# Úřední věstník L 67/2009

| | ISSN 1725-5074 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | L 67 |
| | |
| České vydání | Právní předpisy | Svazek 5212. března 2009 |

ISSN 1725-5074

Úřední věstník

Evropské unie

L 67

České vydání

Právní předpisy

Svazek 5212. března 2009

---

| Obsah | | I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné | Strana |
| --- | --- | --- | --- |
| | | NAŘÍZENÍ |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 188/2009 ze dne 9. března 2009 o zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření týkajících se dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky | 1 |
| | * | Nařízení Rady (ES) č. 189/2009 ze dne 9. března 2009 o změně nařízení (ES) č. 1425/2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a kterým se ukončuje řízení týkající se dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie | 5 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 190/2009 ze dne 11. března 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny | 7 |
| | | Nařízení Komise (ES) č. 191/2009 ze dne 11. března 2009, kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty v odvětví cukru v rámci celních kvót a preferenčních dohod, o něž byly žádosti podány od 2. do 6. března 2009 | 9 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 192/2009 ze dne 11. března 2009, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008, kterým se zavádí společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely, pokud jde o výměnu důvěrných údajů mezi Komisí (Eurostatem) a členskými státy (
  1
  ) | 14 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 193/2009 ze dne 11. března 2009 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických | 22 |
| | * | Nařízení Komise (ES) č. 194/2009 ze dne 11. března 2009 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických | 50 |

Obsah

I   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

Strana

NAŘÍZENÍ

*

Nařízení Rady (ES) č. 188/2009 ze dne 9. března 2009 o zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření týkajících se dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky

1

*

Nařízení Rady (ES) č. 189/2009 ze dne 9. března 2009 o změně nařízení (ES) č. 1425/2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a kterým se ukončuje řízení týkající se dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie

5

Nařízení Komise (ES) č. 190/2009 ze dne 11. března 2009 o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

7

Nařízení Komise (ES) č. 191/2009 ze dne 11. března 2009, kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty v odvětví cukru v rámci celních kvót a preferenčních dohod, o něž byly žádosti podány od 2. do 6. března 2009

9

*

Nařízení Komise (ES) č. 192/2009 ze dne 11. března 2009, kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008, kterým se zavádí společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely, pokud jde o výměnu důvěrných údajů mezi Komisí (Eurostatem) a členskými státy (
  1
  )

1

14

*

Nařízení Komise (ES) č. 193/2009 ze dne 11. března 2009 o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických

22

*

Nařízení Komise (ES) č. 194/2009 ze dne 11. března 2009 o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických

50

| | | II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné |
| --- | --- | --- |
| | | ROZHODNUTÍ |
| | | Komise |
| | | 2009/180/ES |
| | * | Rozhodnutí Komise ze dne 11. března 2009 o zveřejnění odkazu na normu EN 12312-9:2005 Pozemní zařízení pro letadla – zvláštní požadavky – část 9: Nakládače kontejnerů/palet s omezením, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/37/ES
  (oznámeno pod číslem K(2009) 1551)

   (
  1
  ) | 85 |

II   Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

2009/180/ES

*

Rozhodnutí Komise ze dne 11. března 2009 o zveřejnění odkazu na normu EN 12312-9:2005 Pozemní zařízení pro letadla – zvláštní požadavky – část 9: Nakládače kontejnerů/palet s omezením, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/37/ES
  (oznámeno pod číslem K(2009) 1551)

   (
  1
  )

(oznámeno pod číslem K(2009) 1551)

1

85

| | | III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU |
| | * | Společná akce Rady 2009/181/SZBP ze dne 11. března 2009 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie v Bosně a Hercegovině | 88 |

III   Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

*

Společná akce Rady 2009/181/SZBP ze dne 11. března 2009 o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie v Bosně a Hercegovině

88

| | | IV   Jiné akty |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR |
| | | Stálý výbor států ESVO |
| | * | Rozhodnutí Stálého výboru členských států ESVO č. 5/2008/SC ze dne 4. prosince 2008, kterým se mění rozhodnutí Stálého výboru č. 5/2004/SC a č. 1/2007/SC, kterými se stanoví zásada sdílení nákladů na finanční mechanismus EHP | 93 |

IV   Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

Stálý výbor států ESVO

*

Rozhodnutí Stálého výboru členských států ESVO č. 5/2008/SC ze dne 4. prosince 2008, kterým se mění rozhodnutí Stálého výboru č. 5/2004/SC a č. 1/2007/SC, kterými se stanoví zásada sdílení nákladů na finanční mechanismus EHP

93

| | | Tiskové opravy |
| --- | --- | --- |
| | * | Oprava směrnice Rady 96/96/ES ze dne 20. prosince 1996 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se technických prohlídek motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (Úř. věst. L 46 ze dne 17.2.1997) (Zvláštní vydání v českém jazyce, kapitola 7, svazek 2, s. 514) | 95 |

Tiskové opravy

*

Oprava směrnice Rady 96/96/ES ze dne 20. prosince 1996 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se technických prohlídek motorových vozidel a jejich přípojných vozidel (Úř. věst. L 46 ze dne 17.2.1997) (Zvláštní vydání v českém jazyce, kapitola 7, svazek 2, s. 514)

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.
  Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička. |
| --- | --- |

CS

Akty, jejichž název není vyti_těn tučně, se vztahují ke každodennímu řízení záležitostí v zemědělství a obecně platí po omezenou dobu.

Názvy všech ostatních aktů jsou vytištěny tučně a předchází jim hvězdička.

---

I Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění je povinné

NAŘÍZENÍ

| 12.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 67/1

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 188/2009

ze dne 9. března 2009

o zastavení částečného prozatímního přezkumu antidumpingových opatření týkajících se dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   POSTUP

1.   Platná opatření

| (1) | Na základě šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). V původním šetření byla jako období šetření použita doba od 1. dubna 2003 do 31. března 2004. |
| --- | --- |

(1)

Na základě šetření (dále jen „původní šetření“) uložila Rada nařízením (ES) č. 1174/2005 (2) konečné antidumpingové clo z dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“). V původním šetření byla jako období šetření použita doba od 1. dubna 2003 do 31. března 2004.

| (2) | Nařízením (ES) č. 684/2008 (3) Rada vyjasnila definici výrobku v původním šetření. |
| --- | --- |

(2)

Nařízením (ES) č. 684/2008 (3) Rada vyjasnila definici výrobku v původním šetření.

2.   Žádost o přezkum

| (3) | Tento částečný prozatímní přezkum byl zahájen na základě žádosti podané a informací poskytnutých společností Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd. (dále jen „společnost Yale“), která je vývozcem z ČLR. Uvedené informace naznačovaly, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření pro společnost Yale zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Společnost Yale poskytla zejména zjevné důkazy o tom, že splňuje kritéria pro přiznání tržního zacházení a že by srovnání běžné hodnoty založené na jejích vlastních nákladech a na jejích vývozních cenách do Společenství vedlo k výrazně nižšímu dumpingovému rozpětí, než je stávající úroveň opatření. Proto se zdálo, že pokračujícího uplatňování stávající úrovně opatření založených na dříve stanovené úrovni dumpingu již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí. |
| --- | --- |

(3)

Tento částečný prozatímní přezkum byl zahájen na základě žádosti podané a informací poskytnutých společností Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd. (dále jen „společnost Yale“), která je vývozcem z ČLR. Uvedené informace naznačovaly, že okolnosti, na jejichž základě byla opatření pro společnost Yale zavedena, se změnily a že tyto změny mají trvalý charakter. Společnost Yale poskytla zejména zjevné důkazy o tom, že splňuje kritéria pro přiznání tržního zacházení a že by srovnání běžné hodnoty založené na jejích vlastních nákladech a na jejích vývozních cenách do Společenství vedlo k výrazně nižšímu dumpingovému rozpětí, než je stávající úroveň opatření. Proto se zdálo, že pokračujícího uplatňování stávající úrovně opatření založených na dříve stanovené úrovni dumpingu již není pro vyrovnání účinků dumpingu zapotřebí.

3.   Přezkumné šetření

| (4) | Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné zjevné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu, pokud jde o společnost Yale. |
| --- | --- |

(4)

Po konzultaci s poradním výborem Komise rozhodla, že existují dostatečné zjevné důkazy odůvodňující zahájení částečného prozatímního přezkumu, a zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (4) zahájila v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení částečný prozatímní přezkum omezený na zkoumání dumpingu, pokud jde o společnost Yale.

| (5) | Období šetření dumpingu se týkalo doby od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období přezkumného šetření“). |
| --- | --- |

(5)

Období šetření dumpingu se týkalo doby od 1. října 2006 do 30. září 2007 (dále jen „období přezkumného šetření“).

| (6) | Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla společnost Yale, představitele ČLR (dále jen „dotčená země“) a výrobní odvětví ve Společenství, jak bylo definováno v původním šetření. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(6)

Komise o zahájení přezkumu oficiálně vyrozuměla společnost Yale, představitele ČLR (dále jen „dotčená země“) a výrobní odvětví ve Společenství, jak bylo definováno v původním šetření. Zúčastněné strany dostaly příležitost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

| (7) | Komise zaslala dotazníky společnosti Yale, výrobcům výrobního odvětví ve Společenství, o nichž se vědělo, že se jich záležitost týká, známým výrobcům ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Kanadě, která byla v původním šetření vybrána jako srovnatelná země, a známým výrobcům ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Indii a Malajsii, které byly v průběhu původního šetření zmíněny jako možné alternativní srovnatelné země. Komise rovněž společnosti Yale zaslala formulář žádosti o tržní zacházení. |
| --- | --- |

(7)

Komise zaslala dotazníky společnosti Yale, výrobcům výrobního odvětví ve Společenství, o nichž se vědělo, že se jich záležitost týká, známým výrobcům ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Kanadě, která byla v původním šetření vybrána jako srovnatelná země, a známým výrobcům ručních paletových vozíků a jejich základních dílů v Indii a Malajsii, které byly v průběhu původního šetření zmíněny jako možné alternativní srovnatelné země. Komise rovněž společnosti Yale zaslala formulář žádosti o tržní zacházení.

| (8) | Odpovědi na dotazník a poznámky a informace obdržela od společnosti Yale a od jednoho výrobce výrobního odvětví ve Společenství. |
| --- | --- |

(8)

Odpovědi na dotazník a poznámky a informace obdržela od společnosti Yale a od jednoho výrobce výrobního odvětví ve Společenství.

| (9) | Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které pokládala pro rozhodnutí o přiznání tržního zacházení a stanovení dumpingu za nezbytné, získané informace analyzovala a provedla kontrolní návštěvy v těchto společnostech:






  — | Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, ČLR, |
| --- | --- | --- |

(9)

Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které pokládala pro rozhodnutí o přiznání tržního zacházení a stanovení dumpingu za nezbytné, získané informace analyzovala a provedla kontrolní návštěvy v těchto společnostech:

—

Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, ČLR,

| — | Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Německo. |
| --- | --- |

—

Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Německo.

B.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

1.   Dotčený výrobek

| (10) | Definice dotčeného výrobku odpovídá definici, která byla použita při původním šetření, blíže objasněné nařízením (ES) č. 684/2008. Dotčeným výrobkem jsou ruční paletové vozíky bez vlastního pohonu, používané pro manipulaci s materiály běžně umísťovanými na palety, a jejich základní díly, tj. podvozek a hydraulika, pocházející z ČLR, obvykle kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely nařízení, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo, uvedeného v 1. bodě odůvodnění, se za ruční paletové vozíky pokládají vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou). |
| --- | --- |

(10)

Definice dotčeného výrobku odpovídá definici, která byla použita při původním šetření, blíže objasněné nařízením (ES) č. 684/2008. Dotčeným výrobkem jsou ruční paletové vozíky bez vlastního pohonu, používané pro manipulaci s materiály běžně umísťovanými na palety, a jejich základní díly, tj. podvozek a hydraulika, pocházející z ČLR, obvykle kódů KN ex 8427 90 00 a ex 8431 20 00. Pro účely nařízení, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo, uvedeného v 1. bodě odůvodnění, se za ruční paletové vozíky pokládají vozíky na kolech podpírající zvedací vidlicová ramena pro manipulaci s paletami, určené k manuálnímu tlačení, tažení a řízení na hladkém, rovném a pevném povrchu, které provádí pěší obsluha za použití kloubové řídicí páky. Ruční paletové vozíky jsou určeny pouze ke zdvižení nákladu pumpováním řídicí páky do dostatečné výše k přepravení nákladu a nemají žádné jiné dodatečné funkce nebo použití, jako například i) přemísťování a zvedání nákladu za účelem jeho uložení výše nebo usnadnění při skladování nákladu (vysokozdvižné vozíky), ii) zakládání jedné palety na druhou (zakladače), iii) zdvižení nákladu na pracovní plošinu (nůžkové zvedáky) nebo iv) zvedání a vážení nákladu (paletové vozíky s váhou).

2.   Obdobný výrobek

| (11) | Současný přezkum ukázal, že ruční paletové vozíky a jejich základní díly vyráběné v ČLR společností Yale a prodávané na čínském trhu mají stejné základní fyzikální vlastnosti a stejné využití jako ruční paletové vozíky a jejich základní díly vyvážené do Společenství. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(11)

Současný přezkum ukázal, že ruční paletové vozíky a jejich základní díly vyráběné v ČLR společností Yale a prodávané na čínském trhu mají stejné základní fyzikální vlastnosti a stejné využití jako ruční paletové vozíky a jejich základní díly vyvážené do Společenství. Proto se tyto výrobky považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

C.   VÝSLEDKY ŠETŘENÍ

1.   Tržní zacházení

| (12) | V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření týkajících se dovozů pocházejících z ČLR stanoví běžná hodnota podle odstavce 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, kteří prokázali, že splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud tito vyvážející výrobci prokáží, že při výrobě a prodeji obdobného výrobku převládají podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:






  1) | společnosti provádějí obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech na základě tržních podmínek a bez zásadních zásahů státu; přitom se musí náklady zakládat na tržní hodnotě; |
| --- | --- | --- |

(12)

V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření týkajících se dovozů pocházejících z ČLR stanoví běžná hodnota podle odstavce 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, kteří prokázali, že splňují kritéria uvedená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pokud tito vyvážející výrobci prokáží, že při výrobě a prodeji obdobného výrobku převládají podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou uvedena níže ve stručné a souhrnné podobě a pouze pro orientaci:

1)

společnosti provádějí obchodní rozhodnutí a rozhodnutí o nákladech na základě tržních podmínek a bez zásadních zásahů státu; přitom se musí náklady zakládat na tržní hodnotě;

| 2) | společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech; |
| --- | --- |

2)

společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech;

| 3) | neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství; |
| --- | --- |

3)

neexistují žádná podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;

| 4) | právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví; |
| --- | --- |

4)

právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a vlastnictví;

| 5) | převody měn se provádějí podle tržních kurzů. |
| --- | --- |

5)

převody měn se provádějí podle tržních kurzů.

| (13) | Společnost Yale požádala o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a vyplnila formulář žádosti o tržní zacházení pro vyvážející výrobce ve stanovené lhůtě. |
| --- | --- |

(13)

Společnost Yale požádala o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a vyplnila formulář žádosti o tržní zacházení pro vyvážející výrobce ve stanovené lhůtě.

| (14) | Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání tržního zacházení v prostorách dotčené společnosti. |
| --- | --- |

(14)

Komise si vyžádala všechny informace, které považovala za nezbytné, a ověřila informace uvedené v žádosti o přiznání tržního zacházení v prostorách dotčené společnosti.

| (15) | Společnost Yale neprokázala, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Uvedená společnost nesplnila kritéria 1 a 2. |
| --- | --- |

(15)

Společnost Yale neprokázala, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Uvedená společnost nesplnila kritéria 1 a 2.

| (16) | Pokud jde o první kritérium, na místě bylo zjištěno, že stanovy společnosti obsahují explicitní omezení domácího prodeje. Konkrétně byla společnost povinna prodávat 100 % svých výrobků na zámořských trzích. Společnost Yale namítla, že tato omezení v podstatě nikdy nehrála žádnou roli, neboť v průběhu období přezkumného šetření uskutečnila prodej na domácím trhu v menším rozsahu. Společnost však nebyla schopna předložit konkrétní důkazy o tom, že nepodléhá de facto a de iure výše zmíněnému omezení uvedenému v jejích stanovách. Na místě byl dále zjištěn důkaz o vlivu státu na rozhodování společnosti, pokud jde o prodej na vývoz. Zjistilo se, že od roku 2002 společnost Yale využívá 50 % slevy na dani z příjmu. Tato sleva na dani vyplývá z příslušných prováděcích pravidel zákona o dani z příjmu pro podniky se zahraničními investicemi a pro zahraniční podniky. Uvedená pravidla stanoví, že podniky se zahraničními investicemi orientované na vývoz, jako je společnost Yale, s prodejem na vývoz dosahujícím 70 % a více celkového prodeje za daný rok mají nárok na 50 % snížení daně po uplynutí období slevy na dani z příjmu pro podniky. Z výše uvedeného vyplývá, že společnost Yale nepřijímá obchodní rozhodnutí, pokud jde o prodej na vývoz, pouze na základě tržních signálů odrážejících nabídku a poptávku. Uvedená společnost podléhá značnému vlivu státu, který spočívá v poskytování jistých daňových výhod na základě explicitní podmínky, že přijme určitá obchodní rozhodnutí, pokud jde o její domácí a vývozní prodej. S ohledem na všechny výše uvedené skutečnosti se následně došlo k závěru, že společnost neprokázala splnění prvního kritéria. |
| --- | --- |

