIX.   Dalyvaujančių valstybių narių agreguoti rezultatai

| 76. | Galutinį kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės priemonių kategorijų agregavimo lygį visų dalyvaujančių valstybių narių lygiu vykdo ECB. |
| --- | --- |

76.

Galutinį kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės priemonių kategorijų agregavimo lygį visų dalyvaujančių valstybių narių lygiu vykdo ECB.

6 DALIS

KONKREČIŲ PRODUKTŲ TRAKTAVIMAS

| 77. | 78–86 punktuose apibrėžtų produktų traktavimas naudojamas kaip pavyzdys panašių ypatybių produktams. |
| --- | --- |

77.

78–86 punktuose apibrėžtų produktų traktavimas naudojamas kaip pavyzdys panašių ypatybių produktams.

| 78. | Laipsniškai didinamas (laipsniškai mažinamas) indėlis ar paskola yra toks fiksuoto termino indėlis ar paskola, kuriam taikoma palūkanų norma kiekvienais metais didėja (mažėja) iš anksto nustatytu procentinių punktų skaičiumi. Laipsniškai didinami (laipsniškai mažinami) indėliai ir paskolos yra priemonės, kurių palūkanų normos yra fiksuotos visam jų terminui. Dėl indėlio arba paskolos viso termino palūkanų normos ir kitų terminų bei sąlygų susitariama iš anksto laiko momentu t0 when the contract is signed. pasirašant sutartį. Laipsniškai didinamo indėlio pavyzdys – indėlis, kurio sutartas terminas yra ketveri metai, ir už kurį pirmaisiais metais gaunama 5 % palūkanų, antraisiais metais – 7 %, trečiaisiais – 9 % ir ketvirtaisiais – 13 % palūkanų. Naujų sandorių AAR, kuri į PFI palūkanų normų statistiką įtraukiama laiko momentu t0 yra faktorių „1 + palūkanų norma“. geometrinis vidurkis. Kaip numatyta 3 punkte, NCB gali reikalauti, kad atskaitingi tarpininkai šiai produkto rūšiai taikytų NDER. Likuči AAR, kuri skaičiuojama nuo laiko momento t0 iki t3, yra norma, kurią atskaitingas tarpininkas taiko PFI palūkanų normos skaičiavimo metu, t. y., naudojant sutarto ketverių metų termino indėlio pavyzdį – 5 % taikomi laiko momentu t0, 7 % – laiko momentu t1, 9 % – laiko momentu 2 ir 13 % – laiko momentu t3. |
| --- | --- |

78.

Laipsniškai didinamas (laipsniškai mažinamas) indėlis ar paskola yra toks fiksuoto termino indėlis ar paskola, kuriam taikoma palūkanų norma kiekvienais metais didėja (mažėja) iš anksto nustatytu procentinių punktų skaičiumi. Laipsniškai didinami (laipsniškai mažinami) indėliai ir paskolos yra priemonės, kurių palūkanų normos yra fiksuotos visam jų terminui. Dėl indėlio arba paskolos viso termino palūkanų normos ir kitų terminų bei sąlygų susitariama iš anksto laiko momentu t0 when the contract is signed. pasirašant sutartį. Laipsniškai didinamo indėlio pavyzdys – indėlis, kurio sutartas terminas yra ketveri metai, ir už kurį pirmaisiais metais gaunama 5 % palūkanų, antraisiais metais – 7 %, trečiaisiais – 9 % ir ketvirtaisiais – 13 % palūkanų. Naujų sandorių AAR, kuri į PFI palūkanų normų statistiką įtraukiama laiko momentu t0 yra faktorių „1 + palūkanų norma“. geometrinis vidurkis. Kaip numatyta 3 punkte, NCB gali reikalauti, kad atskaitingi tarpininkai šiai produkto rūšiai taikytų NDER. Likuči AAR, kuri skaičiuojama nuo laiko momento t0 iki t3, yra norma, kurią atskaitingas tarpininkas taiko PFI palūkanų normos skaičiavimo metu, t. y., naudojant sutarto ketverių metų termino indėlio pavyzdį – 5 % taikomi laiko momentu t0, 7 % – laiko momentu t1, 9 % – laiko momentu 2 ir 13 % – laiko momentu t3.

| 79. | PFI palūkanų normų statistikos tikslais paskolos, paimtos kaip „kredito linijų“ dalis, turi kokią pat reikšmę kaip apibrėžta ir klasifikuojama Reglamente (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32). Tik likučiai, t. y. sumos, kurios buvo paimtos ir dar negrąžintos kredito linijos kontekste, yra laikomi naujais sandoriais ir pateikiami PFI palūkanų normų statistikoje, kaip nustatyta 17 punkte. Per kredito liniją prieinamos sumos, kurios nebuvo paimtos arba jau yra grąžintos, nėra įtraukiamos nei kaip nauji sandoriai, nei kaip likučiai. |
| --- | --- |

79.

PFI palūkanų normų statistikos tikslais paskolos, paimtos kaip „kredito linijų“ dalis, turi kokią pat reikšmę kaip apibrėžta ir klasifikuojama Reglamente (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32). Tik likučiai, t. y. sumos, kurios buvo paimtos ir dar negrąžintos kredito linijos kontekste, yra laikomi naujais sandoriais ir pateikiami PFI palūkanų normų statistikoje, kaip nustatyta 17 punkte. Per kredito liniją prieinamos sumos, kurios nebuvo paimtos arba jau yra grąžintos, nėra įtraukiamos nei kaip nauji sandoriai, nei kaip likučiai.

| 80. | „Skėčio principo“ sutartis leidžia klientui gauti paskolas į kelių rūšių paskolų sąskaitas iki tam tikros maksimalios sumos, taikomos visoms paskolų sąskaitoms kartu. Tuo metu, kai susitariama dėl skėčio principo sutarties, paskolos forma ir (arba) paskolos gavimo laikas ir (arba) palūkanų norma nenustatomos, tačiau dėl daugelio galimybių gali būti susitarta. Tokia skėčio principo sutartis į PFI palūkanų normų statistiką neįtraukiama. Tačiau kai paskola, dėl kurios susitarta skėčio principo sutartyje, paimama, ji įtraukiama į atitinkamo straipsnio naujų sandorių ir likučių PFI palūkanų normų statistiką. |
| --- | --- |

80.

„Skėčio principo“ sutartis leidžia klientui gauti paskolas į kelių rūšių paskolų sąskaitas iki tam tikros maksimalios sumos, taikomos visoms paskolų sąskaitoms kartu. Tuo metu, kai susitariama dėl skėčio principo sutarties, paskolos forma ir (arba) paskolos gavimo laikas ir (arba) palūkanų norma nenustatomos, tačiau dėl daugelio galimybių gali būti susitarta. Tokia skėčio principo sutartis į PFI palūkanų normų statistiką neįtraukiama. Tačiau kai paskola, dėl kurios susitarta skėčio principo sutartyje, paimama, ji įtraukiama į atitinkamo straipsnio naujų sandorių ir likučių PFI palūkanų normų statistiką.

| 81. | Gali egzistuoti santaupų indėliai, kuriems taikomos bazinė palūkanų norma plius ištikimybės ir (arba) didėjimo priemoka. Tuo metu, kai indėlis padedamas, nėra žinoma, ar priemoka bus mokama. Mokėjimas priklauso nuo namų ūkio ar nefinansinės korporacijos būsimo taupymo požiūrio, kuris nėra žinomas. Paprastai tokios ištikimybės arba didėjimo priemokos į naujų sandorių AAR neįtraukiamos. Į likučių AAR visada įtraukiamos palūkanų normos, kurias atskaitingas tarpininkas taiko PFI palūkanų normų skaičiavimo metu. Taigi jei atskaitingas tarpininkas moka tokią ištikimybės arba didėjimo priemoką, tai atspindima likučių statistikoje. |
| --- | --- |

81.

Gali egzistuoti santaupų indėliai, kuriems taikomos bazinė palūkanų norma plius ištikimybės ir (arba) didėjimo priemoka. Tuo metu, kai indėlis padedamas, nėra žinoma, ar priemoka bus mokama. Mokėjimas priklauso nuo namų ūkio ar nefinansinės korporacijos būsimo taupymo požiūrio, kuris nėra žinomas. Paprastai tokios ištikimybės arba didėjimo priemokos į naujų sandorių AAR neįtraukiamos. Į likučių AAR visada įtraukiamos palūkanų normos, kurias atskaitingas tarpininkas taiko PFI palūkanų normų skaičiavimo metu. Taigi jei atskaitingas tarpininkas moka tokią ištikimybės arba didėjimo priemoką, tai atspindima likučių statistikoje.

| 82. | Namų ūkiams ar nefinansinėms korporacijoms gali būti siūlomos paskolos pagal jungtines išvestines sutartis, t. y. taikant palūkanų normų apsikeitimą/aukščiausią ribą/žemiausią ribą ir t. t. Paprastai tokios jungtinės išvestinės sutartys į naujų sandorių AAR neįtraukiamos. Į likučių AAR visada įtraukiamos palūkanų normos, kurias atskaitingas tarpininkas taiko PFI palūkanų normų skaičiavimo metu. Taigi jei tokia išvestinė sutartis yra vykdoma ir atskaitingas tarpininkas koreguoja namų ūkiui ar nefinansinei korporacijai taikomą palūkanų normą, tai atspindima likučių statistikoje. |
| --- | --- |

82.