(16)

Pokud jde o první kritérium, na místě bylo zjištěno, že stanovy společnosti obsahují explicitní omezení domácího prodeje. Konkrétně byla společnost povinna prodávat 100 % svých výrobků na zámořských trzích. Společnost Yale namítla, že tato omezení v podstatě nikdy nehrála žádnou roli, neboť v průběhu období přezkumného šetření uskutečnila prodej na domácím trhu v menším rozsahu. Společnost však nebyla schopna předložit konkrétní důkazy o tom, že nepodléhá de facto a de iure výše zmíněnému omezení uvedenému v jejích stanovách. Na místě byl dále zjištěn důkaz o vlivu státu na rozhodování společnosti, pokud jde o prodej na vývoz. Zjistilo se, že od roku 2002 společnost Yale využívá 50 % slevy na dani z příjmu. Tato sleva na dani vyplývá z příslušných prováděcích pravidel zákona o dani z příjmu pro podniky se zahraničními investicemi a pro zahraniční podniky. Uvedená pravidla stanoví, že podniky se zahraničními investicemi orientované na vývoz, jako je společnost Yale, s prodejem na vývoz dosahujícím 70 % a více celkového prodeje za daný rok mají nárok na 50 % snížení daně po uplynutí období slevy na dani z příjmu pro podniky. Z výše uvedeného vyplývá, že společnost Yale nepřijímá obchodní rozhodnutí, pokud jde o prodej na vývoz, pouze na základě tržních signálů odrážejících nabídku a poptávku. Uvedená společnost podléhá značnému vlivu státu, který spočívá v poskytování jistých daňových výhod na základě explicitní podmínky, že přijme určitá obchodní rozhodnutí, pokud jde o její domácí a vývozní prodej. S ohledem na všechny výše uvedené skutečnosti se následně došlo k závěru, že společnost neprokázala splnění prvního kritéria.

| (17) | Pokud jde o druhé kritérium, bylo na místě zjištěno, že nebyl brán ohled na základní zásady mezinárodních účetních standardů (např. pokud jde o akruální zásadu, politiku přepočtu směnných kurzů, nesprávné vyjádření finanční situace a využití účtů připravených pouze pro účely šetření), a to jak v účetnictví, tak při jeho auditu, což zpochybnilo spolehlivost účetnictví společnosti. Následně se došlo k závěru, že společnost neprokázala splnění druhého kritéria. |
| --- | --- |

(17)

Pokud jde o druhé kritérium, bylo na místě zjištěno, že nebyl brán ohled na základní zásady mezinárodních účetních standardů (např. pokud jde o akruální zásadu, politiku přepočtu směnných kurzů, nesprávné vyjádření finanční situace a využití účtů připravených pouze pro účely šetření), a to jak v účetnictví, tak při jeho auditu, což zpochybnilo spolehlivost účetnictví společnosti. Následně se došlo k závěru, že společnost neprokázala splnění druhého kritéria.

| (18) | Jak společnost Yale, tak příslušné výrobní odvětví Společenství dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Společnost Yale nepředložila žádné zvláštní poznámky, pokud jde o výše uvedená zjištění, ale jeden výrobce výrobního odvětví Společenství předložil několik obecných poznámek. |
| --- | --- |

(18)

Jak společnost Yale, tak příslušné výrobní odvětví Společenství dostaly možnost vyjádřit se k výše uvedeným zjištěním. Společnost Yale nepředložila žádné zvláštní poznámky, pokud jde o výše uvedená zjištění, ale jeden výrobce výrobního odvětví Společenství předložil několik obecných poznámek.

| (19) | Na základě výše uvedených zjištění se došlo k závěru, že společnost Yale neprokázala, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto jí nemohlo být poskytnuto tržní zacházení. |
| --- | --- |

(19)

Na základě výše uvedených zjištění se došlo k závěru, že společnost Yale neprokázala, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a proto jí nemohlo být poskytnuto tržní zacházení.

2.   Individuální zacházení

| (20) | Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, případné clo stanoví celostátně, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a lze jim proto přiznat individuální zacházení. |
| --- | --- |

(20)

Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na něž se uvedený článek vztahuje, případné clo stanoví celostátně, kromě případů, kdy jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení, a lze jim proto přiznat individuální zacházení.

| (21) | Společnost Yale rovněž požádala o individuální zacházení pro případ, že jí nebude přiznáno tržní zacházení. |
| --- | --- |

(21)

Společnost Yale rovněž požádala o individuální zacházení pro případ, že jí nebude přiznáno tržní zacházení.

| (22) | Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že uvedená společnost nesplňuje požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Během inspekce na místě se zejména zjistilo, jak je podrobně uvedeno v 16. bodě odůvodnění, že společnost neměla možnost svobodně si stanovit objem vývozu a podmínky prodeje. Jak je nastíněno výše, rozhodnutí společnosti ohledně domácího a vývozního prodeje byla skutečně ovlivněná omezeními, pokud jde o prodej, která uložil stát a jež jsou obsažena ve stanovách společnosti. Došlo se proto k závěru, že společnosti nelze přiznat individuální zacházení. |
| --- | --- |

(22)

Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že uvedená společnost nesplňuje požadavky stanovené v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Během inspekce na místě se zejména zjistilo, jak je podrobně uvedeno v 16. bodě odůvodnění, že společnost neměla možnost svobodně si stanovit objem vývozu a podmínky prodeje. Jak je nastíněno výše, rozhodnutí společnosti ohledně domácího a vývozního prodeje byla skutečně ovlivněná omezeními, pokud jde o prodej, která uložil stát a jež jsou obsažena ve stanovách společnosti. Došlo se proto k závěru, že společnosti nelze přiznat individuální zacházení.

3.   Dumpingové rozpětí v průběhu období přezkumného šetření

| (23) | Jak je popsáno výše v 18. a 22. bodě odůvodnění, společnosti Yale nebylo přiznáno ani tržní zacházení, ani individuální zacházení. Situace této společnosti se tedy v porovnání s původním šetřením nezměnila. V této souvislosti je třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění, je rozsah tohoto přezkumu omezen na dumping, pokud jde o společnost Yale. Vzhledem k tomu, že společnosti nebylo přiznáno ani tržní zacházení, ani individuální zacházení, nelze na základě tohoto přezkumu pro společnost Yale stanovit nové dumpingové rozpětí, ať už vyšší nebo nižší než stávající rozpětí. V neposlední řadě je třeba poznamenat, že v průběhu původního šetření byla společnost Yale známým vyvážejícím výrobcem v ČLR a Komise ji při zahájení původního šetření úředně uvědomila, avšak tato společnost nespolupracovala. Během původního šetření spolupracovalo pět vyvážejících výrobců, přičemž jednomu z nich bylo přiznáno tržní zacházení a čtyřem individuální zacházení. Pokud jde o společnost Yale, jejím dumpingovým rozpětím bylo celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny vývozce, kteří při původním šetření nespolupracovali. |
| --- | --- |

(23)

Jak je popsáno výše v 18. a 22. bodě odůvodnění, společnosti Yale nebylo přiznáno ani tržní zacházení, ani individuální zacházení. Situace této společnosti se tedy v porovnání s původním šetřením nezměnila. V této souvislosti je třeba připomenout, že jak je uvedeno ve 4. bodě odůvodnění, je rozsah tohoto přezkumu omezen na dumping, pokud jde o společnost Yale. Vzhledem k tomu, že společnosti nebylo přiznáno ani tržní zacházení, ani individuální zacházení, nelze na základě tohoto přezkumu pro společnost Yale stanovit nové dumpingové rozpětí, ať už vyšší nebo nižší než stávající rozpětí. V neposlední řadě je třeba poznamenat, že v průběhu původního šetření byla společnost Yale známým vyvážejícím výrobcem v ČLR a Komise ji při zahájení původního šetření úředně uvědomila, avšak tato společnost nespolupracovala. Během původního šetření spolupracovalo pět vyvážejících výrobců, přičemž jednomu z nich bylo přiznáno tržní zacházení a čtyřem individuální zacházení. Pokud jde o společnost Yale, jejím dumpingovým rozpětím bylo celostátní dumpingové rozpětí použitelné pro všechny vývozce, kteří při původním šetření nespolupracovali.

D.   ZASTAVENÍ PŘEZKUMU

| (24) | S ohledem na výsledky šetření by měl být přezkum zastaven beze změny výše cla uplatňovaného pro společnost Yale, to znamená, že by mělo být zachováno na úrovni sazby konečného antidumpingového cla stanovené v původním šetření, tj. 46,7 %. |
| --- | --- |

(24)

S ohledem na výsledky šetření by měl být přezkum zastaven beze změny výše cla uplatňovaného pro společnost Yale, to znamená, že by mělo být zachováno na úrovni sazby konečného antidumpingového cla stanovené v původním šetření, tj. 46,7 %.

E.   POSKYTOVÁNÍ INFORMACÍ

| (25) | Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, o které se opíral záměr zastavit probíhající přezkum a zachovat stávající antidumpingová cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů vyráběných společností Yale. |
| --- | --- |

(25)

Zúčastněné strany byly informovány o zásadních skutečnostech a důvodech, o které se opíral záměr zastavit probíhající přezkum a zachovat stávající antidumpingová cla na dovoz ručních paletových vozíků a jejich základních dílů vyráběných společností Yale.

| (26) | Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit svá stanoviska. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by změnily výše uvedené závěry. |
| --- | --- |

(26)

Všechny zúčastněné strany dostaly příležitost vyjádřit svá stanoviska. Nebyly předloženy žádné připomínky, které by změnily výše uvedené závěry.

| (27) | Po poskytnutí informací společnost Yale prohlásila, že by jí mělo být přiznáno individuální zacházení. Argumenty, které předložila, však nebyly dostatečně podloženy, a nemohly tedy zpochybnit výsledky šetření, jak jsou uvedeny v 16. a 22. bodě odůvodnění. Dopisem ze dne 22. ledna 2009, který byl zaslán Komisi, společnost Yale navíc stáhla svou žádost o částečný prozatímní přezkum. |
| --- | --- |

(27)

Po poskytnutí informací společnost Yale prohlásila, že by jí mělo být přiznáno individuální zacházení. Argumenty, které předložila, však nebyly dostatečně podloženy, a nemohly tedy zpochybnit výsledky šetření, jak jsou uvedeny v 16. a 22. bodě odůvodnění. Dopisem ze dne 22. ledna 2009, který byl zaslán Komisi, společnost Yale navíc stáhla svou žádost o částečný prozatímní přezkum.

| (28) | Tento přezkum by proto měl být zastaven beze změny nařízení Rady (ES) č. 1174/2005, |
| --- | --- |

(28)

Tento přezkum by proto měl být zastaven beze změny nařízení Rady (ES) č. 1174/2005,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Částečný prozatímní přezkum antidumpingových opatření týkajících se dovozu ručních paletových vozíků a jejich základních dílů pocházejících z Čínské lidové republiky, zahájený podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96, se zastavuje beze změny platných antidumpingových opatření.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2009.

Za Radu

předseda

P. NEČAS

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 189, 21.7.2005, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 192, 19.7.2008, s. 1.

3

(4)  Úř. věst. C 308, 19.12.2007, s. 15.

4

---

| 12.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 67/5

---

NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 189/2009

ze dne 9. března 2009

o změně nařízení (ES) č. 1425/2006, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Čínské lidové republiky a Thajska a kterým se ukončuje řízení týkající se dovozu některých plastových pytlů a sáčků pocházejících z Malajsie

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“),

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1425/2006 (2), a zejména článek 2 uvedeného nařízení,

s ohledem na návrh, který předložila Komise po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

A.   PŘEDCHOZÍ POSTUP

| (1) | Nařízením (ES) č. 1425/2006 Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu do Společenství některých plastových pytlů a sáčků kódů KN ex 3923 21 00 (kód TARIC 3923210020), ex 3923 29 10 (kód TARIC 3923291020) a ex 3923 29 90 (kód TARIC 3923299020) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska. Vzhledem k velkému počtu stran spolupracujících při šetření, které vedlo k uložení antidumpingového cla (dále jen „původní šetření“), byl vybrán vzorek čínských a thajských vyvážejících výrobců a společnostem zařazeným do vzorku byly uloženy individuální celní sazby v rozmezí od 4,8 % do 14,3 %, přičemž na ostatní spolupracující společnosti, které do vzorku zařazeny nebyly, byla uvalena celní sazba 8,4 % v případě ČLR a 7,9 % v případě Thajska. Společnostem, které se nepřihlásily nebo nespolupracovaly při šetření, byla uložena celní sazba 28,8 % v případě ČLR a 14,3 % v případě Thajska. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 1425/2006 Rada uložila konečné antidumpingové clo z dovozu do Společenství některých plastových pytlů a sáčků kódů KN ex 3923 21 00 (kód TARIC 3923210020), ex 3923 29 10 (kód TARIC 3923291020) a ex 3923 29 90 (kód TARIC 3923299020) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Thajska. Vzhledem k velkému počtu stran spolupracujících při šetření, které vedlo k uložení antidumpingového cla (dále jen „původní šetření“), byl vybrán vzorek čínských a thajských vyvážejících výrobců a společnostem zařazeným do vzorku byly uloženy individuální celní sazby v rozmezí od 4,8 % do 14,3 %, přičemž na ostatní spolupracující společnosti, které do vzorku zařazeny nebyly, byla uvalena celní sazba 8,4 % v případě ČLR a 7,9 % v případě Thajska. Společnostem, které se nepřihlásily nebo nespolupracovaly při šetření, byla uložena celní sazba 28,8 % v případě ČLR a 14,3 % v případě Thajska.

| (2) | Článek 2 nařízení (ES) č. 1425/2006 stanoví, že pokud nový vyvážející výrobce z ČLR nebo Thajska předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že






  — | během období šetření (od 1. dubna 2004 do 31. března 2005) („původní období šetření“) nevyvážel do Společenství výrobky popsané v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení (první kritérium), |
| --- | --- | --- |

(2)

Článek 2 nařízení (ES) č. 1425/2006 stanoví, že pokud nový vyvážející výrobce z ČLR nebo Thajska předloží Komisi dostatečné důkazy o tom, že

—

během období šetření (od 1. dubna 2004 do 31. března 2005) („původní období šetření“) nevyvážel do Společenství výrobky popsané v čl. 1 odst. 1 uvedeného nařízení (první kritérium),

| — | není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v ČLR nebo Thajsku, jejichž výrobky podléhají antidumpingovým opatřením uloženým uvedeným nařízením (druhé kritérium), a |
| --- | --- |

—

není ve spojení s žádným z vývozců nebo výrobců v ČLR nebo Thajsku, jejichž výrobky podléhají antidumpingovým opatřením uloženým uvedeným nařízením (druhé kritérium), a

| — | skutečně vyvezl do Společenství dotčené výrobky po období šetření, od kterého jsou opatření odvozena, nebo se smluvně neodvolatelně zavázal k vývozu podstatného množství výrobků do Společenství (třetí kritérium), |
| --- | --- |

—

skutečně vyvezl do Společenství dotčené výrobky po období šetření, od kterého jsou opatření odvozena, nebo se smluvně neodvolatelně zavázal k vývozu podstatného množství výrobků do Společenství (třetí kritérium),

může být článek 1 uvedeného nařízení změněn tak, že novému vyvážejícímu výrobci bude poskytnuta celní sazba použitelná pro spolupracující společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku, tj. 8,4 % v případě čínských a 7,9 % v případě thajských společností.

B.   ŽÁDOSTI NOVÝCH VYVÁŽEJÍCÍCH VÝROBCŮ

| (3) | Sedm společností (pět čínských a dvě thajské) požádalo, aby jim bylo přiznáno stejné zacházení jako společnostem, které spolupracovaly při původním šetření, ale nebyly zařazeny do vzorku (dále jen „status nového vyvážejícího výrobce“). |
| --- | --- |

(3)

Sedm společností (pět čínských a dvě thajské) požádalo, aby jim bylo přiznáno stejné zacházení jako společnostem, které spolupracovaly při původním šetření, ale nebyly zařazeny do vzorku (dále jen „status nového vyvážejícího výrobce“).

| (4) | Bylo přezkoumáno, zda těchto sedm společností splňuje kritéria pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce uvedená v článku 2 nařízení (ES) č. 1425/2006. |
| --- | --- |

(4)

Bylo přezkoumáno, zda těchto sedm společností splňuje kritéria pro udělení statusu nového vyvážejícího výrobce uvedená v článku 2 nařízení (ES) č. 1425/2006.

| (5) | Formulář žádosti byl zaslán všem sedmi žadatelům, kteří byli též požádáni o předložení důkazů svědčících o tom, že splňují tři výše uvedená kritéria. |
| --- | --- |

(5)

Formulář žádosti byl zaslán všem sedmi žadatelům, kteří byli též požádáni o předložení důkazů svědčících o tom, že splňují tři výše uvedená kritéria.

| (6) | Dvě čínské společnosti požadující status nového vyvážejícího výrobce nepředložilo požadované informace. Proto nebylo možné ověřit, zda tyto společnosti splňují kritéria uvedená v článku 2 nařízení (ES) č. 1425/2006, a jejich žádosti bylo nutné zamítnout. |
| --- | --- |

(6)

Dvě čínské společnosti požadující status nového vyvážejícího výrobce nepředložilo požadované informace. Proto nebylo možné ověřit, zda tyto společnosti splňují kritéria uvedená v článku 2 nařízení (ES) č. 1425/2006, a jejich žádosti bylo nutné zamítnout.

| (7) | Jedna thajská společnost předložila zavádějící informace a její žádost byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(7)

Jedna thajská společnost předložila zavádějící informace a její žádost byla proto zamítnuta.

| (8) | Jedna thajská společnost vyvážela dotčený výrobek do Společenství během období šetření. Nesplnila tak první kritérium a její žádost byla proto zamítnuta. |
| --- | --- |

(8)

Jedna thajská společnost vyvážela dotčený výrobek do Společenství během období šetření. Nesplnila tak první kritérium a její žádost byla proto zamítnuta.

| (9) | Důkazy předložené zbývajícími třemi čínskými vyvážejícími výrobci se považují za dostatečné k prokázání, že splňují kritéria stanovená v článku 2 nařízení (ES) č. 1425/2006, a tudíž k přiznání celní sazby použitelné pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (v případě čínských společností 8,4 %) a tedy doplnění jejich jmen na seznam vyvážejících výrobců v příloze I nařízení (ES) č. 1425/2006. |
| --- | --- |

(9)

Důkazy předložené zbývajícími třemi čínskými vyvážejícími výrobci se považují za dostatečné k prokázání, že splňují kritéria stanovená v článku 2 nařízení (ES) č. 1425/2006, a tudíž k přiznání celní sazby použitelné pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku (v případě čínských společností 8,4 %) a tedy doplnění jejich jmen na seznam vyvážejících výrobců v příloze I nařízení (ES) č. 1425/2006.

| (10) | Žadatelé a výrobní odvětví Společenství byli informováni o výsledcích šetření a byla jim dána příležitost předložit připomínky. |
| --- | --- |

(10)

Žadatelé a výrobní odvětví Společenství byli informováni o výsledcích šetření a byla jim dána příležitost předložit připomínky.

| (11) | Veškerá tvrzení a podání učiněná zúčastněnými stranami byla přezkoumána a řádně vzata v úvahu, pokud byla oprávněná, |
| --- | --- |

(11)

Veškerá tvrzení a podání učiněná zúčastněnými stranami byla přezkoumána a řádně vzata v úvahu, pokud byla oprávněná,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Do seznamu výrobců z Čínské lidové republiky uvedených v příloze I nařízení (ES) č. 1425/2006 se doplňují tyto společnosti:

| Společnost | Město |
| --- | --- |
| Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory | Chuej-čou |
| Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd. | Šen-čen |
| Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd. | Na-nan |

Společnost

Město

Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory

Chuej-čou

Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd.

Šen-čen

Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd.

Na-nan

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 9. března 2009.

Za Radu

předseda

P. NEČAS

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 270, 29.9.2006, s. 4.

2

---

| 12.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 67/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 67/7

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 190/2009

ze dne 11. března 2009

o stanovení paušálních dovozních hodnot pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 1580/2007 ze dne 21. prosince 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 2200/96, (ES) č. 2201/96 a (ES) č. 1182/2007 v odvětví ovoce a zeleniny (2), a zejména na čl. 138 odst. 1 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

Nařízení (ES) č. 1580/2007 stanoví na základě výsledků Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání kritéria, podle kterých má Komise stanovit paušální hodnoty pro dovoz ze třetích zemí, pokud jde o produkty a lhůty uvedené v části A přílohy XV uvedeného nařízení,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Paušální dovozní hodnoty uvedené v článku 138 nařízení (ES) č. 1580/2007 jsou stanoveny v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 12. března 2009.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. března 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

PŘÍLOHA

Paušální dovozní hodnoty pro určení vstupní ceny některých druhů ovoce a zeleniny

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Kód KN | Kódy třetích zemí (1) | Paušální dovozní hodnota |
| 0702 00 00 | JO | 78,3 |
| MA | 64,4 |
| TN | 134,4 |
| TR | 101,2 |
| ZZ | 94,6 |
| 0707 00 05 | EG | 147,3 |
| JO | 166,9 |
| MA | 93,4 |
| MK | 133,4 |
| TR | 147,6 |
| ZZ | 137,7 |
| 0709 90 70 | JO | 249,0 |
| MA | 58,8 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 132,7 |
| 0709 90 80 | EG | 74,5 |
| ZZ | 74,5 |
| 0805 10 20 | EG | 42,0 |
| IL | 52,8 |
| MA | 45,2 |
| TN | 56,6 |
| TR | 62,9 |
| ZZ | 51,9 |
| 0805 50 10 | EG | 51,3 |
| MA | 61,0 |
| TR | 46,2 |
| ZZ | 52,8 |
| 0808 10 80 | AR | 103,2 |
| CA | 86,3 |
| CL | 100,5 |
| CN | 85,4 |
| MK | 22,7 |
| US | 119,3 |
| UY | 68,9 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 144,0 |
| CN | 46,0 |
| US | 105,7 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 94,9 |

(EUR/100 kg)

Kód KN

Kódy třetích zemí (1)

Paušální dovozní hodnota

0702 00 00

JO

78,3

MA

64,4

TN

134,4

TR

101,2

ZZ

94,6

0707 00 05

EG

147,3

JO

166,9

MA

93,4

MK

133,4

TR

147,6

ZZ

137,7

0709 90 70

JO

249,0

MA

58,8

TR

90,4

ZZ

132,7

0709 90 80

EG

74,5

ZZ

74,5

0805 10 20

EG

42,0

IL

52,8

MA

45,2

TN

56,6

TR

62,9

ZZ

51,9

0805 50 10

EG

51,3

MA

61,0

TR

46,2

ZZ

52,8

0808 10 80

AR

103,2

CA

86,3

CL

100,5

CN

85,4

MK

22,7

US

119,3

UY

68,9

ZZ

83,8

0808 20 50

AR

81,0

CL

144,0

CN

46,0

US

105,7

ZA

97,6

ZZ

94,9

---

(1)  Klasifikace zemí stanovená nařízením Komise (ES) č. 1833/2006 (Úř. věst. L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód „ZZ“ znamená „jiného původu“.

---

| 12.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 67/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 67/9

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 191/2009

ze dne 11. března 2009,

kterým se stanoví koeficient přidělení pro vydávání dovozních licencí na produkty v odvětví cukru v rámci celních kvót a preferenčních dohod, o něž byly žádosti podány od 2. do 6. března 2009

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 1234/2007 ze dne 22. října 2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“) (1),

s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 950/2006 ze dne 28. června 2006, kterým se pro hospodářské roky 2006/07, 2007/08 a 2008/09 stanoví prováděcí pravidla pro dovoz a rafinaci produktů v odvětví cukru v rámci některých celních kvót a preferenčních dohod (2), a zejména na čl. 5 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | V souladu s nařízením (ES) č. 950/2006 a/nebo s nařízením Rady (ES) č. 508/2007 ze dne 7. května 2007 o otevření celních kvót na dovoz surového třtinového cukru do Bulharska a Rumunska za účelem zásobování rafinérií pro hospodářské roky 2006/07, 2007/08 a 2008/09 (3) byly v období od 2. do 6. března 2009 příslušným orgánům předloženy žádosti o dovozní licence na celkové množství, které je stejné jako dostupné množství pro pořadové číslo 09.4341 (2008–2009) nebo toto množství přesahuje. |
| --- | --- |

(1)

V souladu s nařízením (ES) č. 950/2006 a/nebo s nařízením Rady (ES) č. 508/2007 ze dne 7. května 2007 o otevření celních kvót na dovoz surového třtinového cukru do Bulharska a Rumunska za účelem zásobování rafinérií pro hospodářské roky 2006/07, 2007/08 a 2008/09 (3) byly v období od 2. do 6. března 2009 příslušným orgánům předloženy žádosti o dovozní licence na celkové množství, které je stejné jako dostupné množství pro pořadové číslo 09.4341 (2008–2009) nebo toto množství přesahuje.

| (2) | Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient přidělení umožňující vydávání licencí v poměru k dostupnému množství a informovat členské státy, že bylo dosaženo příslušného limitu, |
| --- | --- |

(2)

Za těchto podmínek musí Komise stanovit koeficient přidělení umožňující vydávání licencí v poměru k dostupnému množství a informovat členské státy, že bylo dosaženo příslušného limitu,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Pro žádosti o dovozní licence podané od 2. do 6. března 2009 podle čl. 4 odst. 2 nařízení (ES) č. 950/2006 a/nebo podle článku 3 nařízení (ES) č. 508/2007 se licence vydávají do výše množstevních limitů stanovených v příloze tohoto nařízení.

Článek 2

Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. března 2009.

Za Komisi

Jean-Luc DEMARTY

generální ředitel pro zemědělství a rozvoj venkova

---

(1)  Úř. věst. L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 178, 1.7.2006, s. 1.

2

(3)  Úř. věst. L 122, 11.5.2007, s. 1.

3

---

PŘÍLOHA

Preferenční cukr AKT/INDIE

Kapitola IV nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Země původu | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Dosažen |
| 09.4333 | Pobřeží slonoviny | 100 | |
| 09.4334 | Konžská republika | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | Indie | 0 | Dosažen |
| 09.4338 | Jamajka | 100 | |
| 09.4339 | Keňa | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 53,3492 | Dosažen |
| 09.4342 | Mauricius | 100 | |
| 09.4343 | Mosambik | 0 | Dosažen |
| 09.4344 | Svatý Kryštof a Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazijsko | 0 | Dosažen |
| 09.4347 | Tanzanie | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad a Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambie | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Dosažen |

Pořadové číslo

Země původu

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009

Limit

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Dosažen

09.4333

Pobřeží slonoviny

100

09.4334

Konžská republika

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

Indie

0

Dosažen

09.4338

Jamajka

100

09.4339

Keňa

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

53,3492

Dosažen

09.4342

Mauricius

100

09.4343

Mosambik

0

Dosažen

09.4344

Svatý Kryštof a Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazijsko

0

Dosažen

09.4347

Tanzanie

100

09.4348

Trinidad a Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambie

100

09.4351

Zimbabwe

0

Dosažen

Preferenční cukr AKT/INDIE

Kapitola IV nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok července–září 2009

| Pořadové číslo | Země původu | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Pobřeží slonoviny | — | |
| 09.4334 | Konžská republika | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | Indie | 0 | Dosažen |
| 09.4338 | Jamajka | — | |
| 09.4339 | Keňa | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauricius | — | |
| 09.4343 | Mosambik | 100 | |
| 09.4344 | Svatý Kryštof a Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Svazijsko | 100 | |
| 09.4347 | Tanzanie | — | |
| 09.4348 | Trinidad a Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambie | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Dosažen |

Pořadové číslo

Země původu

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009

Limit

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Pobřeží slonoviny

—

09.4334

Konžská republika

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

Indie

0

Dosažen

09.4338

Jamajka

—

09.4339

Keňa

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauricius

—

09.4343

Mosambik

100

09.4344

Svatý Kryštof a Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Svazijsko

100

09.4347

Tanzanie

—

09.4348

Trinidad a Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambie

—

09.4351

Zimbabwe

0

Dosažen

Doplňkový cukr

Kapitola V nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Země původu | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indie | — | |
| 09.4316 | Země, které podepsaly protokol AKT | — | |

Pořadové číslo

Země původu

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009

Limit

09.4315

Indie

—

09.4316

Země, které podepsaly protokol AKT

—

Koncesní cukr CXL

Kapitola VI nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Země původu | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrálie | 0 | Dosažen |
| 09.4318 | Brazílie | 0 | Dosažen |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Dosažen |
| 09.4320 | Ostatní třetí země | 0 | Dosažen |

Pořadové číslo

Země původu

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009

Limit

09.4317

Austrálie

0

Dosažen

09.4318

Brazílie

0

Dosažen

09.4319

Kuba

0

Dosažen

09.4320

Ostatní třetí země

0

Dosažen

Cukr z balkánských zemí

Kapitola VII nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Země původu | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albánie | 100 | |
| 09.4325 | Bosna a Hercegovina | 0 | Dosažen |
| 09.4326 | Srbsko a Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | Bývalá jugoslávská republika Makedonie | 100 | |
| 09.4328 | Chorvatsko | 100 | |

Pořadové číslo

Země původu

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009

Limit

09.4324

Albánie

100

09.4325

Bosna a Hercegovina

0

Dosažen

09.4326

Srbsko a Kosovo (1)

100

09.4327

Bývalá jugoslávská republika Makedonie

100

09.4328

Chorvatsko

100

Cukr výjimečného a průmyslového dovozu

Kapitola VIII nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Typ | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Výjimečný | — | |
| 09.4390 | Průmyslový | 100 | |

Pořadové číslo

Typ

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009

Limit

09.4380

Výjimečný

—

09.4390

Průmyslový

100

Dodatečný cukr podle dohody o hospodářském partnerství

Kapitola VIIIa nařízení (ES) č. 950/2006

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Země původu | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komory, Madagaskar, Mauricius, Seychely, Zambie, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Keňa, Rwanda, Tanzanie, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svazijsko | 100 | |
| 09.4434 | Mosambik | 0 | Dosažen |
| 09.4435 | Antigua a Barbuda, Bahamy, Barbados, Belize, Dominika, Dominikánská republika, Grenada, Guyana, Haiti, Jamajka, Svatý Kryštof a Nevis, Svatá Lucie, Svatý Vincenc a Grenadiny, Surinam, Trinidad a Tobago | 0 | Dosažen |
| 09.4436 | Dominikánská republika | 0 | Dosažen |
| 09.4437 | Fidži, Papua-Nová Guinea | 100 | |

Pořadové číslo

Země původu

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009

Limit

09.4431

Komory, Madagaskar, Mauricius, Seychely, Zambie, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Keňa, Rwanda, Tanzanie, Uganda

100

09.4433

Svazijsko

100

09.4434

Mosambik

0

Dosažen

09.4435

Antigua a Barbuda, Bahamy, Barbados, Belize, Dominika, Dominikánská republika, Grenada, Guyana, Haiti, Jamajka, Svatý Kryštof a Nevis, Svatá Lucie, Svatý Vincenc a Grenadiny, Surinam, Trinidad a Tobago

0

Dosažen

09.4436

Dominikánská republika

0

Dosažen

09.4437

Fidži, Papua-Nová Guinea

100

Dovoz cukru v rámci přechodných celních kvót otevřených pro Bulharsko a Rumunsko

Článek 1 nařízení (ES) č. 508/2007

Hospodářský rok 2008/09

| Pořadové číslo | Typ | % k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009 | Limit |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulharsko | 0 | Dosažen |
| 09.4366 | Rumunsko | 100 | |

Pořadové číslo

Typ

% k vydání na množství požadovaná v týdnu od 2.3.2009-6.3.2009

Limit

09.4365

Bulharsko

0

Dosažen

09.4366

Rumunsko

100

---

(1)  Podle definice usnesení Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 1244 ze dne 10. června 1999.

---

| 12.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 67/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 67/14

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 192/2009

ze dne 11. března 2009,

kterým se provádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008, kterým se zavádí společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely, pokud jde o výměnu důvěrných údajů mezi Komisí (Eurostatem) a členskými státy

(Text s významem pro EHP)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 177/2008 ze dne 20. února 2008, kterým se zavádí společný rámec pro registry hospodářských subjektů pro statistické účely a zrušuje nařízení Rady (EHS) č. 2186/93 (1), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Nařízením (ES) č. 177/2008 se zřizuje nový společný rámec pro registry hospodářských subjektů výlučně pro statistické účely s cílem udržet vývoj těchto registrů v harmonizovaném rámci. |
| --- | --- |

(1)

Nařízením (ES) č. 177/2008 se zřizuje nový společný rámec pro registry hospodářských subjektů výlučně pro statistické účely s cílem udržet vývoj těchto registrů v harmonizovaném rámci.

| (2) | V souladu s článkem 11 nařízení (ES) č. 177/2008 je nezbytné stanovit formát, opatření pro zajištění bezpečnosti a důvěrnosti a postup pro předávání údajů o jednotlivých jednotkách Komisi (Eurostatu) a pro předávání údajů o mezinárodních skupinách podniků příslušným vnitrostátním orgánům. |
| --- | --- |

(2)

V souladu s článkem 11 nařízení (ES) č. 177/2008 je nezbytné stanovit formát, opatření pro zajištění bezpečnosti a důvěrnosti a postup pro předávání údajů o jednotlivých jednotkách Komisi (Eurostatu) a pro předávání údajů o mezinárodních skupinách podniků příslušným vnitrostátním orgánům.

| (3) | Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy zřízeného rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (2), |
| --- | --- |

(3)

Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro statistické programy zřízeného rozhodnutím Rady 89/382/EHS, Euratom (2),

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

Formát

Komise (Eurostat) a příslušné vnitrostátní orgány předávají údaje uvedené v článku 11 nařízení (ES) č. 177/2008 ve formátu stanoveném v části A přílohy tohoto nařízení.

Komise (Eurostat) a příslušné vnitrostátní orgány poskytují při každém odevzdání údajů nezbytné metaúdaje v elektronické podobě v souladu s požadavky Evropského statistického systému a strukturované podle poslední verze příručky Eurostatu s doporučeními týkajícími se registrů hospodářských subjektů (Eurostat Business Registers Recommendations Manual), kterou dává Komise (Eurostat) k dispozici.

Článek 2

Opatření pro zajištění důvěrnosti

1.   Údaje předávané Komisi (Eurostatu) příslušnými vnitrostátními orgány nebo údaje, které Komise (Eurostat) získává z jiných zdrojů, jsou uloženy v registru Společenství pro nadnárodní skupiny podniků a jednotky, které je tvoří (dále jen „registr EuroGroups“).