Namų ūkiams ar nefinansinėms korporacijoms gali būti siūlomos paskolos pagal jungtines išvestines sutartis, t. y. taikant palūkanų normų apsikeitimą/aukščiausią ribą/žemiausią ribą ir t. t. Paprastai tokios jungtinės išvestinės sutartys į naujų sandorių AAR neįtraukiamos. Į likučių AAR visada įtraukiamos palūkanų normos, kurias atskaitingas tarpininkas taiko PFI palūkanų normų skaičiavimo metu. Taigi jei tokia išvestinė sutartis yra vykdoma ir atskaitingas tarpininkas koreguoja namų ūkiui ar nefinansinei korporacijai taikomą palūkanų normą, tai atspindima likučių statistikoje.

| 83. | Gali būti siūlomi indėliai, kuriuos sudaro dvi sudedamosios dalys: sutarto termino indėlis, kuriam taikoma fiksuota palūkanų norma, ir išvestinis dydis, kurio grąža susijusi su apibrėžto vertybinių popierių biržos indekso judėjimu arba dvišaliu valiutos kursu ir kurio minimali garantuojama grąža yra 0 %. Abiejų sudedamųjų dalių terminas gali būti toks pat arba gali skirtis. Sutarto termino indėlio palūkanų norma įtraukiama į naujų sandorių AAR, kadangi ji atspindi susitarimą tarp indėlininko ir atskaitingo tarpininko ir ji yra žinoma padedant pinigus. Indėlio kitos sudedamosios dalies grąža, susijusi su vertybinių popierių biržos indekso judėjimu arba dvišaliu valiutos kursu, sužinoma tik ex post, kai sueina produkto terminas, todėl ji negali būti įtraukta į naujų sandorių normą. Taigi įtraukiama tik minimali garantuojama grąža (paprastai 0 %). Į likučių AAR visada įtraukiamos palūkanų normos, kurias atskaitingas tarpininkas taiko PFI palūkanų normų skaičiavimo metu. Iki termino suėjimo dienos įtraukiama sutarto termino indėlio norma, taip pat indėlio su išvestiniu dydžiu minimali garantuojama grąža. Tik suėjus terminui likučių PFI palūkanų normos atspindi AAR, kurią moka atskaitingas tarpininkas. |
| --- | --- |

83.

Gali būti siūlomi indėliai, kuriuos sudaro dvi sudedamosios dalys: sutarto termino indėlis, kuriam taikoma fiksuota palūkanų norma, ir išvestinis dydis, kurio grąža susijusi su apibrėžto vertybinių popierių biržos indekso judėjimu arba dvišaliu valiutos kursu ir kurio minimali garantuojama grąža yra 0 %. Abiejų sudedamųjų dalių terminas gali būti toks pat arba gali skirtis. Sutarto termino indėlio palūkanų norma įtraukiama į naujų sandorių AAR, kadangi ji atspindi susitarimą tarp indėlininko ir atskaitingo tarpininko ir ji yra žinoma padedant pinigus. Indėlio kitos sudedamosios dalies grąža, susijusi su vertybinių popierių biržos indekso judėjimu arba dvišaliu valiutos kursu, sužinoma tik ex post, kai sueina produkto terminas, todėl ji negali būti įtraukta į naujų sandorių normą. Taigi įtraukiama tik minimali garantuojama grąža (paprastai 0 %). Į likučių AAR visada įtraukiamos palūkanų normos, kurias atskaitingas tarpininkas taiko PFI palūkanų normų skaičiavimo metu. Iki termino suėjimo dienos įtraukiama sutarto termino indėlio norma, taip pat indėlio su išvestiniu dydžiu minimali garantuojama grąža. Tik suėjus terminui likučių PFI palūkanų normos atspindi AAR, kurią moka atskaitingas tarpininkas.

| 84. | Nuo dvejų metų termino indėliai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje, gali apimti pensijų taupymo sąskaitas. Pagrindinė pensijų taupymo sąskaitų dalis gali būti investuojama į vertybinius popierius ir tokiu atveju sąskaitų palūkanų normos priklauso nuo šių vertybinių popierių pelno. Likusi pensijų taupymo sąskaitų dalis gali būti laikoma grynaisiais pinigais ir kredito įstaiga arba kita institucija nustato palūkanų normą tokiu pat būdu kaip ir kitiems indėliams. Tuo metu, kai padeda indėlį, namų ūkis nežino, kokia iš viso bus pensijų taupymo sąskaitos grąža ir ji gali būti ir neigiama. Be to, tuo metu, kai padedamas indėlis, namų ūkio ir kredito įstaigos ar kitos institucijos sutarta palūkanų norma yra taikoma tik indėlio daliai; ji netaikoma tai daliai, kuri investuota į vertybinius popierius. Taigi į PFI palūkanų normų statistiką įtraukiama tik ta indėlio dalis, kuri neinvestuota į vertybinius popierius. Pateikiama naujų sandorių AAR yra indėlio dalies palūkanų norma, dėl kurios indėlio padėjimo metu susitarė namų ūkis ir atskaitingas tarpininkas. Likučių AAR yra norma, kurią atskaitingas tarpininkas taiko pensijų taupymo sąskaitų indėlio daliai PFI palūkanų normų skaičiavimo metu. |
| --- | --- |

84.

Nuo dvejų metų termino indėliai, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje, gali apimti pensijų taupymo sąskaitas. Pagrindinė pensijų taupymo sąskaitų dalis gali būti investuojama į vertybinius popierius ir tokiu atveju sąskaitų palūkanų normos priklauso nuo šių vertybinių popierių pelno. Likusi pensijų taupymo sąskaitų dalis gali būti laikoma grynaisiais pinigais ir kredito įstaiga arba kita institucija nustato palūkanų normą tokiu pat būdu kaip ir kitiems indėliams. Tuo metu, kai padeda indėlį, namų ūkis nežino, kokia iš viso bus pensijų taupymo sąskaitos grąža ir ji gali būti ir neigiama. Be to, tuo metu, kai padedamas indėlis, namų ūkio ir kredito įstaigos ar kitos institucijos sutarta palūkanų norma yra taikoma tik indėlio daliai; ji netaikoma tai daliai, kuri investuota į vertybinius popierius. Taigi į PFI palūkanų normų statistiką įtraukiama tik ta indėlio dalis, kuri neinvestuota į vertybinius popierius. Pateikiama naujų sandorių AAR yra indėlio dalies palūkanų norma, dėl kurios indėlio padėjimo metu susitarė namų ūkis ir atskaitingas tarpininkas. Likučių AAR yra norma, kurią atskaitingas tarpininkas taiko pensijų taupymo sąskaitų indėlio daliai PFI palūkanų normų skaičiavimo metu.

| 85. | Būsto paskolų taupymo planai yra ilgalaikiai taupymo planai, kurie gali teikti mažą grąžą, tačiau, po tam tikro taupymo laikotarpio, suteikia namų ūkiui arba nefinansinei korporacijai teisę gauti būsto paskolą diskontuota norma. Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje, šie taupymo planai, kol jie naudojami kaip indėliai, klasifikuojami kaip sutarto nuo dvejų metų termino indėliai. Kai tik jie paverčiami paskola, jie klasifikuojami kaip paskolos namų ūkiams būstui pirki. Palūkanų normą, dėl kurios susitariama pradinio indėlio padėjimo metu, atskaitingi tarpininkai pateikia kaip naujų sandorių dėl indėlių palūkanų normą. Atitinkama naujo sandorio suma yra padėtų pinigų suma. Šios indėlio sumos padidėjimas laikui bėgant pateikiamas tik kaip likučiai. Tuo metu, kai indėlis paverčiamas paskola, ši nauja paskola įforminama kaip naujas sandoris dėl paskolos. Palūkanų norma yra atskaitingo tarpininko siūloma diskontuota norma. Svoris yra bendra paskolos, kuri teikiama namų ūkiui ar nefinansinei korporacijai, suma. |
| --- | --- |

85.

Būsto paskolų taupymo planai yra ilgalaikiai taupymo planai, kurie gali teikti mažą grąžą, tačiau, po tam tikro taupymo laikotarpio, suteikia namų ūkiui arba nefinansinei korporacijai teisę gauti būsto paskolą diskontuota norma. Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje, šie taupymo planai, kol jie naudojami kaip indėliai, klasifikuojami kaip sutarto nuo dvejų metų termino indėliai. Kai tik jie paverčiami paskola, jie klasifikuojami kaip paskolos namų ūkiams būstui pirki. Palūkanų normą, dėl kurios susitariama pradinio indėlio padėjimo metu, atskaitingi tarpininkai pateikia kaip naujų sandorių dėl indėlių palūkanų normą. Atitinkama naujo sandorio suma yra padėtų pinigų suma. Šios indėlio sumos padidėjimas laikui bėgant pateikiamas tik kaip likučiai. Tuo metu, kai indėlis paverčiamas paskola, ši nauja paskola įforminama kaip naujas sandoris dėl paskolos. Palūkanų norma yra atskaitingo tarpininko siūloma diskontuota norma. Svoris yra bendra paskolos, kuri teikiama namų ūkiui ar nefinansinei korporacijai, suma.

| 86. | Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje, indėliai, padėti pagal Prancūzijos reglamentuojamą būsto planą plan d’épargne-logement (PEL), klasifikuojami kaip sutarto nuo dvejų metų termino indėliai. Vyriausybė reguliuoja šiems PEL taikomas sąlygas ir nustato palūkanų normą, kuri nekinta per visą indėlio terminą, t. y. kiekvienai PEL „kartai“ taikoma su ja susijusi ta pati palūkanų norma. PEL laikomi ne mažiau kaip ketverius metus ir kiekvienais metais klientas padeda minimalią iš anksto nustatytą sumą, tačiau bet kuriuo plano galiojimo metu jam leidžiama didinti įmokas. Atskaitingi tarpininkai pradinį indėlį pradedant naują PEL pateikia kaip naują sandorį. Pinigų suma, kuri iš pradžių įnešama į PEL, gali būti labai maža, o tai reiškia, kad naujo sandorio normai suteiktas svoris taip pat bus santykinai mažas. Šis metodas užtikrina, kad naujo sandorio norma visada atspindi esamai PEL „kartai“ taikomas sąlygas. Naujiems PEL taikomos palūkanų normos pokyčiai atspindimi naujo sandorio normoje. Klientų reakcija į portfelio pakeitimą iš kitų ilgalaikių indėlių į anksčiau buvusius PEL atspindima ne naujų sandorių normose, o tik likučių palūkanų normose. Ketverių metų laikotarpio pabaigoje klientas gali kreiptis dėl paskolos diskontuota norma arba prašyti atnaujinti sutartį. Kadangi šis PEL atnaujinimas atliekamas automatiškai, klientui aktyviai nedalyvaujant, ir kadangi dėl sutarties sąlygų ir terminų, įskaitant palūkanų normą, iš naujo nesiderama, kaip numatyta 21 punkte, šis atnaujinimas nelaikomas nauju sandoriu. Atnaujinant sutartį klientui leidžiama įnešti papildomus indėlius, jei likutis neviršija nustatytos aukščiausios ribos, o sutartis neviršija nustatyto maksimalaus metų termino. Jei pasiekiama aukščiausia riba arba maksimalus terminas, sutartis įšaldoma. Namų ūkis ar nefinansinė korporacija išlaiko skolinimosi teises ir jiems vis dar suteikiamos palūkanos vadovaujantis tomis sąlygomis, kurios galiojo pradedant PEL, iki tol, kol pinigai paliekami banko sąskaitoje. Vyriausybė teikia subsidiją kaip palūkanų mokėjimą virš kredito įstaigos ar kitos institucijos siūlomos palūkanų normos. Kaip numatyta 6 punkte, į PFI palūkanų normų statistiką įtraukiama tik ta palūkanų mokėjimo dalis, kurią siūlo kredito įstaiga ar kita institucija. Į vyriausybės subsidiją, sumokamą per kredito įstaigą ar kitą instituciją, bet ne pačios kredito įstaigos ar kitos institucijos, neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

86.

Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 25/2009 (ECB/2008/32) II priedo 2 dalyje, indėliai, padėti pagal Prancūzijos reglamentuojamą būsto planą plan d’épargne-logement (PEL), klasifikuojami kaip sutarto nuo dvejų metų termino indėliai. Vyriausybė reguliuoja šiems PEL taikomas sąlygas ir nustato palūkanų normą, kuri nekinta per visą indėlio terminą, t. y. kiekvienai PEL „kartai“ taikoma su ja susijusi ta pati palūkanų norma. PEL laikomi ne mažiau kaip ketverius metus ir kiekvienais metais klientas padeda minimalią iš anksto nustatytą sumą, tačiau bet kuriuo plano galiojimo metu jam leidžiama didinti įmokas. Atskaitingi tarpininkai pradinį indėlį pradedant naują PEL pateikia kaip naują sandorį. Pinigų suma, kuri iš pradžių įnešama į PEL, gali būti labai maža, o tai reiškia, kad naujo sandorio normai suteiktas svoris taip pat bus santykinai mažas. Šis metodas užtikrina, kad naujo sandorio norma visada atspindi esamai PEL „kartai“ taikomas sąlygas. Naujiems PEL taikomos palūkanų normos pokyčiai atspindimi naujo sandorio normoje. Klientų reakcija į portfelio pakeitimą iš kitų ilgalaikių indėlių į anksčiau buvusius PEL atspindima ne naujų sandorių normose, o tik likučių palūkanų normose. Ketverių metų laikotarpio pabaigoje klientas gali kreiptis dėl paskolos diskontuota norma arba prašyti atnaujinti sutartį. Kadangi šis PEL atnaujinimas atliekamas automatiškai, klientui aktyviai nedalyvaujant, ir kadangi dėl sutarties sąlygų ir terminų, įskaitant palūkanų normą, iš naujo nesiderama, kaip numatyta 21 punkte, šis atnaujinimas nelaikomas nauju sandoriu. Atnaujinant sutartį klientui leidžiama įnešti papildomus indėlius, jei likutis neviršija nustatytos aukščiausios ribos, o sutartis neviršija nustatyto maksimalaus metų termino. Jei pasiekiama aukščiausia riba arba maksimalus terminas, sutartis įšaldoma. Namų ūkis ar nefinansinė korporacija išlaiko skolinimosi teises ir jiems vis dar suteikiamos palūkanos vadovaujantis tomis sąlygomis, kurios galiojo pradedant PEL, iki tol, kol pinigai paliekami banko sąskaitoje. Vyriausybė teikia subsidiją kaip palūkanų mokėjimą virš kredito įstaigos ar kitos institucijos siūlomos palūkanų normos. Kaip numatyta 6 punkte, į PFI palūkanų normų statistiką įtraukiama tik ta palūkanų mokėjimo dalis, kurią siūlo kredito įstaiga ar kita institucija. Į vyriausybės subsidiją, sumokamą per kredito įstaigą ar kitą instituciją, bet ne pačios kredito įstaigos ar kitos institucijos, neatsižvelgiama.

1 priedėlis

Likučių palūkanų normų priemonių kategorijos

Kiekvienai 1 lentelėje nurodytai kategorijai AAR arba NDER pateikiama kas mėnesį.

1 lentelė

| | Sektorius | Priemonės rūšis | Pradinis terminas, įspėjamasis laikotarpis, pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis | Likučio rodiklis | Atskaitomybės įsipareigojimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indėliai EUR | Iš namų ūkių | Sutarto termino | Iki 2 metų | 1 | AAR |
| Nuo 2 metų | 2 | AAR |
| Iš nefinansinių korporacijų | Sutarto termino | Iki 2 metų | 3 | AAR |
| Nuo 2 metų | 4 | AAR |
| Atpirkimo sandoriai | 5 | AAR |
| Paskolos EUR | Namų ūkiams | Būstui pirkti | Iki 1 metų | 6 | AAR |
| Nuo 1 ir iki 5 metų | 7 | AAR |
| Nuo 5 metų | 8 | AAR |
| Vartojimui ir kitiems tikslams | Iki 1 metų | 9 | AAR |
| Nuo 1 ir iki 5 metų | 10 | AAR |
| Nuo 5 metų | 11 | AAR |
| Nefinansinėms korporacijoms | Iki 1 metų | 12 | AAR |
| Nuo 1 ir iki 5 metų | 13 | AAR |
| Nuo 5 metų | 14 | AAR |

Sektorius

Priemonės rūšis

Pradinis terminas, įspėjamasis laikotarpis, pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis

Likučio rodiklis

Atskaitomybės įsipareigojimas

Indėliai EUR

Iš namų ūkių

Sutarto termino

Iki 2 metų

1

AAR

Nuo 2 metų

2

AAR

Iš nefinansinių korporacijų

Sutarto termino

Iki 2 metų

3

AAR

Nuo 2 metų

4

AAR

Atpirkimo sandoriai

5

AAR

Paskolos EUR

Namų ūkiams

Būstui pirkti

Iki 1 metų

6

AAR

Nuo 1 ir iki 5 metų

7

AAR

Nuo 5 metų

8

AAR

Vartojimui ir kitiems tikslams

Iki 1 metų

9

AAR

Nuo 1 ir iki 5 metų

10

AAR

Nuo 5 metų

11

AAR

Nefinansinėms korporacijoms

Iki 1 metų

12

AAR

Nuo 1 ir iki 5 metų

13

AAR

Nuo 5 metų

14

AAR

2 Priedėlis

Naujų sandorių palūkanų normų priemonių kategorijos

2, 3, 4 ir 5 lentelėse nurodytoms kategorijoms AAR arba NDER pateikiama kas mėnesį. Kartu su AAR pateikiama susijusi sandorių suma, jei lentelėse įrašytas žodis „suma“.

2 (išskyrus 33–35 rodiklius), 3 ir 5 lentelių kategorijos kiekvienoje lentelėje pateikiamos abipusiai išimtinai. Taigi paskola, pateikiama bet kuriame iš 2 lentelės (išskyrus 33–35 rodiklius) ir (arba) 3 lentelės ir (arba) 5 lentelės rodiklių daugiau nepateikiama jokiame kitame tos pačios lentelės rodiklyje, išskyrus paskolas, pateikiamas 33–35 rodikliuose, kurios taip pat turi būti pateiktos 20–22 rodikliuose. Visos paskolos, pateikiamos bet kurioje 3 lentelės kategorijoje, taip pat privalo būti atitinkamoje 2 lentelės kategorijoje. 4 lentelės rodikliai yra 2 lentelės subrodikliai ir, jei užtikrinti, 3 lentelės subrodikliai; taigi kiekviena 4 lentelėje pateikta paskola taip pat atitinkamai turi būti 2 arba 3 lentelėje.

5 lentelėje nurodoma tik APRC. 5 lentelėje nurodomos paskolos taip pat nurodomos atitinkamai 2, 3 ir 4 lentelėse, atsižvelgiant į skirtingą APRC metodologiją, kaip apibrėžta 9 punkte.

Naujų sandorių sąvoka taikoma visam kiekiui, t. y. vienadienių indėlių, įspėjamojo laikotarpio indėlių, atnaujinamųjų paskolų, sąskaitų pereikvojimo ir išplėstinės kreditinės kortelės skolos likučiams, t. y. 1, 5, 6, 7, 12, 23, 32, 36 rodikliams.

2 lentelė

| | Sektorius | Priemonės rūšis | Pradinis terminas, įspėjamasis laikotarpis, pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis | Naujų sandorių rodiklis | Atskaitomybės įsipareigojimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indėliai EUR | Iš namų ūkių | Vienadieniai | 1 | AAR |
| Sutarto termino | Iki 1 metų termino | 2 | AAR, suma |
| Nuo 1 ir iki 2 metų termino | 3 | AAR, suma |
| Nuo 2 metų termino | 4 | AAR, suma |
| Įspėjamojo laikotarpio (8) | Įspėjamojo iki 3 mėnesių laikotarpio | 5 | AAR |
| Įspėjamojo nuo 3 mėnesių laikotarpio | 6 | AAR |
| Iš nefinansinių korporacijų | Vienadieniai | 7 | AAR |
| Sutarto termino | Iki 1 metų termino | 8 | AAR, suma |
| Nuo 1 ir iki 2 metų termino | 9 | AAR, suma |
| Nuo 2 metų termino | 10 | AAR, suma |
| Atpirkimo sandoriai | 11 | AAR, suma |
| Paskolos EUR | Namų ūkiams | Atnaujinamosios paskolos ir sąskaitų pereikvojimas | 12 | AAR |
| Išplėstinė kreditinės kortelės skola | 32 | AAR |
| Vartojimui | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų | 13 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų | 14 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 metų | 15 | AAR, suma |
| Būstui pirkti | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų | 16 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų | 17 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų | 18 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų | 19 | AAR, suma |
| Kitiems tikslams | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų | 20 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų | 21 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 metų | 22 | AAR, suma |
| Kitiems tikslams, iš jų: Vieninteliams savininkams | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų | 33 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų | 34 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 metų | 35 | AAR, suma |
| Nefinansinėms korporacijoms | Atnaujinamosios paskolos ir sąskaitų pereikvojimas | 23 | AAR |
| Išplėstinė kreditinės kortelės skola | 36 | AAR |
| Paskolos, kurių suma iki 0,25 milijono EUR | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 3 mėnesių | 37 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 mėnesių ir iki 1 metų | 38 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 3 metų | 39 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 ir iki 5 metų | 40 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų | 41 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų | 42 | AAR, suma |
| Paskolos, kurių suma nuo 0,25 milijono EUR ir iki 1 milijono EUR | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 3 mėnesių | 43 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 mėnesių ir iki 1 metų | 44 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 3 metų | 45 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 ir iki 5 metų | 46 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų | 47 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų | 48 | AAR, suma |
| Paskolos, kurių suma nuo 1 milijono EUR | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 3 mėnesių | 49 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 mėnesių ir iki 1 metų | 50 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 3 metų | 51 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 ir iki 5 metų | 52 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų | 53 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų | 54 | AAR, suma |

Sektorius

Priemonės rūšis

Pradinis terminas, įspėjamasis laikotarpis, pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis

Naujų sandorių rodiklis

Atskaitomybės įsipareigojimas

Indėliai EUR

Iš namų ūkių

Vienadieniai

1

AAR

Sutarto termino

Iki 1 metų termino

2

AAR, suma

Nuo 1 ir iki 2 metų termino

3

AAR, suma

Nuo 2 metų termino

4

AAR, suma

Įspėjamojo laikotarpio (8)

Įspėjamojo iki 3 mėnesių laikotarpio

5

AAR

Įspėjamojo nuo 3 mėnesių laikotarpio

6

AAR

Iš nefinansinių korporacijų

Vienadieniai

7

AAR

Sutarto termino

Iki 1 metų termino

8

AAR, suma

Nuo 1 ir iki 2 metų termino

9

AAR, suma

Nuo 2 metų termino

10

AAR, suma

Atpirkimo sandoriai

11

AAR, suma

Paskolos EUR

Namų ūkiams

Atnaujinamosios paskolos ir sąskaitų pereikvojimas

12

AAR

Išplėstinė kreditinės kortelės skola

32

AAR

Vartojimui

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų

13

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų

14

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 metų

15

AAR, suma

Būstui pirkti

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų

16

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų

17

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų

18

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų

19

AAR, suma

Kitiems tikslams

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų

20

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų

21

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 metų

22

AAR, suma

Kitiems tikslams, iš jų: Vieninteliams savininkams

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų

33

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų

34

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 metų

35

AAR, suma

Nefinansinėms korporacijoms

Atnaujinamosios paskolos ir sąskaitų pereikvojimas

23

AAR

Išplėstinė kreditinės kortelės skola

36

AAR

Paskolos, kurių suma iki 0,25 milijono EUR

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 3 mėnesių

37

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 mėnesių ir iki 1 metų

38

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 3 metų

39

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 ir iki 5 metų

40

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų

41

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų

42

AAR, suma

Paskolos, kurių suma nuo 0,25 milijono EUR ir iki 1 milijono EUR

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 3 mėnesių

43

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 mėnesių ir iki 1 metų

44

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 3 metų

45

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 ir iki 5 metų

46

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų

47

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų

48

AAR, suma

Paskolos, kurių suma nuo 1 milijono EUR

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 3 mėnesių

49

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 mėnesių ir iki 1 metų

50

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 3 metų

51

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 ir iki 5 metų

52

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų

53

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų

54

AAR, suma

3 lentelė

Nauji sandoriai dėl įkaitu ir (arba) garantijomis užtikrintų paskolų

| | Sektorius | Priemonės rūšis | Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis | Naujų sandorių rodiklis | Atskaitomybės įsipareigojimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paskolos EUR | Namų ūkiams | Vartojimui | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų | 55 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų | 56 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 metų | 57 | AAR, suma |
| Būstui pirkti | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų | 58 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų | 59 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų | 60 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų | 61 | AAR, suma |
| Nefinansinėms korporacijoms | Paskolos, kurių suma iki 0,25 milijono EUR | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 3 mėnesių | 62 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 mėnesių ir iki 1 metų | 63 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 3 metų | 64 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 ir iki 5 metų | 65 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų | 66 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų | 67 | AAR, suma |
| Paskolos, kurių suma nuo 0,25 milijono EUR ir iki 1 milijono EUR | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 3 mėnesių | 68 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 mėnesių ir iki 1 metų | 69 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 3 metų | 70 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 ir iki 5 metų | 71 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų | 72 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų | 73 | AAR, suma |
| Paskolos, kurių suma nuo 1 milijono EUR | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 3 mėnesių | 74 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 mėnesių ir iki 1 metų | 75 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 3 metų | 76 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 ir iki 5 metų | 77 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų | 78 | AAR, suma |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų | 79 | AAR, suma |

Sektorius

Priemonės rūšis

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis

Naujų sandorių rodiklis

Atskaitomybės įsipareigojimas

Paskolos EUR

Namų ūkiams

Vartojimui

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų

55

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų

56

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 metų

57

AAR, suma

Būstui pirkti

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų

58

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų

59

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų

60

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų

61

AAR, suma

Nefinansinėms korporacijoms

Paskolos, kurių suma iki 0,25 milijono EUR

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 3 mėnesių

62

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 mėnesių ir iki 1 metų

63

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 3 metų

64

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 ir iki 5 metų

65

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų

66

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų

67

AAR, suma

Paskolos, kurių suma nuo 0,25 milijono EUR ir iki 1 milijono EUR

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 3 mėnesių

68

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 mėnesių ir iki 1 metų

69

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 3 metų

70

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 ir iki 5 metų

71

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų

72

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų

73

AAR, suma

Paskolos, kurių suma nuo 1 milijono EUR

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 3 mėnesių

74

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 mėnesių ir iki 1 metų

75

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 3 metų

76

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 3 ir iki 5 metų

77

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 ir iki 10 metų

78

AAR, suma

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 10 metų

79

AAR, suma

4 lentelė

Nauji sandoriai dėl paskolų nefinansinėms korporacijoms, kurių pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis yra trumpesnis nei 1 metai ir kurių pradinis terminas yra nuo 1 metų

| | Sektorius | Priemonės rūšis | Visos paskolos / įkaitu/garantijomis užtikrintos paskolos pagal pradinį terminą | Naujų sandorių rodiklis | Atskaitomybės įsipareigojimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paskolos EUR | Nefinansinėms korporacijoms | Paskolos, kurių suma iki 0,25 milijono EUR | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų, pradinis terminas – nuo 1 metų | 80 | AAR, suma |
| Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų, pradinis terminas – nuo 1 metų, tik įkaitu/garantijomis užtikrintos paskolos | 81 | AAR, suma |
| Paskolos, kurių suma nuo 0,25 milijono EUR ir iki 1 milijono EUR | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų, pradinis terminas – nuo 1 metų | 82 | AAR, suma |
| Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų, pradinis terminas – nuo 1 metų, tik įkaitu/garantijomis užtikrintos paskolos | 83 | AAR, suma |
| Paskolos, kurių suma nuo 1 milijono EUR | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų, pradinis terminas – nuo 1 metų | 84 | AAR, suma |
| Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų, pradinis terminas – nuo 1 metų, tik įkaitu/garantijomis užtikrintos paskolos | 85 | AAR, suma |

Sektorius

Priemonės rūšis

Visos paskolos / įkaitu/garantijomis užtikrintos paskolos pagal pradinį terminą

Naujų sandorių rodiklis

Atskaitomybės įsipareigojimas

Paskolos EUR

Nefinansinėms korporacijoms

Paskolos, kurių suma iki 0,25 milijono EUR

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų, pradinis terminas – nuo 1 metų

80

AAR, suma

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų, pradinis terminas – nuo 1 metų, tik įkaitu/garantijomis užtikrintos paskolos

81

AAR, suma

Paskolos, kurių suma nuo 0,25 milijono EUR ir iki 1 milijono EUR

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų, pradinis terminas – nuo 1 metų

82

AAR, suma

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų, pradinis terminas – nuo 1 metų, tik įkaitu/garantijomis užtikrintos paskolos

83

AAR, suma

Paskolos, kurių suma nuo 1 milijono EUR

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų, pradinis terminas – nuo 1 metų

84

AAR, suma

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų, pradinis terminas – nuo 1 metų, tik įkaitu/garantijomis užtikrintos paskolos

85

AAR, suma

Sektorius

Nauji sandoriai dėl paskolų namų ūkiams

| | Sektorius | Priemonės rūšis | Visos paskolos | Naujų sandorių rodiklis | Atskaitomybės įsipareigojimas |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Paskolos EUR | Namų ūkiams | Vartojimui | APRC | 30 | APRC |
| Būstui pirkti | APRC | 31 | APRC |

Sektorius

Priemonės rūšis

Visos paskolos

Naujų sandorių rodiklis

Atskaitomybės įsipareigojimas

Paskolos EUR

Namų ūkiams

Vartojimui

APRC

30

APRC

Būstui pirkti

APRC

31

APRC

---

(1)  OL L 133, 2008 5 22, p. 66.

1

(2)  NCB gali taikyti išimtis dėl vartojimo kreditų ir paskolų namų ūkiams būstui pirkti ne pelno institucijų, teikiančių paslaugas namų ūkiams, atžvilgiu.

2

(3)  OL L 15, 2009 1 20, p. 14.

3

(4)  Kartu S.14 ir S.15, kaip apibrėžta 1995 m. Europos sąskaitų sistemoje (ESS), pateiktoje 1996 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2223/96 dėl Europos nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos Bendrijoje A priede, OL L 310, 1996 11 30, p. 1.

4

(5)  S.11, kaip apibrėžta ESS 1995.

5

(6)  OL L 177, 2006 6 30, p. 1.

6

(7)  Vidutinėms svertinėms palūkanų normoms išplėtimo koeficientų taikyti nereikia, jei įvertis pagal imtį yra laikomas lygiu visos potencialiai atskaitingos visuomenės dalies įverčiui (pvz., todėl, kad visus sandorius dėl atitinkamos priemonės sudarė imtyje esančios institucijos).