2.   Při předávání údajů Komisi (Eurostatu) v souladu s čl. 11 odst. 1 nařízení (ES) č. 177/2008 příslušné vnitrostátní orgány označí údaje, které jsou důvěrné, v souladu s vnitrostátními právními předpisy.

3.   K zajištění konzistentnosti zaznamenávaných údajů předá Komise (Eurostat) výlučně pro statistické účely příslušným vnitrostátním orgánům členských států jiných než zpravodajské země údaje stanovené v části B přílohy, včetně označení důvěrnosti, týkající se nadnárodních skupin podniků a jednotek, které je tvoří, pokud se alespoň jedna jednotka uvedené skupiny nachází na území daného členského státu.

Článek 3

Opatření pro zajištění bezpečnosti

Komise (Eurostat) a příslušné vnitrostátní orgány uloží údaje, které byly vnitrostátními orgány v souladu s čl. 2 odst. 2 označeny jako důvěrné, v bezpečném prostoru s omezeným a kontrolovaným přístupem. Příslušné vnitrostátní orgány na požádání poskytnou Komisi (Eurostatu) informace ohledně opatření pro zajištění bezpečnosti, která se v daném členském státě uplatňují. Komise (Eurostat) tyto informace předá ostatním členským státům. Komise (Eurostat) zároveň podobným způsobem poskytne vnitrostátním orgánům informace o svých bezpečnostních opatřeních.

Údaje jsou předávány v zašifrované formě prostřednictvím bezpečného média používaného Komisí (Eurostatem) pro výměnu důvěrných údajů.

Článek 4

Postup pro předávání

1.   Údaje a metaúdaje předávané podle tohoto nařízení se vyměňují v elektronické podobě mezi příslušnými vnitrostátními orgány a Komisí (Eurostatem). Formát předávání se musí řídit příslušnými normami pro výměnu údajů určenými Komisí (Eurostatem). Údaje se předávají elektronickými prostředky a jsou nahrávány v Komisi (Eurostatu) prostřednictvím jediného kontaktního místa pro údaje.

2.   Členské státy provedou normy a pokyny pro výměnu poskytnuté Komisí (Eurostatem) podle požadavků tohoto nařízení.

Článek 5

Vstup v platnost

Toto nařízení vstupuje v platnost dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. března 2009.

Za Komisi

Joaquín ALMUNIA

člen Komise

---

(1)  Úř. věst. L 61, 5.3.2008, s. 6.

1

(2)  Úř. věst. L 181, 28.6.1989, s. 47.

2

---

PŘÍLOHA

A.   STRUKTURA A FORMÁT PŘEDÁVÁNÍ

1.   Úvod

Standardizace struktur datových záznamů je hlavním předpokladem efektivního zpracování údajů. Je to nezbytná fáze pro to, aby byly údaje poskytovány v souladu s normami pro vzájemnou výměnu stanovenými Komisí (Eurostatem).

Údaje jsou zasílány jako soubor údajů (datový soubor).

Důvěrné údaje musí být zaslány se skutečnou hodnotou zaznamenanou v hodnotovém poli a s označením, které ukazuje, že jsou údaje důvěrné v souladu s čl. 2 odst. 2.

Peněžní údaje musí být vyjádřeny v tisících jednotek národní měny (EUR v případě zemí v eurozóně). Země, které přistupují do eurozóny, připraví zprávu o peněžních údajích pro rok svého přístupu nikoli ve své národní měně, ale v eurech.

2.   Identifikátor datového souboru

Všechny datové soubory předávané Komisí (Eurostatem) a vnitrostátními orgány se označí, přičemž se uplatňuje úzus pro tvorbu názvů souborů specifikované v podrobné dokumentaci a pokynech týkajících se norem pro výměnu poskytnutých Komisí.

3.   Datové soubory, struktura údajů a definice polí

Tento oddíl stanoví obsah datových souborů, které Komise (Eurostat) a vnitrostátní orgány předávají. Technické názvy, struktura, pole, kódy a vlastnosti datových soborů, které mají být použity, jsou obsaženy v nejaktuálnější verzi příručky Eurostatu s doporučeními týkající se registrů hospodářských subjektů, jež je uvedena v článku 7 nařízení (ES) č. 177/2008.

Zpracování údajů registru Eurogroups je cyklický proces, který Komise (Eurostat) centrálně zahajuje. Na konci každého cyklu je těm, kdo vypracovávají statistiky v členských státech, k dispozici statistický soubor.

Na počátku každého cyklu Komise (Eurostat) předává příslušným vnitrostátním statistickým orgánům (dále jen „NSO“) datové soubory s metaúdaji, např. klasifikaci NACE, aby byly ve všech zemích dostupné a používané tytéž metaúdaje.

3.1   První výměny údajů

K první výměně údajů dochází po začátku zpracování nových údajů o právních jednotkách obdržených od soukromých poskytovatelů základních údajů z registrů. Pokud je poskytovatelů více, vytvoří se korelace mezi údaji týkajícími se téže jednotky. Komise (Eurostat) předává NSO následující datové soubory s informacemi o výsledcích tohoto procesu korelace a informace o právních jednotkách. NSO předávají zpět tytéž datové soubory s opravenými a doplněnými informacemi a s označením důvěrnosti.

Datové soubory s výsledky procesu korelace

| Obsah | Identifikační číslo (1.1)
  Název (1.2a)
  Registrační číslo pro účely daně z přidané hodnoty (DPH), popřípadě jiné správní identifikační číslo (1.3) |
| --- | --- |

Obsah

Identifikační číslo (1.1)

Název (1.2a)

Registrační číslo pro účely daně z přidané hodnoty (DPH), popřípadě jiné správní identifikační číslo (1.3)

Datové soubory s informacemi o právních jednotkách

| Obsah | Identifikační číslo (1.1)
  Název (1.2a)
  Adresa (včetně poštovního směrovacího čísla), co nejpodrobněji (1.2b)

  Dobrovolný údaj: Číslo telefonu a faxu, e-mailová adresa a informace, které umožní elektronický sběr údajů (1.2c)
  Registrační číslo pro účely daně z přidané hodnoty (DPH), popřípadě jiné správní identifikační číslo (1.3)
  Datum zákonného vzniku v případě právnických osob nebo datum úředního potvrzení coby hospodářského subjektu v případě fyzických osob (1.4)
  Datum, od něhož právní jednotka přestala být součástí podniku (v souladu s proměnnou 3.3) (1.5)
  Právní forma (1.6)
  Odkaz na registr hospodářských subjektů působících v rámci Společenství a odkaz na celní evidenci nebo registr hospodářských subjektů působících mimo Společenství (1.7a)

  Dobrovolný údaj: Odkaz na údaje z účetní rozvahy a odkaz na registr platební bilance či registr přímých zahraničních investic a odkaz na registr zemědělských podniků (1.7b)
  Identifikační číslo redukované skupiny podniků (4.1), k níž daná jednotka patří (1.8) |
| --- | --- |

Obsah

Identifikační číslo (1.1)

Název (1.2a)

Adresa (včetně poštovního směrovacího čísla), co nejpodrobněji (1.2b)

Dobrovolný údaj: Číslo telefonu a faxu, e-mailová adresa a informace, které umožní elektronický sběr údajů (1.2c)

Registrační číslo pro účely daně z přidané hodnoty (DPH), popřípadě jiné správní identifikační číslo (1.3)

Datum zákonného vzniku v případě právnických osob nebo datum úředního potvrzení coby hospodářského subjektu v případě fyzických osob (1.4)

Datum, od něhož právní jednotka přestala být součástí podniku (v souladu s proměnnou 3.3) (1.5)

Právní forma (1.6)

Odkaz na registr hospodářských subjektů působících v rámci Společenství a odkaz na celní evidenci nebo registr hospodářských subjektů působících mimo Společenství (1.7a)

Dobrovolný údaj: Odkaz na údaje z účetní rozvahy a odkaz na registr platební bilance či registr přímých zahraničních investic a odkaz na registr zemědělských podniků (1.7b)

Identifikační číslo redukované skupiny podniků (4.1), k níž daná jednotka patří (1.8)

3.2   Integrace zdrojů údajů z různých členských států

Dalším krokem při zpracování údajů je integrace informací pocházejících z různých členských států, k níž dochází centrálně v Komisi (Eurostatu). Tato informace se vztahuje na kontrolu a vlastnictví právních jednotek a na podnik jako statistickou jednotku, která je definována členskými státy a může sestávat z jedné nebo více právních jednotek. Komise (Eurostat) předává výsledky této integrace NSO, které předávají zpět datové soubory s upravenými a doplněnými informacemi s označením důvěrnosti.

Datové soubory s informacemi o kontrole a vlastnictví jednotek

| Obsah | Identifikační čísla rezidentních právních jednotek, které kontroluje daná právní jednotka (1.11a)
  Identifikační číslo rezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku (1.11b)
  Země registrace nerezidentních právních jednotek, které kontroluje daná právní jednotka (1.12a)
  Identifikační čísla nebo názvy rezidentních právních jednotek, které kontroluje daná právní jednotka (1.12a)

  Podmíněný údaj: Čísla plátce DPH nerezidentních právních jednotek, které kontroluje daná právní jednotka (1.12b)
  Země registrace nerezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku (1.13a
  Identifikační číslo nebo název a adresa nerezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku (1.13a)

  Podmíněný údaj: Číslo plátce DPH nerezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku (1.13b)

  Podmíněný údaj: Identifikační čísla a podíly (v %) rezidentních právních jednotek či jednotkách, které daná právní jednotka vlastní (1.14a)

  Podmíněný údaj: Identifikační čísla a podíly (v %) rezidentních právních jednotek, které danou právní jednotku vlastní (1.14b)

  Podmíněný údaj: Země registrace nerezidentních právních jednotek, které vlastní daná právní jednotka (1.15)
  Identifikační čísla nebo názvy a adresy a podíly (v %) nerezidentních právních jednotek, které kontroluje daná právní jednotka (1.15)
  Čísla plátce DPH nerezidentních právních jednotek, které vlastní daná právní jednotka (1.15)

  Podmíněný údaj: Země registrace nerezidentních právních jednotek, které vlastní danou právní jednotku (1.16)
  Identifikační čísla nebo názvy a adresy a podíly (v %) nerezidentních právních jednotek, které vlastní danou právní jednotku (1.16)
  Čísla plátce DPH nerezidentních právních jednotek, které vlastní danou právní jednotku (1.16) |
| --- | --- |

Obsah

Identifikační čísla rezidentních právních jednotek, které kontroluje daná právní jednotka (1.11a)

Identifikační číslo rezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku (1.11b)

Země registrace nerezidentních právních jednotek, které kontroluje daná právní jednotka (1.12a)

Identifikační čísla nebo názvy rezidentních právních jednotek, které kontroluje daná právní jednotka (1.12a)

Podmíněný údaj: Čísla plátce DPH nerezidentních právních jednotek, které kontroluje daná právní jednotka (1.12b)

Země registrace nerezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku (1.13a

Identifikační číslo nebo název a adresa nerezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku (1.13a)

Podmíněný údaj: Číslo plátce DPH nerezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku (1.13b)

Podmíněný údaj: Identifikační čísla a podíly (v %) rezidentních právních jednotek či jednotkách, které daná právní jednotka vlastní (1.14a)

Podmíněný údaj: Identifikační čísla a podíly (v %) rezidentních právních jednotek, které danou právní jednotku vlastní (1.14b)

Podmíněný údaj: Země registrace nerezidentních právních jednotek, které vlastní daná právní jednotka (1.15)

Identifikační čísla nebo názvy a adresy a podíly (v %) nerezidentních právních jednotek, které kontroluje daná právní jednotka (1.15)

Čísla plátce DPH nerezidentních právních jednotek, které vlastní daná právní jednotka (1.15)

Podmíněný údaj: Země registrace nerezidentních právních jednotek, které vlastní danou právní jednotku (1.16)

Identifikační čísla nebo názvy a adresy a podíly (v %) nerezidentních právních jednotek, které vlastní danou právní jednotku (1.16)

Čísla plátce DPH nerezidentních právních jednotek, které vlastní danou právní jednotku (1.16)

Datové soubory s informacemi o podnicích

| Obsah | Identifikační číslo (3.1)
  Název (3.2a)

  Dobrovolný údaj: Poštovní, elektronická a internetová adresa (3.2b)
  Identifikační číslo (čísla) právní jednotky či jednotek, které tvoří daný podnik (3.3)
  Datum zahájení činnosti (3.4)
  Datum ukončení činnosti (3.5)
  Čtyřmístný kód převažující činnosti dle klasifikace NACE (3.6)

  Podmíněný údaj: Vedlejší činnosti, pokud existují, označené čtyřmístným kódem klasifikace NACE (3.7)
  Počet zaměstnaných osob (3.8)
  Počet zaměstnanců (3.9a)

  Dobrovolný údaj: Počet zaměstnanců v ekvivalentech zaměstnanců na plný pracovní úvazek (3.9b)
  Obrat (3.10a a Dobrovolný údaj: 3.10b)
  Institucionální sektory a subsektory podle Evropského systému integrovaných hospodářských účtů (3.11)
  Identifikační číslo redukované skupiny podniků (4.1), k níž daná jednotka patří (3.12) |
| --- | --- |

Obsah

Identifikační číslo (3.1)

Název (3.2a)

Dobrovolný údaj: Poštovní, elektronická a internetová adresa (3.2b)

Identifikační číslo (čísla) právní jednotky či jednotek, které tvoří daný podnik (3.3)

Datum zahájení činnosti (3.4)

Datum ukončení činnosti (3.5)

Čtyřmístný kód převažující činnosti dle klasifikace NACE (3.6)

Podmíněný údaj: Vedlejší činnosti, pokud existují, označené čtyřmístným kódem klasifikace NACE (3.7)

Počet zaměstnaných osob (3.8)

Počet zaměstnanců (3.9a)

Dobrovolný údaj: Počet zaměstnanců v ekvivalentech zaměstnanců na plný pracovní úvazek (3.9b)

Obrat (3.10a a Dobrovolný údaj: 3.10b)

Institucionální sektory a subsektory podle Evropského systému integrovaných hospodářských účtů (3.11)

Identifikační číslo redukované skupiny podniků (4.1), k níž daná jednotka patří (3.12)

3.3   Shromažďování redukovaných a globálních skupin podniků

Další fází je shromažďování redukovaných skupin podniků a globálních skupin podniků. Komise (Eurostat) předává výsledky tohoto shromažďování NSO, které předávají zpět datové soubory s upravenými a doplněnými informacemi s označením důvěrnosti.

Na konci tohoto cyklu Komise (Eurostat) předává výsledky konečného shromažďování redukovaných a globálních skupin podniků NSO. Komise (Eurostat) předává údaje NSO jiným než NSO zpravodajské země pouze v případě údajů uvedených v části B této přílohy.

Datové soubory s informacemi o globálních skupinách podniků

| Obsah | Identifikační číslo globální skupiny (4.11)
  Název globální skupiny (4.12a)

  Dobrovolný údaj: Země registrace, poštovní, elektronická a internetová adresa vedoucího subjektu globální skupiny (4.12b)
  Identifikační číslo vedoucího subjektu, pokud je vedoucí subjekt rezidentem (4.13a)
  Země registrace vedoucího subjektu, pokud není vedoucí subjekt rezidentem (4.13a)

  Dobrovolný údaj: Identifikační číslo nebo název a adresa vedoucího subjektu, pokud je nerezidentem (4.13b)

  Dobrovolný údaj: Počet zaměstnaných osob z globálního hlediska (4.14)

  Dobrovolný údaj: Konsolidovaný globální obrat (4.15)

  Dobrovolný údaj: Země globálního rozhodovacího centra (4.16)

  Dobrovolný údaj: Země, ve kterých mají sídlo podniky nebo místní jednotky (4.17) |
| --- | --- |

Obsah

Identifikační číslo globální skupiny (4.11)

Název globální skupiny (4.12a)

Dobrovolný údaj: Země registrace, poštovní, elektronická a internetová adresa vedoucího subjektu globální skupiny (4.12b)

Identifikační číslo vedoucího subjektu, pokud je vedoucí subjekt rezidentem (4.13a)

Země registrace vedoucího subjektu, pokud není vedoucí subjekt rezidentem (4.13a)

Dobrovolný údaj: Identifikační číslo nebo název a adresa vedoucího subjektu, pokud je nerezidentem (4.13b)

Dobrovolný údaj: Počet zaměstnaných osob z globálního hlediska (4.14)

Dobrovolný údaj: Konsolidovaný globální obrat (4.15)

Dobrovolný údaj: Země globálního rozhodovacího centra (4.16)

Dobrovolný údaj: Země, ve kterých mají sídlo podniky nebo místní jednotky (4.17)

Datové soubory s informacemi o redukovaných skupinách podniků

| Obsah | Identifikační číslo redukované skupiny (4.1)
  Název redukované skupiny (4.2a)

  Dobrovolný údaj: Poštovní, elektronická a internetová adresa vedoucího subjektu redukované skupiny (4.2b)

  Podmíněný údaj: Identifikační číslo vedoucího subjektu redukované skupiny (4.3)
  Druh skupiny podniků (4.4)
  Datum vzniku redukované skupiny podniků (4.5)
  Datum zániku redukované skupiny podniků (4.6)
  Dvoumístný kód převažující činnosti redukované skupiny dle klasifikace NACE (4.7)

  Dobrovolný údaj: Dvoumístný kód vedlejší činnosti redukované skupiny dle klasifikace NACE (4.8)
  Počet osob zaměstnaných v redukované skupině (4.9)