7

(8)  Šiai priemonių kategorijai namų ūkiai ir nefinansinės korporacijos sujungiami ir priskiriami namų ūkių sektoriui

8

---

III PRIEDAS

„IV PRIEDAS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO NUOSTATOS

Iki atskaitinio 2010 m. gruodžio mėnesio (imtinai) I priedo 10 punktas yra toks:

„Minimalus nacionalinės imties dydis yra toks, kad:

| a) | didžiausia atsitiktinė paklaida (1) naujų sandorių palūkanų normoms vidutiniškai visose priemonių kategorijose neviršija 10 bazinių punktų, kai patikimumo lygis 90 % (2); arba |
| --- | --- |

a)

didžiausia atsitiktinė paklaida (1) naujų sandorių palūkanų normoms vidutiniškai visose priemonių kategorijose neviršija 10 bazinių punktų, kai patikimumo lygis 90 % (2); arba

| b) | ji apima ne mažiau kaip 30 % reziduojančios potencialiai atskaitingos visuomenės dalies; kai 30 % reziduojančios potencialiai atskaitingos visuomenės dalies sudaro daugiau negu 100 tarpininkų, minimalus nacionalinės imties dydis vis dėlto gali būti apribotas iki 100 atskaitingų tarpininkų; arba |
| --- | --- |

b)

ji apima ne mažiau kaip 30 % reziduojančios potencialiai atskaitingos visuomenės dalies; kai 30 % reziduojančios potencialiai atskaitingos visuomenės dalies sudaro daugiau negu 100 tarpininkų, minimalus nacionalinės imties dydis vis dėlto gali būti apribotas iki 100 atskaitingų tarpininkų; arba

| c) | atskaitingi tarpininkai nacionalinėje imtyje apima ne mažiau kaip 75 % iš dalyvaujančiose valstybėse narėse reziduojančių namų ūkių ir nefinansinių korporacijų gautų indėlių eurais atsargų ir ne mažiau kaip 75 % jiems suteiktų paskolų eurais atsargų.“ |
| --- | --- |

c)

atskaitingi tarpininkai nacionalinėje imtyje apima ne mažiau kaip 75 % iš dalyvaujančiose valstybėse narėse reziduojančių namų ūkių ir nefinansinių korporacijų gautų indėlių eurais atsargų ir ne mažiau kaip 75 % jiems suteiktų paskolų eurais atsargų.“

Iki atskaitinio 2010 m. gruodžio mėnesio (imtinai) II priedo 61 punktas yra toks:

„NCB gali taikyti leidžiančias nukrypti nuostatas duomenų teikimui apie palūkanų normas, taikomas įkaitu ir (arba) garantija užtikrintoms paskoloms nefinansinėms korporacijoms, ir apie šių paskolų sandorių sumas (62–85 rodikliai), jei:

| — | nacionalinė agreguota atitinkamo straipsnio (37–54 rodikliai) sandorių suma, kuri apima visas paskolas, sudaro mažiau nei 10 % nacionalinės agreguotos sandorių sumos visų tos pačios dydžio kategorijos paskolų ir mažiau nei 2 % sandorių sumos to paties dydžio paskolų ir pradinio fiksavimo laikotarpio kategorijos euro zonos lygiu; arba |
| --- | --- |

—

nacionalinė agreguota atitinkamo straipsnio (37–54 rodikliai) sandorių suma, kuri apima visas paskolas, sudaro mažiau nei 10 % nacionalinės agreguotos sandorių sumos visų tos pačios dydžio kategorijos paskolų ir mažiau nei 2 % sandorių sumos to paties dydžio paskolų ir pradinio fiksavimo laikotarpio kategorijos euro zonos lygiu; arba

| — | nacionalinė agreguota atitinkamo straipsnio sandorių suma, kuri apima visas (užtikrintas ir neužtikrintas) paskolas, atitinkamam paskolos dydžiui ir pradinio fiksavimo laikotarpio kategorijai toliau pateikiamos lentelės rodiklių atžvilgiu (ankstesni naujų sandorių 24–29 rodikliai II priedo 2 priedėlio 2 lentelėje) 2008 m. gruodžio mėnesį yra mažesnė nei 100 milijonų EUR. |
| --- | --- |

—

nacionalinė agreguota atitinkamo straipsnio sandorių suma, kuri apima visas (užtikrintas ir neužtikrintas) paskolas, atitinkamam paskolos dydžiui ir pradinio fiksavimo laikotarpio kategorijai toliau pateikiamos lentelės rodiklių atžvilgiu (ankstesni naujų sandorių 24–29 rodikliai II priedo 2 priedėlio 2 lentelėje) 2008 m. gruodžio mėnesį yra mažesnė nei 100 milijonų EUR.

| | Sektorius | Priemonės rūšis | Pradinis terminas, įspėjamasis laikotarpis, pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis | Ankstesnis naujų sandorių rodiklis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Paskolos EUR | Nefinansinėms korporacijoms | Paskolos, kurių suma iki (3)1 milijono EUR | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų | 24 |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų | 25 |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 metų | 26 |
| Paskolos, kurių suma nuo 1 milijono EUR | Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų | 27 |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų | 28 |
| Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 metų | 29 |

Sektorius

Priemonės rūšis

Pradinis terminas, įspėjamasis laikotarpis, pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis

Ankstesnis naujų sandorių rodiklis

Paskolos EUR

Nefinansinėms korporacijoms

Paskolos, kurių suma iki (3)1 milijono EUR

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų

24

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų

25

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 metų

26

Paskolos, kurių suma nuo 1 milijono EUR

Kintama norma ir pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis iki 1 metų

27

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 1 ir iki 5 metų

28

Pradinis palūkanų normos fiksavimo laikotarpis nuo 5 metų

29

Jei leidžiančios nukrypti nuostatos taikomos, pirmiau minėtos ribos turi būti tikrinamos kasmet.““

---

(1)  Formula , kur D – maksimali atsitiktinė paklaida, zα/2 – iš įprasto pasiskirstymo arba bet kokio tinkamo pasiskirstymo pagal duomenų struktūrą (pvz.: t-pasiskirstymas) paskaičiuotas faktorius, laikant, kad patikimumo lygis 1-α, var(Image) – parametro (θ) statistinio įvertinimo dispersija ir var(Image) – parametro (θ) statistinio įvertinimo įvertinta dispersija.

1

α/2

(2)  NCB gali absoliutų 10 bazinių punktų matą, esant 90 % patikimumo lygiui, tiesiogiai paversti santykiniu statistiniam įvertinimui priimtinu maksimaliu dispersijos koeficientu.

2

(3)  „Iki“ reiškia „iki (imtinai)“.

3

---

DIREKTYVOS

| 8.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/97 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/97

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2009/27/EB

2009 m. balandžio 7 d.

iš dalies keičianti tam tikrų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/49/EB priedų technines nuostatas dėl rizikos valdymo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2006/49/EB dėl investicinių įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo (1), ypač į jos 41 straipsnio 1 dalies g punktą,

kadangi:

| (1) | Siekdami užtikrinti nuoseklų Direktyvos 2006/49/EB įgyvendinimą ir taikymą visoje ES, 2006 m. Komisija ir Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas sukūrė darbo grupę (Kapitalo poreikių direktyvos perkėlimo grupė – CRDTG), kuriai patikėta svarstyti ir spręsti su direktyvos įgyvendinimu ir taikymu susijusius klausimus. CRDTG nuomone, tam tikras Direktyvos 2006/49/EB I, II ir VII priedų technines nuostatas reikia patikslinti, siekiant užtikrinti jų vienodą taikymą. Be to, tam tikros nuostatos neatitinka kredito įstaigų patikimo rizikos valdymo praktikos. Todėl šias nuostatas reikėtų pakeisti. |
| --- | --- |

(1)

Siekdami užtikrinti nuoseklų Direktyvos 2006/49/EB įgyvendinimą ir taikymą visoje ES, 2006 m. Komisija ir Europos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas sukūrė darbo grupę (Kapitalo poreikių direktyvos perkėlimo grupė – CRDTG), kuriai patikėta svarstyti ir spręsti su direktyvos įgyvendinimu ir taikymu susijusius klausimus. CRDTG nuomone, tam tikras Direktyvos 2006/49/EB I, II ir VII priedų technines nuostatas reikia patikslinti, siekiant užtikrinti jų vienodą taikymą. Be to, tam tikros nuostatos neatitinka kredito įstaigų patikimo rizikos valdymo praktikos. Todėl šias nuostatas reikėtų pakeisti.

| (2) | Todėl Direktyvą 2006/49/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti. |
| --- | --- |

(2)

Todėl Direktyvą 2006/49/EB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti.

| (3) | Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Europos bankininkystės komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(3)

Šioje direktyvoje numatytos priemonės atitinka Europos bankininkystės komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Direktyva 2006/49/EB iš dalies keičiama taip:

| 1) | I priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | 8. B punktas pakeičiamas taip:
  „B.   APSAUGOS PIRKĖJO TRAKTAVIMAS
  Pozicijos kredito riziką perleidžiančiai šaliai („apsaugos pirkėjui“) nustatomos pagal apsaugos pardavėjo pozicijas, išskyrus su kreditu susijusį vekselį (kuris emitentui nesukuria trumposios pozicijos). Jeigu tam tikru metu kartu su pasirinkimo pirkti sandoriu numatomas vertės padidėjimas, šis terminas laikomas apsaugos terminu. Pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinių finansinių priemonių ir n-tojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinių finansinių priemonių atveju taikomas ne atsižvelgimo į apsaugos pardavėjo poziciją principas, bet toliau nurodyta tvarka.

  Pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinės finansinės priemonės

  Kai įstaiga gauna kredito užtikrinimą kelioms pagrindinėms kredito išvestinės finansinės priemonės sudėtinėms dalims su sąlyga, kad pirmasis su turtu susijusių įsipareigojimų neįvykdymo atvejis yra mokėjimo priežastis ir dėl šio kredito įvykio sutartis nutraukiama, įstaiga gali užskaityti specifinę riziką sudedamajai daliai, kuriai taikomas mažiausias specifinės rizikos koeficientas iš visų pagrindinių sudedamųjų dalių pagal šio priedo 1 lentelę.