  Dobrovolný údaj: Konsolidovaný obrat (4.10)
  Datum přidružení k redukované skupině (právních jednotek) (1.9)
  Datum oddělení od redukované skupiny (právních jednotek) (1.10) |
| --- | --- |

Obsah

Identifikační číslo redukované skupiny (4.1)

Název redukované skupiny (4.2a)

Dobrovolný údaj: Poštovní, elektronická a internetová adresa vedoucího subjektu redukované skupiny (4.2b)

Podmíněný údaj: Identifikační číslo vedoucího subjektu redukované skupiny (4.3)

Druh skupiny podniků (4.4)

Datum vzniku redukované skupiny podniků (4.5)

Datum zániku redukované skupiny podniků (4.6)

Dvoumístný kód převažující činnosti redukované skupiny dle klasifikace NACE (4.7)

Dobrovolný údaj: Dvoumístný kód vedlejší činnosti redukované skupiny dle klasifikace NACE (4.8)

Počet osob zaměstnaných v redukované skupině (4.9)

Dobrovolný údaj: Konsolidovaný obrat (4.10)

Datum přidružení k redukované skupině (právních jednotek) (1.9)

Datum oddělení od redukované skupiny (právních jednotek) (1.10)

B.   ÚDAJE, KTERÉ MAJÍ BÝT PŘEDÁVÁNY PODLE ČL. 2 ODST. 3

Komise (Eurostat) předává výlučně pro statistické účely příslušným vnitrostátním orgánům členských států jiných než zpravodajská země, včetně označení důvěrnosti, týkající se nadnárodních skupin podniků a jednotek, které je tvoří, pokud se alespoň jedna jednotka uvedené skupiny nachází na území daného členského státu.

| 1.   PRÁVNÍ JEDNOTKA |
| --- |
| IDENTIFIKAČNÍ ÚDAJE | 1.1 | | Identifikační číslo |
| 1.2a | | Obchodní firma nebo název |
| 1.2b | | Adresa (včetně PSČ), co nejpodrobněji |
| 1.2c | Dobrovolné | Číslo telefonu a faxu, e-mailová adresa a informace, které umožní elektronický sběr údajů |
| 1.3 | | Registrační číslo pro účely daně z přidané hodnoty (DPH), popřípadě jiné správní identifikační číslo |
| DEMOGRAFICKÉ ÚDAJE | 1.4 | | Datum vzniku v případě právnických osob nebo datum úředního uznání jako hospodářského subjektu v případě fyzických osob |
| 1.5 | | Datum, od něhož právní jednotka přestala být součástí podniku (v souladu s proměnnou 3). |
| HOSPODÁŘSKÉ/STRATIFIKAČNÍ UKAZATELE | 1.6 | | Právní forma |
| VAZBY NA OSTATNÍ REGISTRY | 1.7a | | Odkaz na registr hospodářských subjektů uvnitř Společenství zřízený dle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 638/2004 (1) a odkaz na celní evidenci nebo registr hospodářských subjektů mimo Společenství |
| VAZBA NA SKUPINU PODNIKŮ | 1.8 | | Identifikační číslo skupiny redukované skupiny podniků (4.1), k níž daná jednotka patří |
| 1.9 | | Datum přidružení k redukované skupině podniků |
| 1.10 | | Datum oddělení od redukované skupiny podniků |
| KONTROLA JEDNOTEK | 1.11a | | Identifikační číslo (čísla) rezidentní právní jednotky či jednotek, které kontroluje daná právní jednotka |
| 1.11b | | Identifikační číslo rezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku |
| 1.12a | | Země registrace a identifikační číslo (čísla) nebo obchodní firma (firmy) nebo název (názvy) a adresa (adresy) nerezidentní právní jednotky či jednotek, které kontroluje daná právní jednotka |
| 1.12b | Podmíněný údaj | Číslo (čísla) plátce DPH nerezidentní právní jednotky či jednotek, které kontroluje daná právní jednotka |
| 1.13a | | Země registrace a identifikační číslo nebo obchodní firma nebo název a adresa nerezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku |
| 1.13b | Podmíněný údaj | Číslo plátce DPH nerezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku |
| VLASTNICTVÍ JEDNOTEK | 1.14a | Podmíněný údaj | a) | Identifikační číslo (čísla) a |

PRÁVNÍ JEDNOTKA

IDENTIFIKAČNÍ ÚDAJE

1.1

Identifikační číslo

1.2a

Obchodní firma nebo název

1.2b

Adresa (včetně PSČ), co nejpodrobněji

1.2c

Dobrovolné

Číslo telefonu a faxu, e-mailová adresa a informace, které umožní elektronický sběr údajů

1.3

Registrační číslo pro účely daně z přidané hodnoty (DPH), popřípadě jiné správní identifikační číslo

DEMOGRAFICKÉ ÚDAJE

1.4

Datum vzniku v případě právnických osob nebo datum úředního uznání jako hospodářského subjektu v případě fyzických osob

1.5

Datum, od něhož právní jednotka přestala být součástí podniku (v souladu s proměnnou 3).

HOSPODÁŘSKÉ/STRATIFIKAČNÍ UKAZATELE

1.6

Právní forma

VAZBY NA OSTATNÍ REGISTRY

1.7a

Odkaz na registr hospodářských subjektů uvnitř Společenství zřízený dle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 638/2004 (1) a odkaz na celní evidenci nebo registr hospodářských subjektů mimo Společenství

VAZBA NA SKUPINU PODNIKŮ

1.8

Identifikační číslo skupiny redukované skupiny podniků (4.1), k níž daná jednotka patří

1.9

Datum přidružení k redukované skupině podniků

1.10

Datum oddělení od redukované skupiny podniků

KONTROLA JEDNOTEK

1.11a

Identifikační číslo (čísla) rezidentní právní jednotky či jednotek, které kontroluje daná právní jednotka

1.11b

Identifikační číslo rezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku

1.12a

Země registrace a identifikační číslo (čísla) nebo obchodní firma (firmy) nebo název (názvy) a adresa (adresy) nerezidentní právní jednotky či jednotek, které kontroluje daná právní jednotka

1.12b

Podmíněný údaj

Číslo (čísla) plátce DPH nerezidentní právní jednotky či jednotek, které kontroluje daná právní jednotka

1.13a

Země registrace a identifikační číslo nebo obchodní firma nebo název a adresa nerezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku

1.13b

Podmíněný údaj

Číslo plátce DPH nerezidentní právní jednotky, která kontroluje danou právní jednotku

VLASTNICTVÍ JEDNOTEK

1.14a

Podmíněný údaj

a)

Identifikační číslo (čísla) a

| b) | podíly (v %) v rezidentní právní jednotce či jednotkách, které daná právní jednotka vlastní |
| --- | --- |

b)

podíly (v %) v rezidentní právní jednotce či jednotkách, které daná právní jednotka vlastní

1.14b

Podmíněný údaj

| a) | Identifikační číslo (čísla) a |
| --- | --- |

a)

Identifikační číslo (čísla) a

| b) | podíly (v %) rezidentní právní jednotky či jednotek, které vlastní danou právní jednotku |
| --- | --- |

b)

podíly (v %) rezidentní právní jednotky či jednotek, které vlastní danou právní jednotku

1.15.

Podmíněný údaj

| a) | Země registrace a |
| --- | --- |

a)

Země registrace a

| b) | identifikační číslo (čísla) název, adresa (adresy) a číslo (čísla) plátce DPH a c) podíly (v %) v nerezidentní právní jednotce či jednotkách, které daná právní jednotka vlastní |
| --- | --- |

b)

identifikační číslo (čísla) název, adresa (adresy) a číslo (čísla) plátce DPH a c) podíly (v %) v nerezidentní právní jednotce či jednotkách, které daná právní jednotka vlastní

| c) | podíly (v %) v nerezidentní právní jednotce či jednotkách, které daná právní jednotka vlastní |
| --- | --- |

c)

podíly (v %) v nerezidentní právní jednotce či jednotkách, které daná právní jednotka vlastní

1.16

Podmíněný údaj

| a) | Země registrace a |
| --- | --- |

a)

Země registrace a

| b) | identifikační číslo (čísla) nebo název (názvy), adresa (adresy) a číslo (čísla) plátce DPH a |
| --- | --- |

b)

identifikační číslo (čísla) nebo název (názvy), adresa (adresy) a číslo (čísla) plátce DPH a

| c) | podíly (v %) nerezidentní právní jednotky či jednotek, které vlastní danou právní jednotku |
| --- | --- |

c)

podíly (v %) nerezidentní právní jednotky či jednotek, které vlastní danou právní jednotku

PODNIK

IDENTIFIKAČNÍ ÚDAJE

3.1

Identifikační číslo

3.2a

Název

3.2b

Dobrovolné

Poštovní, elektronická a internetová adresa

3.3

Identifikační číslo (čísla) právní jednotky či jednotek, které tvoří daný podnik

DEMOGRAFICKÉ ÚDAJE

3.4

Datum zahájení činnosti

3.5

Datum ukončení činnosti

HOSPODÁŘSKÉ/STRATIFIKAČNÍ UKAZATELE

3.6

Čtyřmístný kód převažující činnosti podle klasifikace NACE

3.8

Počet pracujících osob

3.11

Institucionální sektory a subsektory podle Evropského systému integrovaných hospodářských účtů

VAZBA NA SKUPINU PODNIKŮ

3.12

Identifikační číslo redukované skupiny podniků (4.1), k níž daná jednotka patří

SKUPINA PODNIKŮ

IDENTIFIKAČNÍ ÚDAJE

4.1

Identifikační číslo redukované skupiny

4.2a

Název redukované skupiny

4.2b

Dobrovolné

Poštovní, elektronická a internetová adresa vedoucího subjektu redukované skupiny

4.3

Částečně podmíněný údaj

Identifikační číslo vedoucího subjektu redukované skupiny (totožné s identifikačním číslem právní jednotky, která je vedoucím subjektem rezidentní skupiny).

Podmíněný údaj: Je-li kontrolující jednotkou fyzická osoba, která není hospodářským subjektem, závisí uvedení tohoto záznamu na dostupnosti dané informace ve správních zdrojích

4.4

Druh skupiny podniků:

| 2. | redukovaná skupina podniků kontrolovaná z tuzemska; |
| --- | --- |

2.

redukovaná skupina podniků kontrolovaná z tuzemska;

| 3. | redukovaná skupina podniků kontrolovaná ze zahraničí |
| --- | --- |

3.

redukovaná skupina podniků kontrolovaná ze zahraničí

DEMOGRAFICKÉ ÚDAJE

4.5

Datum vzniku redukované skupiny podniků

4.6

Datum zániku redukované skupiny podniků

HOSPODÁŘSKÉ/ STRATIFIKAČNÍ ÚDAJE

4.7

Dvoumístný kód převažující činnosti redukované skupiny dle klasifikace NACE

4.9

Počet osob zaměstnaných v redukované skupině

IDENTIFIKAČNÍ ÚDAJE

4.11

Identifikační číslo globální skupiny

4.12a

Název globální skupiny

4.12b

Dobrovolné

Země registrace, poštovní, elektronická a internetová adresa vedoucího subjektu globální skupiny

4.13a

Identifikační číslo vedoucího subjektu globální skupiny, pokud je vedoucí subjekt skupiny rezidentem (totožné s identifikačním číslem právní jednotky, která je vedoucím subjektem skupiny).

Pokud není vedoucí subjekt globální skupiny rezidentní, uvede se země registrace.

4.13b

Dobrovolné

Identifikační číslo vedoucího subjektu globální skupiny nebo jméno a adresa tohoto subjektu, pokud není rezidentem.

HOSPODÁŘSKÉ/STRATIFIKAČNÍ ÚDAJE

4.14

Dobrovolné

Počet zaměstnaných osob z globálního hlediska

4.16

Dobrovolné

Země globálního rozhodovacího centra

4.17

Dobrovolné

Země, ve kterých se nacházejí podniky nebo místní jednotky

---

(1)  Úř. věst. L 102, 7.4.2004, s. 1.

---

| 12.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 67/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 67/22

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 193/2009

ze dne 11. března 2009

o uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Komise dne 13. června 2008 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Společenství (dále jen „antidumpingové šetření“ nebo „šetření“). |
| --- | --- |

(1)

Komise dne 13. června 2008 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Společenství (dále jen „antidumpingové šetření“ nebo „šetření“).

| (2) | Tentýž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející ze Spojených států amerických do Společenství a zahájila samostatné šetření (dále jen „antisubvenční řízení“). |
| --- | --- |

(2)

Tentýž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející ze Spojených států amerických do Společenství a zahájila samostatné šetření (dále jen „antisubvenční řízení“).

| (3) | Antidumpingové šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 29. dubna 2008 organizace European Biodiesel Board (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bionafty ve Společenství. Podnět obsahoval jasné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení antidumpingového šetření. |
| --- | --- |

(3)

Antidumpingové šetření bylo zahájeno na základě podnětu, který podala dne 29. dubna 2008 organizace European Biodiesel Board (dále jen „žadatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bionafty ve Společenství. Podnět obsahoval jasné důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení antidumpingového šetření.

| (4) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v USA, dovozce, dodavatele, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i orgány USA, žádající výrobce ve Společenství a ostatní výrobce ve Společenství, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(4)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vyvážející výrobce v USA, dovozce, dodavatele, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, jakož i orgány USA, žádající výrobce ve Společenství a ostatní výrobce ve Společenství, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

1.1.   Výběr vzorku vyvážejících výrobců v USA

| (5) | Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v USA se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení. |
| --- | --- |

(5)

Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vyvážejících výrobců v USA se v oznámení o zahájení počítalo s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení.

| (6) | S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v USA požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech, pokud jde o výrobu bionafty či jejích směsí a obchodování s bionaftou, a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílely na výrobě dotčeného výrobku či směsí dotčeného výrobku a obchodování s ním během období šetření od 1. dubna 2007 do 31. března 2008, jak je stanoveno též v 15. bodě odůvodnění níže. |
| --- | --- |

(6)

S cílem umožnit Komisi rozhodnout, zda by byl výběr vzorku nutný, a pokud ano, vybrat vzorek, byli vyvážející výrobci v USA požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech, pokud jde o výrobu bionafty či jejích směsí a obchodování s bionaftou, a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílely na výrobě dotčeného výrobku či směsí dotčeného výrobku a obchodování s ním během období šetření od 1. dubna 2007 do 31. března 2008, jak je stanoveno též v 15. bodě odůvodnění níže.

| (7) | Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány USA a sdružením výrobců v USA – National Biodiesel Board. |
| --- | --- |

(7)

Při výběru reprezentativního vzorku proběhly rovněž konzultace s orgány USA a sdružením výrobců v USA – National Biodiesel Board.

1.1.1.   Předběžný výběr spolupracujících vyvážejících výrobců v USA

| (8) | Celkem se ozvalo 54 vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Z tohoto celkového počtu podalo 29 společností informace o vývozu bionafty do Společenství během období šetření a tyto společnosti vyjádřily přání být součástí vzorku, zatímco 25 společností, z nichž dvě požádaly o vyřazení z řízení, uvedlo, že během období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Společenství. Usoudilo se tak, že na daném šetření spolupracuje 52 vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců. |
| --- | --- |

(8)

Celkem se ozvalo 54 vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců, kteří předložili požadované informace ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Z tohoto celkového počtu podalo 29 společností informace o vývozu bionafty do Společenství během období šetření a tyto společnosti vyjádřily přání být součástí vzorku, zatímco 25 společností, z nichž dvě požádaly o vyřazení z řízení, uvedlo, že během období šetření neuskutečnily žádný vývoz do Společenství. Usoudilo se tak, že na daném šetření spolupracuje 52 vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců.

| (9) | Vyvážející výrobci, kteří se během výše uvedené lhůty nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání statistik USA týkajících se vývozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Společenství, který za období šetření nahlásily výše uvedené spolupracující společnosti, vyplývá, že míra spolupráce amerických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká, jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(9)

Vyvážející výrobci, kteří se během výše uvedené lhůty nepřihlásili nebo včas neposkytli požadované informace, byli považováni za společnosti, které v rámci šetření nespolupracují. Z porovnání statistik USA týkajících se vývozu s objemem vývozu dotčeného výrobku do Společenství, který za období šetření nahlásily výše uvedené spolupracující společnosti, vyplývá, že míra spolupráce amerických vyvážejících výrobců byla velmi vysoká, jak je uvedeno v 57. bodě odůvodnění.

1.1.2.   Výběr vzorku spolupracujících vyvážejících výrobců v USA

| (10) | V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Společenství, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců Komise vybrala vzorek šesti vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Společenství. Na základě informací pro výběr vzorku představovaly vybrané společnosti nebo skupiny během období šetření 73 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci uvedení v 8. bodě odůvodnění výše. Bylo proto shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné přezkoumat ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i se sdružením amerických výrobců a orgány USA. |
| --- | --- |

(10)

V souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Společenství, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. Na základě informací získaných od vyvážejících výrobců Komise vybrala vzorek šesti vyvážejících výrobců nebo skupin vyvážejících výrobců s největším objemem vývozu do Společenství. Na základě informací pro výběr vzorku představovaly vybrané společnosti nebo skupiny během období šetření 73 % celkového objemu vývozu dotčeného výrobku do Společenství, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci uvedení v 8. bodě odůvodnění výše. Bylo proto shledáno, že takový vzorek umožní omezit šetření na přiměřený počet vyvážejících výrobců, které bude možné přezkoumat ve stanovené lhůtě, a současně zajistit vysokou úroveň reprezentativnosti. Výběr vzorku byl konzultován a dohodnut se všemi dotčenými vyvážejícími výrobci i se sdružením amerických výrobců a orgány USA.