  N-tojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinės finansinės priemonės

  Kai n-tasis pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo atvejis yra mokėjimo pagal kredito užtikrinimą priežastis, apsaugos pirkėjas gali užskaityti specifinę riziką, tik jeigu užtikrinimas taip pat gautas 1–n-1 įsipareigojimų neįvykdymo atvejams arba kai n-1 įsipareigojimų neįvykdymo atvejai jau įvyko. Tokiais atvejais taikoma pirmiau išdėstyta pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinėms finansinėms priemonėms skirta metodika, tik atitinkamai pakeista, kad tiktų n-tojo įsipareigojimų neįvykdymo atvejo produktams.“ |
| --- | --- | --- |

1)

I priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

8. B punktas pakeičiamas taip:

„B.   APSAUGOS PIRKĖJO TRAKTAVIMAS

Pozicijos kredito riziką perleidžiančiai šaliai („apsaugos pirkėjui“) nustatomos pagal apsaugos pardavėjo pozicijas, išskyrus su kreditu susijusį vekselį (kuris emitentui nesukuria trumposios pozicijos). Jeigu tam tikru metu kartu su pasirinkimo pirkti sandoriu numatomas vertės padidėjimas, šis terminas laikomas apsaugos terminu. Pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinių finansinių priemonių ir n-tojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinių finansinių priemonių atveju taikomas ne atsižvelgimo į apsaugos pardavėjo poziciją principas, bet toliau nurodyta tvarka.

Pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinės finansinės priemonės

Kai įstaiga gauna kredito užtikrinimą kelioms pagrindinėms kredito išvestinės finansinės priemonės sudėtinėms dalims su sąlyga, kad pirmasis su turtu susijusių įsipareigojimų neįvykdymo atvejis yra mokėjimo priežastis ir dėl šio kredito įvykio sutartis nutraukiama, įstaiga gali užskaityti specifinę riziką sudedamajai daliai, kuriai taikomas mažiausias specifinės rizikos koeficientas iš visų pagrindinių sudedamųjų dalių pagal šio priedo 1 lentelę.

N-tojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinės finansinės priemonės

Kai n-tasis pozicijų įsipareigojimų neįvykdymo atvejis yra mokėjimo pagal kredito užtikrinimą priežastis, apsaugos pirkėjas gali užskaityti specifinę riziką, tik jeigu užtikrinimas taip pat gautas 1–n-1 įsipareigojimų neįvykdymo atvejams arba kai n-1 įsipareigojimų neįvykdymo atvejai jau įvyko. Tokiais atvejais taikoma pirmiau išdėstyta pirmojo įsipareigojimų neįvykdymo kredito išvestinėms finansinėms priemonėms skirta metodika, tik atitinkamai pakeista, kad tiktų n-tojo įsipareigojimų neįvykdymo atvejo produktams.“

| b) | 14 punkto 1 lentelė pakeičiama taip:
  „1   lentelė







  Kategorijos | Specifinės rizikos kapitalo poreikio koeficientas |
| --- | --- | --- |
| Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės 1 žingsnį arba kuriems būtų suteiktas 0 % rizikos koeficientas pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose. | 0 % |
| Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės 2 arba 3 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įstaigos, kuriems galima taikyti kredito kokybės 1 arba 2 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įstaigos, kuriems galima taikyti kredito kokybės 3 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB VI priedo 1 dalies 29 punkte, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įmonės, kuriems galima taikyti kredito kokybės 1, 2 arba 3 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose.
  Kitos pripažįstamos pozicijos, kaip apibrėžta 15 punkte. | 0,25 % (likęs terminas iki išpirkimo – šeši mėnesiai arba mažiau)
  1,00 % (likęs terminas iki išpirkimo – daugiau kaip 6 mėnesiai ir ne daugiau kaip 24 mėnesiai, įskaitant 24 mėnesius)
  1,60 % (likęs terminas iki išpirkimo – daugiau kaip 24 mėnesiai) |
| Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos arba įstaigos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės 4 arba 5 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įstaigos, kuriems galima taikyti kredito kokybės 3 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB VI priedo 1 dalies 26 punkte, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įmonės, kuriems galima taikyti kredito kokybės 4 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose. Pozicijos, kurioms neįmanoma taikyti pripažintos išorinės kredito rizikos vertinimo institucijos (ECAI) atliekamo kredito rizikos vertinimo. | 8,00 % |
| Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos arba įstaigos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės 6 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento nustatymo taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įmonės, kuriems galima taikyti kredito kokybės 5 arba 6 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento nustatymo taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose. | 12,00 %“ |

b)

14 punkto 1 lentelė pakeičiama taip:

„1   lentelė

Kategorijos

Specifinės rizikos kapitalo poreikio koeficientas

Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės 1 žingsnį arba kuriems būtų suteiktas 0 % rizikos koeficientas pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose.

0 %

Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės 2 arba 3 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įstaigos, kuriems galima taikyti kredito kokybės 1 arba 2 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įstaigos, kuriems galima taikyti kredito kokybės 3 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB VI priedo 1 dalies 29 punkte, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įmonės, kuriems galima taikyti kredito kokybės 1, 2 arba 3 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose.

Kitos pripažįstamos pozicijos, kaip apibrėžta 15 punkte.

0,25 % (likęs terminas iki išpirkimo – šeši mėnesiai arba mažiau)

1,00 % (likęs terminas iki išpirkimo – daugiau kaip 6 mėnesiai ir ne daugiau kaip 24 mėnesiai, įskaitant 24 mėnesius)

1,60 % (likęs terminas iki išpirkimo – daugiau kaip 24 mėnesiai)

Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos arba įstaigos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės 4 arba 5 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įstaigos, kuriems galima taikyti kredito kokybės 3 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB VI priedo 1 dalies 26 punkte, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įmonės, kuriems galima taikyti kredito kokybės 4 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose. Pozicijos, kurioms neįmanoma taikyti pripažintos išorinės kredito rizikos vertinimo institucijos (ECAI) atliekamo kredito rizikos vertinimo.

8,00 %

Skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja centrinė valdžia, taip pat kuriuos išleidžia centriniai bankai, tarptautinės organizacijos, daugiašaliai plėtros bankai arba valstybių narių regioninės ar vietos valdžios institucijos arba įstaigos ir kuriems galima taikyti kredito kokybės 6 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento nustatymo taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose, ir skolos vertybiniai popieriai, kuriuos išleidžia arba už kuriuos garantuoja įmonės, kuriems galima taikyti kredito kokybės 5 arba 6 žingsnį pagal pozicijų rizikos koeficiento nustatymo taisykles, nurodytas Direktyvos 2006/48/EB 78–83 straipsniuose.

12,00 %“

| 2) | II priedo 11 punktas pakeičiamas taip:






  „11. | Jeigu kredito išvestinė finansinė priemonė, įtraukta į prekybos knygą, yra vidinio apsidraudimo pozicijos dalis, o kredito užtikrinimas yra pripažįstamas pagal Direktyvą 2006/48/EB, laikoma, kad sandorio šalies rizikos, susijusios su kredito išvestinės finansinės priemonės pozicija, nėra. Kitaip įstaiga gali kapitalo poreikio sandorio šalies kredito rizikai padengti apskaičiavimo tikslais nuosekliai įtraukti visas kredito išvestines finansines priemones, įtrauktas į prekybos knygą, sudarančias vidinio apsidraudimo pozicijos dalį arba įsigytas kaip užtikrinimą CCR pozicijos atveju, jeigu kredito užtikrinimas pripažįstamas pagal Direktyvą 2006/48/EB.“ |
| --- | --- | --- |

2)

II priedo 11 punktas pakeičiamas taip:

„11.

Jeigu kredito išvestinė finansinė priemonė, įtraukta į prekybos knygą, yra vidinio apsidraudimo pozicijos dalis, o kredito užtikrinimas yra pripažįstamas pagal Direktyvą 2006/48/EB, laikoma, kad sandorio šalies rizikos, susijusios su kredito išvestinės finansinės priemonės pozicija, nėra. Kitaip įstaiga gali kapitalo poreikio sandorio šalies kredito rizikai padengti apskaičiavimo tikslais nuosekliai įtraukti visas kredito išvestines finansines priemones, įtrauktas į prekybos knygą, sudarančias vidinio apsidraudimo pozicijos dalį arba įsigytas kaip užtikrinimą CCR pozicijos atveju, jeigu kredito užtikrinimas pripažįstamas pagal Direktyvą 2006/48/EB.“

| 3) | VII priedo C dalies 3 punktas pakeičiamas taip:






  „3. | Nukrypstant nuo 1 ir 2 punktų, tuo atveju, jei įstaiga apdraudžia ne prekybos knygos kredito rizikos poziciją, naudodama į prekybos knygą įtrauktą kredito išvestinę finansinę priemonę (naudodama vidinį apsidraudimą), ne prekybos knygos pozicija laikoma neapdrausta skaičiuojant kapitalo poreikį, nebent įstaiga iš tinkamo trečiosios šalies užtikrinimo teikėjo įsigyja kredito išvestinę finansinę priemonę, atitinkančią Direktyvos 2006/48/EB VIII priedo 2 dalies 19 punkte nustatytus reikalavimus dėl ne prekybos knygos pozicijų. Nepažeidžiant II priedo 11 punkto antrojo sakinio, jei šis trečiosios šalies užtikrinimas įsigytas ir skaičiuojant kapitalo poreikį pripažįstamas kaip ne prekybos knygos pozicijos apdraudimas, nei vidaus, nei išorės kredito išvestinių finansinių priemonių apdraudimas neįtraukiamas į prekybos knygą kapitalo poreikiui apskaičiuoti.“ |
| --- | --- | --- |

3)

VII priedo C dalies 3 punktas pakeičiamas taip:

„3.

Nukrypstant nuo 1 ir 2 punktų, tuo atveju, jei įstaiga apdraudžia ne prekybos knygos kredito rizikos poziciją, naudodama į prekybos knygą įtrauktą kredito išvestinę finansinę priemonę (naudodama vidinį apsidraudimą), ne prekybos knygos pozicija laikoma neapdrausta skaičiuojant kapitalo poreikį, nebent įstaiga iš tinkamo trečiosios šalies užtikrinimo teikėjo įsigyja kredito išvestinę finansinę priemonę, atitinkančią Direktyvos 2006/48/EB VIII priedo 2 dalies 19 punkte nustatytus reikalavimus dėl ne prekybos knygos pozicijų. Nepažeidžiant II priedo 11 punkto antrojo sakinio, jei šis trečiosios šalies užtikrinimas įsigytas ir skaičiuojant kapitalo poreikį pripažįstamas kaip ne prekybos knygos pozicijos apdraudimas, nei vidaus, nei išorės kredito išvestinių finansinių priemonių apdraudimas neįtraukiamas į prekybos knygą kapitalo poreikiui apskaičiuoti.“

2 straipsnis

1.   Valstybės narės ne vėliau kaip iki 2010 m. spalio 31 d. priima ir paskelbia įstatymus ir kitus teisės aktus, kurių reikia šiai direktyvai įgyvendinti. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų nuostatų tekstus bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę.

Tas nuostatas jos taiko nuo 2010 m. gruodžio 31 d.

Valstybės narės, priimdamos tas nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės Komisijai pateikia šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2009 m. balandžio 7 d.

Komisijos vardu

Charlie McCREEVY

Komisijos narys

---

(1)  OL L 177, 2006 6 30, p. 201.

1

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 8.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/100

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. balandžio 6 d.

iš dalies keičiantis Tarybos sprendimą 79/542/EEB dėl nuostatų dėl gyvūnų transportavimo oru, gyvūnų tranzito per tam tikras trečiąsias šalis ir gyvūnų sveikatos sertifikatų tam tikrų neporanagių mėsai ir tam tikrai šviežiai mėsai vežti tranzitu ir sandėliuoti

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 2273)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/317/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos direktyvą 2002/99/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias žmonėms skirtų gyvūninės kilmės produktų gamybą, perdirbimą, paskirstymą ir importą (1), ypač į jos 8 straipsnio įžanginį sakinį, 8 straipsnio 4 punktą ir 8 straipsnio 5 punkto trečią įtrauką,

atsižvelgdama į 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos direktyvą 2004/68/EB, nustatančią gyvūnų sveikatos taisykles, reglamentuojančias tam tikrų kanopinių gyvūnų importą į ir tranzitą per Bendriją, iš dalies keičiančią Direktyvas 90/426/EEB ir 92/65/EEB ir panaikinančią Direktyvą 72/462/EEB (2), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 1976 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendime 79/542/EEB, sudarantis trečiųjų šalių arba jų dalių sąrašą ir nustatantis gyvūnų ir visuomenės sveikatos bei veterinarinio sertifikavimo reikalavimus, taikytinus importuojant į Bendriją tam tikrus gyvus gyvūnus ir jų šviežią mėsą (3), nustatytos sanitarinės sąlygos, taikytinos į Bendriją importuojamiems gyviems gyvūnams, išskyrus arklinius, ir importuojamai tokių gyvūnų, įskaitant arklinių, šviežiai mėsai, bet išskyrus mėsos pusgaminius. |
| --- | --- |

(1)

1976 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendime 79/542/EEB, sudarantis trečiųjų šalių arba jų dalių sąrašą ir nustatantis gyvūnų ir visuomenės sveikatos bei veterinarinio sertifikavimo reikalavimus, taikytinus importuojant į Bendriją tam tikrus gyvus gyvūnus ir jų šviežią mėsą (3), nustatytos sanitarinės sąlygos, taikytinos į Bendriją importuojamiems gyviems gyvūnams, išskyrus arklinius, ir importuojamai tokių gyvūnų, įskaitant arklinių, šviežiai mėsai, bet išskyrus mėsos pusgaminius.

| (2) | Sprendimo 79/542/EEB 6 straipsnis susijęs su importuoti į Bendriją skirtų gyvų gyvūnų transportavimu. Šiuos gyvūnus vežant oru Bendrijos gyvūnų sveikatai kyla pavojus dėl gyvūnų ligų sukėlėjus pernešančių vabzdžių, kurių gali būti oro transporto priemonėse. Todėl tikslinga numatyti šio transporto priemonių dezinsekcijos priemones, kad kartu su importuojamais gyvūnais į Bendriją nebūtų atsitiktinai įvežta ligų sukėlėjus pernešančių vabzdžių, kurie gali būti užkrėsti. |
| --- | --- |

(2)

Sprendimo 79/542/EEB 6 straipsnis susijęs su importuoti į Bendriją skirtų gyvų gyvūnų transportavimu. Šiuos gyvūnus vežant oru Bendrijos gyvūnų sveikatai kyla pavojus dėl gyvūnų ligų sukėlėjus pernešančių vabzdžių, kurių gali būti oro transporto priemonėse. Todėl tikslinga numatyti šio transporto priemonių dezinsekcijos priemones, kad kartu su importuojamais gyvūnais į Bendriją nebūtų atsitiktinai įvežta ligų sukėlėjus pernešančių vabzdžių, kurie gali būti užkrėsti.

| (3) | Sprendime 79/542/EEB numatyta, kad importuoti į Bendriją skirti gyvūnai gali būti vežami tranzitu tik per tas trečiąsias šalis, kurioms leidžiama į Bendriją eksportuoti tų pačių veislių gyvūnus. Tačiau leidžiama gyvūnus vežti tranzitu per tam tikras trečiąsias šalis, kurioms neleidžiama eksportuoti gyvūnų į Bendriją. Vežti tranzitu leidžiama tik tuomet, jei gyvūnai skirti nedelsiant paskersti, kai Bendrijoje jie bus atvežti į galutinę paskirties vietą. Šių trečiųjų šalių įtraukimo į sąrašą tvarka nustatyta, atsižvelgiant į kelis veiksnius, visų pirma gyvūnų sveikatos padėtį trečiojoje šalyje, gyvūnų nepažeidžiamumo garantijas juos vežant tranzitu, tikrinimą pasienio kontrolės postuose ir galutinėje paskirties vietoje. |
| --- | --- |

(3)

Sprendime 79/542/EEB numatyta, kad importuoti į Bendriją skirti gyvūnai gali būti vežami tranzitu tik per tas trečiąsias šalis, kurioms leidžiama į Bendriją eksportuoti tų pačių veislių gyvūnus. Tačiau leidžiama gyvūnus vežti tranzitu per tam tikras trečiąsias šalis, kurioms neleidžiama eksportuoti gyvūnų į Bendriją. Vežti tranzitu leidžiama tik tuomet, jei gyvūnai skirti nedelsiant paskersti, kai Bendrijoje jie bus atvežti į galutinę paskirties vietą. Šių trečiųjų šalių įtraukimo į sąrašą tvarka nustatyta, atsižvelgiant į kelis veiksnius, visų pirma gyvūnų sveikatos padėtį trečiojoje šalyje, gyvūnų nepažeidžiamumo garantijas juos vežant tranzitu, tikrinimą pasienio kontrolės postuose ir galutinėje paskirties vietoje.

| (4) | Svarstant gyvūnų transportavimo į Bendriją iš trečiųjų šalių arba per jas klausimą, reikėtų atsižvelgti ir į gyvūnų gerovės ir atsekamumo aspektus. Laikantis šiuo metu Bendrijoje galiojančių taisyklių, penėjimui skirti galvijai turi būti transportuojami ilgesniais maršrutais, kad būtų išvengta tranzito per tam tikras trečiąsias šalis, kurioms neleidžiama eksportuoti gyvūnų į Bendriją. Tai turi neigiamą poveikį gyvūnų gerovei. Todėl tikslinga sudaryti galimybę, kad ir penėjimui skirti galvijai būtų vežami tranzitu per trečiąsias šalis, kurioms neleidžiama eksportuoti gyvūnų į Bendriją. |
| --- | --- |

(4)

Svarstant gyvūnų transportavimo į Bendriją iš trečiųjų šalių arba per jas klausimą, reikėtų atsižvelgti ir į gyvūnų gerovės ir atsekamumo aspektus. Laikantis šiuo metu Bendrijoje galiojančių taisyklių, penėjimui skirti galvijai turi būti transportuojami ilgesniais maršrutais, kad būtų išvengta tranzito per tam tikras trečiąsias šalis, kurioms neleidžiama eksportuoti gyvūnų į Bendriją. Tai turi neigiamą poveikį gyvūnų gerovei. Todėl tikslinga sudaryti galimybę, kad ir penėjimui skirti galvijai būtų vežami tranzitu per trečiąsias šalis, kurioms neleidžiama eksportuoti gyvūnų į Bendriją.

| (5) | Be to, būtina užtikrinti atitinkamą gyvūnų sveikatos apsaugą Bendrijoje, kai penėjimui skirti gyvūnai atvežami tranzitu per trečiąsias šalis, kurioms neleidžiama eksportuoti gyvūnų į Bendriją. Todėl turėtų būti nustatytos tinkamos priemonės, taikytinos ir vežant tranzitu, ir galutinėje paskirties vietoje. Šios priemonės turėtų užtikrinti gyvūnų sveikatos būklę ir siuntos nepažeidžiamumą transportuojant ir riboti tolesnį gyvūnų judėjimą iš paskirties ūkių Bendrijoje. |
| --- | --- |

(5)

Be to, būtina užtikrinti atitinkamą gyvūnų sveikatos apsaugą Bendrijoje, kai penėjimui skirti gyvūnai atvežami tranzitu per trečiąsias šalis, kurioms neleidžiama eksportuoti gyvūnų į Bendriją. Todėl turėtų būti nustatytos tinkamos priemonės, taikytinos ir vežant tranzitu, ir galutinėje paskirties vietoje. Šios priemonės turėtų užtikrinti gyvūnų sveikatos būklę ir siuntos nepažeidžiamumą transportuojant ir riboti tolesnį gyvūnų judėjimą iš paskirties ūkių Bendrijoje.

| (6) | Paskirties valstybės narės kompetentinga veterinarijos institucija turėtų konkrečiai nurodyti paskirties ūkius. Nurodydama tokius ūkius kompetentinga veterinarijos institucija visų pirma turėtų užtikrinti gyvūnų kontrolę visą laikotarpį nuo atvežimo į ūkį dienos iki skerdimo dienos. |
| --- | --- |

(6)