1.2.   Výběr vzorku výrobců ve Společenství

| (11) | V případě výrobců ve Společenství byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrán vzorek po konzultaci se žadatelem na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje ve Společenství, jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění. Tento výběr rovněž umožnil zajistit určitý zeměpisný rozptyl výrobců ve Společenství. Do vzorku tak bylo zařazeno 11 výrobců ve Společenství. Komise zaslala vybraným 11 společnostem dotazníky. Jeden z výrobců, který byl původně vybrán do vzorku, však musel být vyřazen, jelikož v dotazníku neposkytl uspokojivé odpovědi. Ve stanovených lhůtách tudíž bylo obdrženo deset úplných odpovědí od ostatních společností. Těchto 10 výrobců vybraných do vzorku bylo považováno za společnosti reprezentující všechny výrobce ve Společenství. |
| --- | --- |

(11)

V případě výrobců ve Společenství byl v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení vybrán vzorek po konzultaci se žadatelem na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje ve Společenství, jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění. Tento výběr rovněž umožnil zajistit určitý zeměpisný rozptyl výrobců ve Společenství. Do vzorku tak bylo zařazeno 11 výrobců ve Společenství. Komise zaslala vybraným 11 společnostem dotazníky. Jeden z výrobců, který byl původně vybrán do vzorku, však musel být vyřazen, jelikož v dotazníku neposkytl uspokojivé odpovědi. Ve stanovených lhůtách tudíž bylo obdrženo deset úplných odpovědí od ostatních společností. Těchto 10 výrobců vybraných do vzorku bylo považováno za společnosti reprezentující všechny výrobce ve Společenství.

1.3.   Strany dotčené řízením

| (12) | Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a všem dalším společnostem, které se samy přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Dotazníky tak byly zaslány 6 vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v USA zařazeným do vzorku, 11 výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku, 18 uživatelům a 90 dodavatelům surovin. |
| --- | --- |

(12)

Komise rozeslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a všem dalším společnostem, které se samy přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Dotazníky tak byly zaslány 6 vyvážejícím výrobcům nebo skupinám výrobců v USA zařazeným do vzorku, 11 výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku, 18 uživatelům a 90 dodavatelům surovin.

| (13) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od 6 vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců v USA zařazených do vzorku, 10 výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, jednoho uživatele a 6 dodavatelů surovin. |
| --- | --- |

(13)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od 6 vyvážejících výrobců nebo skupin výrobců v USA zařazených do vzorku, 10 výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, jednoho uživatele a 6 dodavatelů surovin.

| (14) | Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:






  a) | Výrobci ve Společenství







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Německo |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komise si vyžádala a ověřila všechny údaje, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení dumpingu, z něj vyplývající újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě se uskutečnily v prostorách těchto společností:

a)

Výrobci ve Společenství

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Německo

| — | Skupina Diester






  — | Diester Industries SAS, Paříž, Francie |
| --- | --- | --- |

—

Skupina Diester

—

Diester Industries SAS, Paříž, Francie

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Německo |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Německo

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Německo |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Německo

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Rakousko |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Rakousko

| — | Novaol Srl, Milán, Itálie |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milán, Itálie

| — | Skupina Ecomotion






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Německo |
| --- | --- | --- |

—

Skupina Ecomotion

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Německo

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Dánsko |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Dánsko

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg a Halle, Německo |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg a Halle, Německo

| — | Neochim SA, Feluy, Belgie |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgie

| b) | Vyvážející výrobci v USA







  — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobci v USA

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio

| — | Cargill Inc., Wayzata, Minnesota |
| --- | --- |

—

Cargill Inc., Wayzata, Minnesota

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington

| — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois |
| --- | --- |

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois

| — | World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Texas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Texas

| c) | Dovozci ve Společenství ve spojení







  — | Cremer Energy GmbH, Hamburk, Německo |
| --- | --- | --- |

c)

Dovozci ve Společenství ve spojení

—

Cremer Energy GmbH, Hamburk, Německo

| — | Cargill NV, Gent, Belgie |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Gent, Belgie

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Nizozemsko |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Nizozemsko

| — | ADM Hamburg AG, Hamburk, Německo |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburk, Německo

| — | ADM International, Rolle, Švýcarsko |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Švýcarsko

1.4.   Období šetření

| (15) | Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2007 do 31. března 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posouzení trendů v souvislosti s hodnocením újmy se týkalo období od ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(15)

Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. dubna 2007 do 31. března 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Posouzení trendů v souvislosti s hodnocením újmy se týkalo období od ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

| (16) | V oznámení o zahájení byl výrobek označený za dumpingový definován jako monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (obecně známý jako „bionafta“), buď v čisté formě nebo ve formě směsi, používaný převážně, ale ne výhradně, jako obnovitelné palivo, pocházející ze Spojených států amerických (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 a ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(16)

V oznámení o zahájení byl výrobek označený za dumpingový definován jako monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (obecně známý jako „bionafta“), buď v čisté formě nebo ve formě směsi, používaný převážně, ale ne výhradně, jako obnovitelné palivo, pocházející ze Spojených států amerických (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 a ex 1518 00 99.

| (17) | Podle hlavy 26 § 40A písm. d) amerického daňového zákoníku (4) (US. CODE) je bionafta definována jako monoalkylestery mastných kyselin s dlouhým řetězcem, získávané z látek rostlinného nebo živočišného původu, které splňují a) požadavky na registraci paliv a palivových přísad stanovené Agenturou pro ochranu životního prostředí v oddílu 211 zákona o ochraně ovzduší (Clean Air Act, 42 U.S.C. 7545) a b) požadavky Americké společnosti pro testování a materiály (ASTM) D6751. |
| --- | --- |

(17)

Podle hlavy 26 § 40A písm. d) amerického daňového zákoníku (4) (US. CODE) je bionafta definována jako monoalkylestery mastných kyselin s dlouhým řetězcem, získávané z látek rostlinného nebo živočišného původu, které splňují a) požadavky na registraci paliv a palivových přísad stanovené Agenturou pro ochranu životního prostředí v oddílu 211 zákona o ochraně ovzduší (Clean Air Act, 42 U.S.C. 7545) a b) požadavky Americké společnosti pro testování a materiály (ASTM) D6751.

| (18) | Na základě informací na trhu, které byly zpřístupněny veřejnosti (5), se všechny druhy bionafty a směsí bionafty (směs bionafty s minerální naftou, jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění) vyráběné a prodávané v USA považují za paliva na bázi bionafty a jsou součástí legislativního balíčku, který se týká energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a alternativních paliv. |
| --- | --- |

(18)

Na základě informací na trhu, které byly zpřístupněny veřejnosti (5), se všechny druhy bionafty a směsí bionafty (směs bionafty s minerální naftou, jak je vysvětleno ve 20. bodě odůvodnění) vyráběné a prodávané v USA považují za paliva na bázi bionafty a jsou součástí legislativního balíčku, který se týká energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a alternativních paliv.

| (19) | Šetření ukázalo, že bionaftu vyráběnou v USA představují převážně „methylestery mastných kyselin“ získané ze široké škály rostlinných olejů, které slouží jako vstupní surovina pro výrobu bionafty (6). Výraz „ester“ se používá ve spojení s transesterifikací rostlinných olejů, konkrétně mísením oleje s alkoholem. Výraz „methyl“ se týká methanolu, nejběžněji používaného alkoholu v daném procesu, přestože při výrobě lze použít rovněž ethanol, což dává vzniknout „ethylesterům mastných kyselin“. Transesterifikace je relativně jednoduchý chemický proces, který však vyžaduje nejvyšší průmyslové standardy, aby byla zajištěna vysoká kvalita bionafty. |
| --- | --- |

(19)

Šetření ukázalo, že bionaftu vyráběnou v USA představují převážně „methylestery mastných kyselin“ získané ze široké škály rostlinných olejů, které slouží jako vstupní surovina pro výrobu bionafty (6). Výraz „ester“ se používá ve spojení s transesterifikací rostlinných olejů, konkrétně mísením oleje s alkoholem. Výraz „methyl“ se týká methanolu, nejběžněji používaného alkoholu v daném procesu, přestože při výrobě lze použít rovněž ethanol, což dává vzniknout „ethylesterům mastných kyselin“. Transesterifikace je relativně jednoduchý chemický proces, který však vyžaduje nejvyšší průmyslové standardy, aby byla zajištěna vysoká kvalita bionafty.

| (20) | Šetření potvrdilo, že bionaftu vyráběnou v USA obvykle výrobci mísí s minerální naftou a vytvářejí tak různé druhy směsí (zde uváděné jako směsi bionafty), které jsou pak na trhu prodávány různým skupinám odběratelů. Zjistilo se též, že bionafta byla prodávána ve své čisté formě nezávislým společnostem, které ji nakupovaly nebo dovážely pro účely výroby směsí s minerální naftou. Mísení bionafty s minerální naftou je relativně jednoduchá operace, kterou lze provádět například smícháním v nádržích v místě výroby před přemístěním do cisternového vozidla, dále smícháním v cisterně nákladního vozidla tak, že se do ní postupně přivedou potřebná procenta bionafty a minerální nafty, nebo přímým vstřikováním obou složek, které jsou přiváděny do cisternového vozidla současně. |
| --- | --- |

(20)

Šetření potvrdilo, že bionaftu vyráběnou v USA obvykle výrobci mísí s minerální naftou a vytvářejí tak různé druhy směsí (zde uváděné jako směsi bionafty), které jsou pak na trhu prodávány různým skupinám odběratelů. Zjistilo se též, že bionafta byla prodávána ve své čisté formě nezávislým společnostem, které ji nakupovaly nebo dovážely pro účely výroby směsí s minerální naftou. Mísení bionafty s minerální naftou je relativně jednoduchá operace, kterou lze provádět například smícháním v nádržích v místě výroby před přemístěním do cisternového vozidla, dále smícháním v cisterně nákladního vozidla tak, že se do ní postupně přivedou potřebná procenta bionafty a minerální nafty, nebo přímým vstřikováním obou složek, které jsou přiváděny do cisternového vozidla současně.

| (21) | Pro jasné vymezení různých druhů směsí bionafty existuje mezinárodně uznávaný systém, známý jako „B faktor“, který uvádí přesné množství bionafty v jakékoli směsi bionafty: například směs obsahující X % bionafty bude označena jako B„X“, zatímco čistá bionafta nese označení B100, tzn. 100 % bionafta. V USA bylo běžné setkávat se na trhu se směsí obsahující 99 % (7) bionafty a 1 % minerální nafty (B99). Oproti minerální naftě by měla být čistá bionafta relativně rychle použita a nemůže být skladována déle než tři až čtyři měsíce, jinak oxiduje a stane se nevhodnou ke spotřebě. Smíchání bionafty s minerální naftou umožňuje delší uchování paliva. Jedno procento minerální nafty ve směsi B99 je dostatečně toxické k tomu, aby oddálilo výskyt plísně v bionaftě. |
| --- | --- |

(21)

Pro jasné vymezení různých druhů směsí bionafty existuje mezinárodně uznávaný systém, známý jako „B faktor“, který uvádí přesné množství bionafty v jakékoli směsi bionafty: například směs obsahující X % bionafty bude označena jako B„X“, zatímco čistá bionafta nese označení B100, tzn. 100 % bionafta. V USA bylo běžné setkávat se na trhu se směsí obsahující 99 % (7) bionafty a 1 % minerální nafty (B99). Oproti minerální naftě by měla být čistá bionafta relativně rychle použita a nemůže být skladována déle než tři až čtyři měsíce, jinak oxiduje a stane se nevhodnou ke spotřebě. Smíchání bionafty s minerální naftou umožňuje delší uchování paliva. Jedno procento minerální nafty ve směsi B99 je dostatečně toxické k tomu, aby oddálilo výskyt plísně v bionaftě.

| (22) | Šetření ukázalo, že zatímco bionafta a směsi s vysokým obsahem bionafty (8) jsou obvykle určeny pro prodej na trhu USA pro účely dalšího mísení, směsi s nízkým obsahem bionafty (9) se většinou vyrábějí pro prodej a spotřebu na trhu USA. V USA tedy existují oddělené trhy pro směsi s vysokým obsahem bionafty a s nízkým obsahem bionafty. |
| --- | --- |

(22)

Šetření ukázalo, že zatímco bionafta a směsi s vysokým obsahem bionafty (8) jsou obvykle určeny pro prodej na trhu USA pro účely dalšího mísení, směsi s nízkým obsahem bionafty (9) se většinou vyrábějí pro prodej a spotřebu na trhu USA. V USA tedy existují oddělené trhy pro směsi s vysokým obsahem bionafty a s nízkým obsahem bionafty.

| (23) | Podnět obsahoval jasné důkazy o tom, že bionafta a některé směsi bionafty vyráběné a prodávané v USA a vyvážené do Společenství mají vliv na hospodářskou situaci žádajících výrobců bionafty ve Společenství. Aby odpovídala charakteristikám příslušných výrobců a domácího trhu v USA, měla se definice dotčeného výrobku týkat i bionafty přidávané do příslušných směsí bionafty. Definice dotčeného výrobku, jak je uvedena v oznámení o zahájení a v 16. bodě odůvodnění výše, by měla být vyjasněna s cílem stanovit výrobky, na které by se mělo šetření vztahovat. |
| --- | --- |

(23)

Podnět obsahoval jasné důkazy o tom, že bionafta a některé směsi bionafty vyráběné a prodávané v USA a vyvážené do Společenství mají vliv na hospodářskou situaci žádajících výrobců bionafty ve Společenství. Aby odpovídala charakteristikám příslušných výrobců a domácího trhu v USA, měla se definice dotčeného výrobku týkat i bionafty přidávané do příslušných směsí bionafty. Definice dotčeného výrobku, jak je uvedena v oznámení o zahájení a v 16. bodě odůvodnění výše, by měla být vyjasněna s cílem stanovit výrobky, na které by se mělo šetření vztahovat.

| (24) | Šetření ukázalo, že u většiny směsí bionafty prodávaných pro přímou spotřebu v USA se jedná o B20, tj. o směsi s 20 % obsahem bionafty, jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění, které mohou být používány v rámci zákona o energetické politice (Energy Policy Act z roku 1992, EPAct) (10), a dále o B6, B5 a B2. Veřejně dostupné informace uvádějí, že tyto směsi lze použít u jakéhokoli naftového motoru, přičemž v zásadě nedochází k žádným změnám a je zachována záruka výrobců automobilů. Při použití směsí s nízkým obsahem bionafty (od 2 do 20 %) je jejich účinnost podobná jako účinnost minerální nafty. Pokud se použije směs bionafty s faktorem vyšším než B20, může uživatel zaznamenat určitý pokles výkonnosti, točivého momentu a úspory paliva a záruka výrobců automobilů by v případě poškození motoru obecně neplatila. |
| --- | --- |

(24)

Šetření ukázalo, že u většiny směsí bionafty prodávaných pro přímou spotřebu v USA se jedná o B20, tj. o směsi s 20 % obsahem bionafty, jak je vysvětleno ve 21. bodě odůvodnění, které mohou být používány v rámci zákona o energetické politice (Energy Policy Act z roku 1992, EPAct) (10), a dále o B6, B5 a B2. Veřejně dostupné informace uvádějí, že tyto směsi lze použít u jakéhokoli naftového motoru, přičemž v zásadě nedochází k žádným změnám a je zachována záruka výrobců automobilů. Při použití směsí s nízkým obsahem bionafty (od 2 do 20 %) je jejich účinnost podobná jako účinnost minerální nafty. Pokud se použije směs bionafty s faktorem vyšším než B20, může uživatel zaznamenat určitý pokles výkonnosti, točivého momentu a úspory paliva a záruka výrobců automobilů by v případě poškození motoru obecně neplatila.

| (25) | Šetření ukázalo, že čistá bionafta a směsi s vysokým obsahem bionafty se obvykle v USA nepoužívají k přímé spotřebě. Čistá bionafta je obvykle určena pro výrobu směsí před prodejem na trhu. Směsi jsou v zásadě používány v odvětví dopravy jako pohonná hmota pro naftové motory v silničních vozidlech, např. osobních a nákladních automobilech a autobusech, a rovněž ve vlacích. Bionaftu lze také používat jako palivo pro domácí, obchodní nebo průmyslové vytápěcí kotle a jako palivo pro generátory na výrobu elektřiny. V současné době se provádí testy, pokud jde o možnost používání směsí bionafty v letadlech. |
| --- | --- |

(25)

Šetření ukázalo, že čistá bionafta a směsi s vysokým obsahem bionafty se obvykle v USA nepoužívají k přímé spotřebě. Čistá bionafta je obvykle určena pro výrobu směsí před prodejem na trhu. Směsi jsou v zásadě používány v odvětví dopravy jako pohonná hmota pro naftové motory v silničních vozidlech, např. osobních a nákladních automobilech a autobusech, a rovněž ve vlacích. Bionaftu lze také používat jako palivo pro domácí, obchodní nebo průmyslové vytápěcí kotle a jako palivo pro generátory na výrobu elektřiny. V současné době se provádí testy, pokud jde o možnost používání směsí bionafty v letadlech.

| (26) | Dotčený výrobek, kterého se týká šetření, by proto měl být definován jako monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, obecně známý jako „bionafta“, a to buď v čisté formě nebo ve formě směsi s obsahem bionafty převyšujícím 20 % (B20). Jinak řečeno, do dotčeného výrobku spadá čistá bionafta (B100) pocházející z USA a všechny směsi nad B20, tj. směsi obsahující více než 20 % bionafty pocházející z USA (dále jen „dotčený výrobek“). Má se za to, že tato hranice umožňuje jasně rozlišovat mezi různými druhy směsí, které jsou dostupné na trhu USA. |
| --- | --- |

(26)

Dotčený výrobek, kterého se týká šetření, by proto měl být definován jako monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafínovaný plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, obecně známý jako „bionafta“, a to buď v čisté formě nebo ve formě směsi s obsahem bionafty převyšujícím 20 % (B20). Jinak řečeno, do dotčeného výrobku spadá čistá bionafta (B100) pocházející z USA a všechny směsi nad B20, tj. směsi obsahující více než 20 % bionafty pocházející z USA (dále jen „dotčený výrobek“). Má se za to, že tato hranice umožňuje jasně rozlišovat mezi různými druhy směsí, které jsou dostupné na trhu USA.

| (27) | Bylo zjištěno, že všechny druhy bionafty a bionafty ve směsích, na které se vztahuje toto šetření, mají navzdory možným rozdílům, pokud jde o suroviny použité pro výrobu, nebo odlišnostem ve výrobním postupu tytéž nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se ke stejným účelům. Možné odlišnosti, které dotčený výrobek může vykazovat, nemění jeho základní definici, jeho vlastnosti ani přístup, který k němu mají mají různé strany. |
| --- | --- |

(27)

Bylo zjištěno, že všechny druhy bionafty a bionafty ve směsích, na které se vztahuje toto šetření, mají navzdory možným rozdílům, pokud jde o suroviny použité pro výrobu, nebo odlišnostem ve výrobním postupu tytéž nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se ke stejným účelům. Možné odlišnosti, které dotčený výrobek může vykazovat, nemění jeho základní definici, jeho vlastnosti ani přístup, který k němu mají mají různé strany.

| (28) | Dotčený výrobek spadá pod kódy KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 a ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(28)

Dotčený výrobek spadá pod kódy KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 a ex 1518 00 99.

2.1.   Obdobný výrobek

| (29) | Bylo zjištěno, že výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu USA, kterých se týká toto šetření, mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i použití jako výrobky vyvážené z dotčené země na trh Společenství. Stejně tak výrobky vyráběné výrobci ve Společenství a prodávané na trhu Společenství mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití v porovnání s výrobky vyváženými do Společenství z dotčené země. |
| --- | --- |

(29)

Bylo zjištěno, že výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu USA, kterých se týká toto šetření, mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti i použití jako výrobky vyvážené z dotčené země na trh Společenství. Stejně tak výrobky vyráběné výrobci ve Společenství a prodávané na trhu Společenství mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití v porovnání s výrobky vyváženými do Společenství z dotčené země.

| (30) | Uvádělo se, že někteří uživatelé, zejména v Německu, přímo používají čistou bionaftu (B100) jako levnější alternativu k minerální naftě nebo obvyklým směsím používaným pro přímou spotřebu na trhu Společenství. Z prozkoumání tohoto tvrzení vyplynulo, že většina prodeje uskutečněného výrobci ve Společenství na trhu Společenství byla určena pro společnosti, které ji míchaly s minerální naftou. Skutečnost, že někteří majitelé vozových parků se uchylují k používání B100, je na úrovni Společenství spíše výjimkou. Bionafta představuje na trhu Společenství doplňkový výrobek spíše než náhradu minerální nafty. |
| --- | --- |

(30)

Uvádělo se, že někteří uživatelé, zejména v Německu, přímo používají čistou bionaftu (B100) jako levnější alternativu k minerální naftě nebo obvyklým směsím používaným pro přímou spotřebu na trhu Společenství. Z prozkoumání tohoto tvrzení vyplynulo, že většina prodeje uskutečněného výrobci ve Společenství na trhu Společenství byla určena pro společnosti, které ji míchaly s minerální naftou. Skutečnost, že někteří majitelé vozových parků se uchylují k používání B100, je na úrovni Společenství spíše výjimkou. Bionafta představuje na trhu Společenství doplňkový výrobek spíše než náhradu minerální nafty.

| (31) | To nemění nic na skutečnosti, že různé druhy dotčeného výrobku vyráběné v USA a vyvážené do Společenství jsou vzájemně zaměnitelné s výrobky vyráběnými a prodávanými ve Společenství výrobci bionafty ve Společenství. V používání a přístupu ze strany hospodářských subjektů a uživatelů na trhu neexistují podstatné rozdíly, které by mohly změnit definici obdobného výrobku. |
| --- | --- |

(31)

To nemění nic na skutečnosti, že různé druhy dotčeného výrobku vyráběné v USA a vyvážené do Společenství jsou vzájemně zaměnitelné s výrobky vyráběnými a prodávanými ve Společenství výrobci bionafty ve Společenství. V používání a přístupu ze strany hospodářských subjektů a uživatelů na trhu neexistují podstatné rozdíly, které by mohly změnit definici obdobného výrobku.

| (32) | Jedna zúčastněná strana uváděla, že dotčený výrobek, zejména čistá bionafta, má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti než obdobná bionafta vyráběná ve Společenství. Zatímco výroba bionafty ve Společenství je založena na řepkovém oleji, američtí výrobci používají pouze sojový olej. Poukazovalo se tudíž na to, že tyto dva druhy výrobku nejsou vzájemně zaměnitelné a neměly by si na trhu Společenství přímo konkurovat. Zúčastněná strana upozornila především na to, že se mohou lišit tekutost za studena a obsah jodu. |
| --- | --- |

(32)

Jedna zúčastněná strana uváděla, že dotčený výrobek, zejména čistá bionafta, má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti než obdobná bionafta vyráběná ve Společenství. Zatímco výroba bionafty ve Společenství je založena na řepkovém oleji, američtí výrobci používají pouze sojový olej. Poukazovalo se tudíž na to, že tyto dva druhy výrobku nejsou vzájemně zaměnitelné a neměly by si na trhu Společenství přímo konkurovat. Zúčastněná strana upozornila především na to, že se mohou lišit tekutost za studena a obsah jodu.

| (33) | Komise se tímto tvrzením zabývala a zjistila následující:






  a) | Dotčený výrobek a obdobný výrobek ve Společenství vykazují velmi podobné základní vlastnosti a prodávají se v rámci podobných nebo stejných prodejních řetězců, tzn. podobným odběratelům na trhu Společenství. |
| --- | --- | --- |

(33)

Komise se tímto tvrzením zabývala a zjistila následující:

a)

Dotčený výrobek a obdobný výrobek ve Společenství vykazují velmi podobné základní vlastnosti a prodávají se v rámci podobných nebo stejných prodejních řetězců, tzn. podobným odběratelům na trhu Společenství.

| b) | Dotčený výrobek a obdobný výrobek ve Společenství slouží pro stejná nebo velmi podobná konečná použití (viz 25. bod odůvodnění). |
| --- | --- |

b)

Dotčený výrobek a obdobný výrobek ve Společenství slouží pro stejná nebo velmi podobná konečná použití (viz 25. bod odůvodnění).

| c) | Pokud jde o tekutost za studena, je třeba upřesnit, že se jedná o filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP), což je teplota, při níž palivo způsobí ucpání palivového filtru v důsledku krystalizace nebo zamrznutí jeho složek. Šetření ukázalo, že CFPP obdobného výrobku ve Společenství je nižší než u bionafty vyvážené z USA. Jedná se však o drobný rozdíl, který lze snadno vykompenzovat buď smícháním různých druhů bionafty nebo použitím přídavných látek v čisté bionaftě, zvláště v zimním období. Rozdíly v CFPP nehrají prakticky žádnou roli u většiny směsí prodávaných na trhu Společenství. |
| --- | --- |

c)

Pokud jde o tekutost za studena, je třeba upřesnit, že se jedná o filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP), což je teplota, při níž palivo způsobí ucpání palivového filtru v důsledku krystalizace nebo zamrznutí jeho složek. Šetření ukázalo, že CFPP obdobného výrobku ve Společenství je nižší než u bionafty vyvážené z USA. Jedná se však o drobný rozdíl, který lze snadno vykompenzovat buď smícháním různých druhů bionafty nebo použitím přídavných látek v čisté bionaftě, zvláště v zimním období. Rozdíly v CFPP nehrají prakticky žádnou roli u většiny směsí prodávaných na trhu Společenství.

| d) | Pokud jde o obsah jodu, kterým se měří stálost paliva vůči oxidaci, bylo zjištěno, že hodnoty u řepkového oleje a sojového oleje se do určité míry shodují: pohybují se od 94 do 120 u řepkového oleje a od 117 do 143 u sojového oleje. Ačkoli hlavní surovinou používanou ve Společenství je řepkový olej, je třeba poznamenat, že výrobci ve Společenství i v USA používají k výrobě bionafty také širokou škálu jiných surovin. Různé druhy bionafty se často mísí ve snaze získat homogennější výrobek. |
| --- | --- |

d)

Pokud jde o obsah jodu, kterým se měří stálost paliva vůči oxidaci, bylo zjištěno, že hodnoty u řepkového oleje a sojového oleje se do určité míry shodují: pohybují se od 94 do 120 u řepkového oleje a od 117 do 143 u sojového oleje. Ačkoli hlavní surovinou používanou ve Společenství je řepkový olej, je třeba poznamenat, že výrobci ve Společenství i v USA používají k výrobě bionafty také širokou škálu jiných surovin. Různé druhy bionafty se často mísí ve snaze získat homogennější výrobek.

| (34) | Jelikož se podle čl. 1 odst. 4 základního nařízení nevyžaduje, aby „obdobné“ výrobky byly totožné ve všech ohledech, nejsou drobné odlišnosti mezi různými druhy výrobku dostatečné k tomu, aby změnily celková zjištění týkající se obdobnosti dotčeného výrobku a obdobného výrobku ve Společenství. |
| --- | --- |

(34)

Jelikož se podle čl. 1 odst. 4 základního nařízení nevyžaduje, aby „obdobné“ výrobky byly totožné ve všech ohledech, nejsou drobné odlišnosti mezi různými druhy výrobku dostatečné k tomu, aby změnily celková zjištění týkající se obdobnosti dotčeného výrobku a obdobného výrobku ve Společenství.

| (35) | Nebyly tudíž zjištěny žádné rozdíly mezi různými druhy dotčeného výrobku a obdobnými výrobky ve Společenství prodávanými na trhu Společenství, které by vedly k závěru, že výrobky vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství na trhu Společenství nejsou obdobnými výrobky, jelikož mají stejné nebo velmi podobné fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako druhy dotčeného výrobku vyráběné v USA a vyvážené do Společenství. Proto byl předběžně vyvozen závěr, že všechny druhy bionafty se považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(35)

Nebyly tudíž zjištěny žádné rozdíly mezi různými druhy dotčeného výrobku a obdobnými výrobky ve Společenství prodávanými na trhu Společenství, které by vedly k závěru, že výrobky vyráběné a prodávané výrobci ve Společenství na trhu Společenství nejsou obdobnými výrobky, jelikož mají stejné nebo velmi podobné fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako druhy dotčeného výrobku vyráběné v USA a vyvážené do Společenství. Proto byl předběžně vyvozen závěr, že všechny druhy bionafty se považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.

3.   DUMPING

3.1.   Předběžná poznámka

| (36) | V průběhu šetření bylo zjištěno, že orgány USA poskytují úvěr pro výrobce směsí ve výši 1 USD za galon čisté bionafty obsažené ve směsi bionafty s minerální naftou. |
| --- | --- |

(36)

V průběhu šetření bylo zjištěno, že orgány USA poskytují úvěr pro výrobce směsí ve výši 1 USD za galon čisté bionafty obsažené ve směsi bionafty s minerální naftou.

| (37) | Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku uvedli, že pro stanovení jejich dumpingového rozpětí by měla být provedena úprava s ohledem na jejich vývoz a prodej směsí bionafty na domácím trhu, a to buď formou úpravy jejich prodejních cen směrem nahoru o příslušný obdržený úvěr, nebo formou odpočtu úvěru pro výrobce směsí od nákladů na výrobu příslušných výrobků určených k prodeji. |
| --- | --- |

(37)

Všichni vyvážející výrobci zařazení do vzorku uvedli, že pro stanovení jejich dumpingového rozpětí by měla být provedena úprava s ohledem na jejich vývoz a prodej směsí bionafty na domácím trhu, a to buď formou úpravy jejich prodejních cen směrem nahoru o příslušný obdržený úvěr, nebo formou odpočtu úvěru pro výrobce směsí od nákladů na výrobu příslušných výrobků určených k prodeji.

| (38) | Je třeba poznamenat, že v souladu s příslušnými ustanoveními právních předpisů, konkrétně čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (11), nelze na žádný výrobek uvalit současně antidumpingové i vyrovnávací clo pro řešení téže situace způsobené dumpingem nebo subvencováním vývozu. Antisubvenční řízení však ukázalo, že úvěr pro výrobce směsí je subvencí, kterou mohou získat jak výrobky určené na vývoz, tak výrobky prodávané na domácím trhu naprosto stejným způsobem a pro tatáž množství, a že se tudíž nejedná o vývozní subvenci. Bylo tedy předběžně usouzeno, že žádosti o úpravu nelze přijmout. |
| --- | --- |

(38)

Je třeba poznamenat, že v souladu s příslušnými ustanoveními právních předpisů, konkrétně čl. 14 odst. 1 základního nařízení a čl. 24 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (11), nelze na žádný výrobek uvalit současně antidumpingové i vyrovnávací clo pro řešení téže situace způsobené dumpingem nebo subvencováním vývozu. Antisubvenční řízení však ukázalo, že úvěr pro výrobce směsí je subvencí, kterou mohou získat jak výrobky určené na vývoz, tak výrobky prodávané na domácím trhu naprosto stejným způsobem a pro tatáž množství, a že se tudíž nejedná o vývozní subvenci. Bylo tedy předběžně usouzeno, že žádosti o úpravu nelze přijmout.

3.2.   Běžná hodnota

| (39) | Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl dotčený výrobek prodáván nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % celkového objemu vývozu do Společenství. |
| --- | --- |

(39)

Pro stanovení běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení Komise nejprve stanovila, zda byl dotčený výrobek prodáván nezávislým odběratelům na domácím trhu v reprezentativním objemu, tj. zda celkový objem takového prodeje představoval během období šetření nejméně 5 % celkového objemu vývozu do Společenství.

| (40) | V případě jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo zjištěno, že nerealizoval žádný reprezentativní prodej dotčeného výrobku na domácím trhu. Pro tohoto vyvážejícího výrobce musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení. |
| --- | --- |

(40)

V případě jednoho vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku bylo zjištěno, že nerealizoval žádný reprezentativní prodej dotčeného výrobku na domácím trhu. Pro tohoto vyvážejícího výrobce musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení.

3.2.1.   Spolupracující vyvážející výrobci zařazení do vzorku s reprezentativním celkovým objemem prodeje na domácím trhu

| (41) | V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s reprezentativním celkovým domácím prodejem Komise následně určila ty druhy výrobku prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(41)

V případě vyvážejících výrobců zařazených do vzorku s reprezentativním celkovým domácím prodejem Komise následně určila ty druhy výrobku prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu, které byly shodné nebo přímo srovnatelné s druhy prodávanými na vývoz do Společenství.

| (42) | Domácí prodej konkrétního druhu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje daného druhu nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Společenství. |
| --- | --- |

(42)

Domácí prodej konkrétního druhu výrobku se považoval za dostatečně reprezentativní, pokud objem prodeje daného druhu nezávislým odběratelům na domácím trhu představoval během období šetření alespoň 5 % celkového objemu prodeje srovnatelného druhu výrobku na vývoz do Společenství.

| (43) | Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej dotčených společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Při tom se postupovalo tak, že se pro každý druh výrobku stanovil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření. |
| --- | --- |

(43)

Komise následně přezkoumala, zda by se domácí prodej dotčených společností mohl považovat za uskutečněný v běžném obchodním styku podle čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Při tom se postupovalo tak, že se pro každý druh výrobku stanovil podíl ziskového prodeje nezávislým odběratelům na domácím trhu během období šetření.

| (44) | Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou výrobním nákladům nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna výrobním nákladům nebo je převyšovala, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu v průběhu období šetření bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový či nikoli. |
| --- | --- |

(44)

Pokud objem prodeje daného druhu výrobku prodávaného za čistou prodejní cenu rovnou výrobním nákladům nebo přesahující výrobní náklady představoval více než 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu a pokud vážená průměrná cena tohoto druhu byla rovna výrobním nákladům nebo je převyšovala, byla běžná hodnota založena na skutečných cenách na domácím trhu. Tato cena byla vypočtena jako vážený průměr cen veškerého prodeje tohoto druhu na domácím trhu v průběhu období šetření bez ohledu na to, zda byl prodej ziskový či nikoli.

| (45) | Jestliže objem ziskového prodeje daného druhu výrobku představoval 80 % či méně celkového objemu prodeje tohoto druhu nebo pokud byla vážená průměrná cena tohoto druhu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto druhu. |
| --- | --- |

(45)

Jestliže objem ziskového prodeje daného druhu výrobku představoval 80 % či méně celkového objemu prodeje tohoto druhu nebo pokud byla vážená průměrná cena tohoto druhu nižší než výrobní náklady, byla běžná hodnota založena na skutečné ceně na domácím trhu vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů tohoto druhu.

| (46) | Pro druhy výrobků neprodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu nebo neprodávané v běžném obchodním styku musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Za tímto účelem byly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí připočteny k vlastním průměrným výrobním nákladům vývozce na konkrétní druh výrobku během období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje obdobného výrobku, který příslušný vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku. |
| --- | --- |

(46)

Pro druhy výrobků neprodávané v reprezentativních množstvích na domácím trhu nebo neprodávané v běžném obchodním styku musela být běžná hodnota stanovena na základě čl. 2 odst. 3 základního nařízení. Za tímto účelem byly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí připočteny k vlastním průměrným výrobním nákladům vývozce na konkrétní druh výrobku během období šetření. V souladu s čl. 2 odst. 6 základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u prodeje obdobného výrobku, který příslušný vyvážející výrobce uskutečnil v běžném obchodním styku.