Paskirties valstybės narės kompetentinga veterinarijos institucija turėtų konkrečiai nurodyti paskirties ūkius. Nurodydama tokius ūkius kompetentinga veterinarijos institucija visų pirma turėtų užtikrinti gyvūnų kontrolę visą laikotarpį nuo atvežimo į ūkį dienos iki skerdimo dienos.

| (7) | Sprendime 79/542/EEB, iš dalies pakeistame Komisijos sprendimu 2008/752/EB (4), yra nuoroda į Tarybos direktyvos 90/426/EEB (5) A priede išvardytas ligas, apie kurias būtina pranešti gyvūnų sveikatos sertifikatuose, reikalinguose tam tikrai naminių ir laukinių neporanagių mėsai. Kadangi tik afrikinė arklių liga ir įnosės gali būti pernešamos su mėsa, šiuose sertifikatuose turėtų būti įtraukta atskira nuoroda tik į šias ligas. |
| --- | --- |

(7)

Sprendime 79/542/EEB, iš dalies pakeistame Komisijos sprendimu 2008/752/EB (4), yra nuoroda į Tarybos direktyvos 90/426/EEB (5) A priede išvardytas ligas, apie kurias būtina pranešti gyvūnų sveikatos sertifikatuose, reikalinguose tam tikrai naminių ir laukinių neporanagių mėsai. Kadangi tik afrikinė arklių liga ir įnosės gali būti pernešamos su mėsa, šiuose sertifikatuose turėtų būti įtraukta atskira nuoroda tik į šias ligas.

| (8) | Kad Bendrijos teisės aktai būtų aiškūs ir nuoseklūs, gyvūnų sveikatos sertifikato pavyzdys „Tranzitas (sandėliavimas)“ turėtų būti išbrauktas iš Sprendimo 79/542/EEB II priedo, o šio sprendimo III priedas turėtų būti pakeistas. |
| --- | --- |

(8)

Kad Bendrijos teisės aktai būtų aiškūs ir nuoseklūs, gyvūnų sveikatos sertifikato pavyzdys „Tranzitas (sandėliavimas)“ turėtų būti išbrauktas iš Sprendimo 79/542/EEB II priedo, o šio sprendimo III priedas turėtų būti pakeistas.

| (9) | Todėl Sprendimą 79/542/EEB reikėtų atitinkamai iš dalies keisti. |
| --- | --- |

(9)

Todėl Sprendimą 79/542/EEB reikėtų atitinkamai iš dalies keisti.

| (10) | Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(10)

Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Sprendimas 79/542/EEB iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 6 straipsnio 1 dalis papildoma tokia antra pastraipa:
  „Gyvūnus transportuojant oru gardas arba talpykla, kuriuose jie vežami, ir aplinkinė zona purškiami tinkamu insekticidu prieš pat uždarant orlaivio duris ir kiekvieną kartą, kai orlaivio durys atidaromos vėliau, kol bus pasiekta galutinė paskirties vieta.“ |
| --- | --- |

1)

6 straipsnio 1 dalis papildoma tokia antra pastraipa:

„Gyvūnus transportuojant oru gardas arba talpykla, kuriuose jie vežami, ir aplinkinė zona purškiami tinkamu insekticidu prieš pat uždarant orlaivio duris ir kiekvieną kartą, kai orlaivio durys atidaromos vėliau, kol bus pasiekta galutinė paskirties vieta.“

| 2) | I, II ir III priedai iš dalies keičiami, kaip nurodyta šio sprendimo priede. |
| --- | --- |

2)

I, II ir III priedai iš dalies keičiami, kaip nurodyta šio sprendimo priede.

2 straipsnis

Šis sprendimas taikomas nuo 2009 m. kovo 1 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2009 m. balandžio 6 d.

Komisijos vardu

Androulla VASSILIOU

Komisijos narė

---

(1)  OL L 18, 2003 1 23, p. 11.

1

(2)  OL L 139, 2004 4 30, p. 321.

2

(3)  OL L 146, 1979 6 14, p. 15.

3

(4)  OL L 261, 2008 9 30, p. 1.

4

(5)  OL L 224, 1990 8 18, p. 42.

5

---

PRIEDAS

Sprendimo 79/542/EEB I, II ir III priedai iš dalies keičiami taip:

| 1) | I priedo 1 dalyje skyriaus „Specialiosios sąlygos“„I“ punktas pakeičiamas taip:







  „ „I“ | : | iš karto skersti skirtų gyvūnų arba penėjimui skirtų galvijų, vežamų iš vienos valstybės narės į kitą valstybę narę eilės tvarka numeruojamuose plomba užplombuotuose sunkvežimiuose, tranzitui per teritoriją. Plombos numeris turi būti nurodytas galvijų ir kiaulių sveikatos sertifikatuose, išduotuose pagal 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvos 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis (1) F priede nustatytą pavyzdį, bei avių ir ožkų sveikatos sertifikatuose, išduotuose pagal 1991 m. sausio 28 d. Tarybos direktyvos 91/68/EEB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, reglamentuojančių Bendrijos vidaus prekybą avimis ir ožkomis (2), E priedo I pavyzdį. Be to, plomba turi būti ant sunkvežimio, šiam atvažiavus į paskirties įvežimo į Bendriją pasienio kontrolės punktą, o jos numeris turi būti registruotas TRACES sistemoje. Prieš įvažiuojant į vieną ar kelias trečiąsias tranzito šalis Bendrijos išvežimo punkte ant sertifikato turi būti uždėtas kompetentingų veterinarijos institucijų antspaudas su šiuo tekstu: „TIK TRANZITUI TARP ĮVAIRIŲ EUROPOS SĄJUNGOS DALIŲ PER BUVUSIĄJĄ JUGOSLAVIJOS RESPUBLIKĄ MAKEDONIJĄ/JUODKALNIJĄ/SERBIJĄ (3)
   (4)”
  Penėjimui skirti galvijai turi būti vežami tiesiai į paskirties ūkį, kurį nurodo kompetentinga paskirties vietos veterinarijos institucija. Šie gyvūnai turi likti tame ūkyje, jeigu nėra skirti iš karto skersti. |
| --- | --- | --- | --- |

1)

I priedo 1 dalyje skyriaus „Specialiosios sąlygos“„I“ punktas pakeičiamas taip:

„ „I“

:

iš karto skersti skirtų gyvūnų arba penėjimui skirtų galvijų, vežamų iš vienos valstybės narės į kitą valstybę narę eilės tvarka numeruojamuose plomba užplombuotuose sunkvežimiuose, tranzitui per teritoriją. Plombos numeris turi būti nurodytas galvijų ir kiaulių sveikatos sertifikatuose, išduotuose pagal 1964 m. birželio 26 d. Tarybos direktyvos 64/432/EEB dėl gyvūnų sveikatos problemų, turinčių įtakos Bendrijos vidaus prekybai galvijais ir kiaulėmis (1) F priede nustatytą pavyzdį, bei avių ir ožkų sveikatos sertifikatuose, išduotuose pagal 1991 m. sausio 28 d. Tarybos direktyvos 91/68/EEB dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, reglamentuojančių Bendrijos vidaus prekybą avimis ir ožkomis (2), E priedo I pavyzdį. Be to, plomba turi būti ant sunkvežimio, šiam atvažiavus į paskirties įvežimo į Bendriją pasienio kontrolės punktą, o jos numeris turi būti registruotas TRACES sistemoje. Prieš įvažiuojant į vieną ar kelias trečiąsias tranzito šalis Bendrijos išvežimo punkte ant sertifikato turi būti uždėtas kompetentingų veterinarijos institucijų antspaudas su šiuo tekstu: „TIK TRANZITUI TARP ĮVAIRIŲ EUROPOS SĄJUNGOS DALIŲ PER BUVUSIĄJĄ JUGOSLAVIJOS RESPUBLIKĄ MAKEDONIJĄ/JUODKALNIJĄ/SERBIJĄ (3)
   (4)”

Penėjimui skirti galvijai turi būti vežami tiesiai į paskirties ūkį, kurį nurodo kompetentinga paskirties vietos veterinarijos institucija. Šie gyvūnai turi likti tame ūkyje, jeigu nėra skirti iš karto skersti.

| 2) | II priedo 2 dalis iš dalies keičiama taip:






  a) | Veterinarijos sertifikato pavyzdys EQU pakeičiamas taip: |
| --- | --- | --- |

2)

II priedo 2 dalis iš dalies keičiama taip:

a)

Veterinarijos sertifikato pavyzdys EQU pakeičiamas taip:

Image

Image

Image

| b) | Veterinarijos sertifikato pavyzdys EQW pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

b)

Veterinarijos sertifikato pavyzdys EQW pakeičiamas taip:

Image

Image

Image

| c) | Gyvūnų sveikatos sertifikato „Tranzitas/sandėliavimas“ pavyzdys išbrauktas. |
| --- | --- |

c)

Gyvūnų sveikatos sertifikato „Tranzitas/sandėliavimas“ pavyzdys išbrauktas.

| 3) | III priedas pakeičiamas taip:

  „III PRIEDAS

  (Tranzitas ir (arba) sandėliavimas) |
| --- | --- |

3)

III priedas pakeičiamas taip:

„III PRIEDAS

(Tranzitas ir (arba) sandėliavimas)

Image

Image

Image

---

(1)  OL L 121, 1964 7 29, p. 1977/64.

1

(2)  OL L 46, 1991 2 19, p. 19.

2

(3)  Išbraukti šalį, kuriai tai netaikoma.

3

(4)  Kosovas į Serbijos sudėtį neįeina, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244.’;

4

---

Klaidų ištaisymas

| 8.4.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 94/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 94/112

---

2009 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 271/2009 dėl leidimo endo-1,4-beta-ksilanazės ir endo-1,4-beta-gliukanazės preparatui kaip pašarų priedui nujunkytiems paršeliams, mėsiniams viščiukams, vištoms dedeklėms, mėsiniams kalakutams ir mėsinėms antims (leidimo turėtojas – bendrovė BASF SE) klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 91, 2009 m. balandžio 3 d.
  )

6 puslapis, priedas, 7 stulpelis „Mažiausias kiekis“, aktyvumo vienetai:

yra:

„TXT“,

turi būti:

„TXU“.

---