3.2.2.   Spolupracující vyvážející výrobce bez reprezentativního celkového objemu prodeje na domácím trhu zařazený do vzorku

| (47) | Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který nedosáhl reprezentativního objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti na dotčený výrobek přičetly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí stanoveného pro ostatní vyvážející výrobce podléhající šetření v souvislosti s jejich výrobou a prodejem obdobného výrobku na domácím trhu. |
| --- | --- |

(47)

Pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce, který nedosáhl reprezentativního objemu domácího prodeje, byla běžná hodnota stanovena podle čl. 2 odst. 3 základního nařízení tak, že se k vlastním výrobním nákladům společnosti na dotčený výrobek přičetly prodejní, správní a režijní náklady a přiměřené ziskové rozpětí. V souladu s čl. 2 odst. 6 písm. a) základního nařízení byly procentní podíl prodejních, správních a režijních nákladů a ziskové rozpětí založeny na váženém průměru prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí stanoveného pro ostatní vyvážející výrobce podléhající šetření v souvislosti s jejich výrobou a prodejem obdobného výrobku na domácím trhu.

| (48) | V případě této společnosti byla provedena úprava s cílem zohlednit skutečnost, že svou činnost teprve zahajuje, v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Byla provedena úprava jejích režijních nákladů, aby se zohlednila nízká kapacita využití výrobního zařízení v zahajovací fázi. |
| --- | --- |

(48)

V případě této společnosti byla provedena úprava s cílem zohlednit skutečnost, že svou činnost teprve zahajuje, v souladu s čl. 2 odst. 5 základního nařízení. Byla provedena úprava jejích režijních nákladů, aby se zohlednila nízká kapacita využití výrobního zařízení v zahajovací fázi.

3.3.   Vývozní cena

| (49) | V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny podle cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit za dotčený výrobek. |
| --- | --- |

(49)

V souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení byly vývozní ceny stanoveny podle cen, které byly skutečně zaplaceny nebo které je třeba zaplatit za dotčený výrobek.

| (50) | Pokud se vývoz do Společenství uskutečňoval prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které sídlí ve Společenství nebo mimo Společenství, vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byl výrobek znovu prodán prvním nezávislým odběratelům ve Společenství a které byly řádně upraveny s ohledem na veškeré náklady vynaložené v období mezi dovozem a dalším prodejem, a s ohledem na zisk. |
| --- | --- |

(50)

Pokud se vývoz do Společenství uskutečňoval prostřednictvím obchodních společností ve spojení, které sídlí ve Společenství nebo mimo Společenství, vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení stanoveny na základě cen, za které byl výrobek znovu prodán prvním nezávislým odběratelům ve Společenství a které byly řádně upraveny s ohledem na veškeré náklady vynaložené v období mezi dovozem a dalším prodejem, a s ohledem na zisk.

3.4.   Srovnání

| (51) | Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu. |
| --- | --- |

(51)

Srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny bylo provedeno na základě ceny ze závodu.

| (52) | V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny se formou úprav přihlédlo k rozdílům majícím vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. |
| --- | --- |

(52)

V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny se formou úprav přihlédlo k rozdílům majícím vliv na ceny a srovnatelnost cen v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.

| (53) | Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, námořní přepravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na úvěry a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné. |
| --- | --- |

(53)

Na tomto základě byly provedeny úpravy týkající se nákladů na dopravu, námořní přepravu a pojištění, nákladů na manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na úvěry a na provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.

3.5.   Dumpingová rozpětí

3.5.1.   Pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku

| (54) | U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého druhu dotčeného výrobku vyváženého do Společenství srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího druhu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení. |
| --- | --- |

(54)

U společností zařazených do vzorku byla vážená průměrná běžná hodnota každého druhu dotčeného výrobku vyváženého do Společenství srovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího druhu dotčeného výrobku, jak je stanoveno v čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.

| (55) | Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Společenství před proclením činí:






  Společnost | Prozatímní dumpingové rozpětí |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 73,4 % |
| Imperium Renewables Inc. | 29,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 57,3 % |
| World Energy Alternatives LLC | 51,7 % |

(55)

Na tomto základě prozatímní vážená průměrná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Společenství před proclením činí:

Společnost

Prozatímní dumpingové rozpětí

Archer Daniels Midland Company

3,4 %

Cargill Inc.

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

73,4 %

Imperium Renewables Inc.

29,5 %

Peter Cremer North America LP

57,3 %

World Energy Alternatives LLC

51,7 %

3.5.2.   Pro ostatní spolupracující vyvážející výrobce

| (56) | Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezahrnutých do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo vypočteno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočtené pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku předběžně stanoveno na 33,7 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením. |
| --- | --- |

(56)

Vážené průměrné dumpingové rozpětí spolupracujících vyvážejících výrobců nezahrnutých do vzorku bylo vypočítáno podle ustanovení čl. 9 odst. 6 základního nařízení. Toto rozpětí bylo vypočteno na základě rozpětí stanovených pro vyvážející výrobce zařazené do vzorku. Na tomto základě bylo dumpingové rozpětí vypočtené pro spolupracující společnosti nezahrnuté do vzorku předběžně stanoveno na 33,7 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.

3.5.3.   Pro nespolupracující vyvážející výrobce

| (57) | U všech ostatních vývozců v USA Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z USA, který byl zjištěn z vývozních statistik USA. Zjištěný podíl spolupráce činil 81 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni odpovídající úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším individuálním dumpingovým rozpětím a rozpětím újmy, a zajistit tak účinnost opatření. |
| --- | --- |

(57)

U všech ostatních vývozců v USA Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z USA, který byl zjištěn z vývozních statistik USA. Zjištěný podíl spolupráce činil 81 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni odpovídající úrovni zjištěné pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zařazeného do vzorku s nejvyšším individuálním dumpingovým rozpětím a rozpětím újmy, a zajistit tak účinnost opatření.

| (58) | Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 57,3 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením. |
| --- | --- |

(58)

Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu předběžně stanovena na 57,3 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.

4.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

4.1.   Výroba ve Společenství a status výrobce ve Společenství

| (59) | Pro stanovení celkové výroby ve Společenství a na podporu šetření byly použity veškeré dostupné informace včetně informací poskytnutých v podnětu a údajů shromážděných od výrobců ve Společenství před a po zahájení šetření. |
| --- | --- |

(59)

Pro stanovení celkové výroby ve Společenství a na podporu šetření byly použity veškeré dostupné informace včetně informací poskytnutých v podnětu a údajů shromážděných od výrobců ve Společenství před a po zahájení šetření.

| (60) | Na základě těchto informací bylo zjištěno, že celková výroba ve Společenství činila během období šetření přibližně 5 400 tisíc tun. U tří společností patřících do téže skupiny bylo zjištěno, že jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci v USA a že samotná skupina dováží značná množství dotčeného výrobku od vývozců v USA, s nimiž je ve spojení. Tyto společnosti proto byly vyloučeny z výrobního odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. V důsledku toho se objem výroby, na jehož základě byl stanoven status výrobce ve Společenství, pohyboval v rozmezí 4 200 až 4 600 tisíc tun. |
| --- | --- |

(60)

Na základě těchto informací bylo zjištěno, že celková výroba ve Společenství činila během období šetření přibližně 5 400 tisíc tun. U tří společností patřících do téže skupiny bylo zjištěno, že jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci v USA a že samotná skupina dováží značná množství dotčeného výrobku od vývozců v USA, s nimiž je ve spojení. Tyto společnosti proto byly vyloučeny z výrobního odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. V důsledku toho se objem výroby, na jehož základě byl stanoven status výrobce ve Společenství, pohyboval v rozmezí 4 200 až 4 600 tisíc tun.

| (61) | Bylo stanoveno, že společnosti, které podpořily podnět a spolupracovaly při šetření, představovaly více než 60 % výroby bionafty ve Společenství během období šetření, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Společnost uvedená v 63. bodě odůvodnění, která nespolupracovala na šetření, nebyla považována za společnost podporující podnět. Byl tak učiněn závěr, že podnět a šetření podporuje převážná část výrobního odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. |
| --- | --- |

(61)

Bylo stanoveno, že společnosti, které podpořily podnět a spolupracovaly při šetření, představovaly více než 60 % výroby bionafty ve Společenství během období šetření, jak je uvedeno v 60. bodě odůvodnění. Společnost uvedená v 63. bodě odůvodnění, která nespolupracovala na šetření, nebyla považována za společnost podporující podnět. Byl tak učiněn závěr, že podnět a šetření podporuje převážná část výrobního odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení.

4.2.   Výběr vzorku

| (62) | S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství bylo rozhodnuto provést za účelem stanovení existence podstatné újmy výběr vzorku. Všem potenciálním výrobcům obdobného výrobku ve Společenství byly rozeslány formuláře pro výběr vzorku. Uspokojivé informace ve formuláři uvedlo původně více než 40 společností, které souhlasily se spoluprací během řízení. Tři společnosti uvedené v 60. bodě odůvodnění nebyly zařazeny do výběru vzorku z důvodů uvedených ve zmíněném bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(62)

S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství bylo rozhodnuto provést za účelem stanovení existence podstatné újmy výběr vzorku. Všem potenciálním výrobcům obdobného výrobku ve Společenství byly rozeslány formuláře pro výběr vzorku. Uspokojivé informace ve formuláři uvedlo původně více než 40 společností, které souhlasily se spoluprací během řízení. Tři společnosti uvedené v 60. bodě odůvodnění nebyly zařazeny do výběru vzorku z důvodů uvedených ve zmíněném bodě odůvodnění.

| (63) | Ze zbývajících společností byl vybrán vzorek 11 společností na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje ve Společenství, jak je uvedeno výše v 11. bodě odůvodnění. Jeden z výrobců, který měl být původně vybrán do vzorku, však musel být vyřazen, neboť nespolupracoval na šetření. U zbývajících 10 společností bylo shledáno, že jsou reprezentativní pro celkovou výrobu ve Společenství. |
| --- | --- |

(63)

Ze zbývajících společností byl vybrán vzorek 11 společností na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje ve Společenství, jak je uvedeno výše v 11. bodě odůvodnění. Jeden z výrobců, který měl být původně vybrán do vzorku, však musel být vyřazen, neboť nespolupracoval na šetření. U zbývajících 10 společností bylo shledáno, že jsou reprezentativní pro celkovou výrobu ve Společenství.

| (64) | Další odkazy na „výrobní odvětví Společenství“ nebo „výrobce ve Společenství zařazené do vzorku“ se týkají těchto deseti vybraných výrobců. |
| --- | --- |

(64)

Další odkazy na „výrobní odvětví Společenství“ nebo „výrobce ve Společenství zařazené do vzorku“ se týkají těchto deseti vybraných výrobců.

5.   ÚJMA

| (65) | Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, posuzování trendů v souvislosti s hodnocením újmy se týkalo období od ledna 2004 do konce období šetření. Šetření nicméně ukázalo, že v roce 2004 výrobní odvětví Společenství prakticky začínalo. Proto bylo považováno za vhodnější provést analýzu založenou na trendech pro období od roku 2005 do období šetření (dále jen „analyzované období“). Informace za rok 2004 jsou však v následujícím posouzení také uvedeny. |
| --- | --- |

(65)

Jak je uvedeno v 15. bodě odůvodnění, posuzování trendů v souvislosti s hodnocením újmy se týkalo období od ledna 2004 do konce období šetření. Šetření nicméně ukázalo, že v roce 2004 výrobní odvětví Společenství prakticky začínalo. Proto bylo považováno za vhodnější provést analýzu založenou na trendech pro období od roku 2005 do období šetření (dále jen „analyzované období“). Informace za rok 2004 jsou však v následujícím posouzení také uvedeny.

5.1.   Spotřeba Společenství

Tabulka 1

| Spotřeba Společenství | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Index 2005=100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Spotřeba Společenství

2004

2005

2006

2007

OŠ

Tuny

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Index 2005=100

60

100

155

207

206

| (66) | Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu celkové výroby všech výrobců ve Společenství na trhu Společenství, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, s odečtením objemu jejich vývozu a přičtením dovozu z dotčené země, které se týká toto šetření, a z jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(66)

Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu celkové výroby všech výrobců ve Společenství na trhu Společenství, jak je uvedeno výše v 60. bodě odůvodnění, s odečtením objemu jejich vývozu a přičtením dovozu z dotčené země, které se týká toto šetření, a z jiných třetích zemí.

| (67) | Pokud jde o objem dovozu z USA, byly k dispozici tyto zdroje informací:






  — | údaje Eurostatu vztahující se k jednotlivým kódům KN, pod něž byl výrobek zařazen; |
| --- | --- | --- |

(67)

Pokud jde o objem dovozu z USA, byly k dispozici tyto zdroje informací:

—

údaje Eurostatu vztahující se k jednotlivým kódům KN, pod něž byl výrobek zařazen;

| — | vývozní statistiky USA; |
| --- | --- |

—

vývozní statistiky USA;

| — | jiné statistické informace důvěrné povahy týkající se dovozu, poskytnuté zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

—

jiné statistické informace důvěrné povahy týkající se dovozu, poskytnuté zúčastněnými stranami.

| (68) | Z analýzy těchto informací však vyplynulo, že údaje Eurostatu nelze pro účely posouzení spotřeby použít, jelikož do konce roku 2007 neexistoval přesný kód KN pro celní klasifikaci jednotlivých druhů dotčeného výrobku. Dovážený dotčený výrobek byl označován řadou různých kódů, které též obsahovaly údaje o dovozu jiných výrobků. Proto bylo usouzeno, že bude vhodnější použít vývozní statistiky USA pro stanovení spolehlivých číselných údajů o dovozu a spotřebě a dovozních trendů. Při využití tohoto zdroje informací se přihlíželo k době přepravy, která je zapotřebí pro dodání zboží z USA do Společenství, a proto byly vývozní statistiky upraveny o jeden měsíc, aby bylo toto prodlení zohledněno. |
| --- | --- |

(68)

Z analýzy těchto informací však vyplynulo, že údaje Eurostatu nelze pro účely posouzení spotřeby použít, jelikož do konce roku 2007 neexistoval přesný kód KN pro celní klasifikaci jednotlivých druhů dotčeného výrobku. Dovážený dotčený výrobek byl označován řadou různých kódů, které též obsahovaly údaje o dovozu jiných výrobků. Proto bylo usouzeno, že bude vhodnější použít vývozní statistiky USA pro stanovení spolehlivých číselných údajů o dovozu a spotřebě a dovozních trendů. Při využití tohoto zdroje informací se přihlíželo k době přepravy, která je zapotřebí pro dodání zboží z USA do Společenství, a proto byly vývozní statistiky upraveny o jeden měsíc, aby bylo toto prodlení zohledněno.

| (69) | S ohledem na dovoz z jiných zemí a na vývoz výrobců ve Společenství a vzhledem k omezenému využití údajů Eurostatu, popsanému výše, se šetření zakládalo na údajích uvedených v podnětu. |
| --- | --- |

(69)

S ohledem na dovoz z jiných zemí a na vývoz výrobců ve Společenství a vzhledem k omezenému využití údajů Eurostatu, popsanému výše, se šetření zakládalo na údajích uvedených v podnětu.

| (70) | Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že spotřeba bionafty ve Společenství se v letech 2005–2007 zvýšila o 107 % a poté během období šetření lehce klesla o jeden procentní bod. Celková spotřeba se v průběhu analyzovaného období více než zdvojnásobila. |
| --- | --- |

(70)

Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že spotřeba bionafty ve Společenství se v letech 2005–2007 zvýšila o 107 % a poté během období šetření lehce klesla o jeden procentní bod. Celková spotřeba se v průběhu analyzovaného období více než zdvojnásobila.

| (71) | Zvýšení poptávky bylo vyvoláno především pobídkami členských států na podporu využívání biopaliv v návaznosti na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/30/ES ze dne 8. května 2003 o podpoře užívání biopaliv nebo jiných obnovitelných pohonných hmot v dopravě (12) a směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (13). |
| --- | --- |

(71)

Zvýšení poptávky bylo vyvoláno především pobídkami členských států na podporu využívání biopaliv v návaznosti na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/30/ES ze dne 8. května 2003 o podpoře užívání biopaliv nebo jiných obnovitelných pohonných hmot v dopravě (12) a směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (13).

5.2.   Objem vývozu z dotčené země a podíl na trhu

Tabulka 2

| Dovoz z USA | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Index 2005=100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Podíl na trhu | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Index 2005=100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Zdroj: vývozní statistiky USA. |

Dovoz z USA

2004

2005

2006

2007

OŠ

Tuny

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Index 2005=100

23

100

442

6 354

9 885

Podíl na trhu

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Index 2005=100

25

100

250

2 750

4 300

Zdroj: vývozní statistiky USA.

| (72) | Objem dovozu z USA se významně zvýšil ze zhruba 11 500 tun v roce 2005 na přibližně 1 137 000 tun během období šetření. |
| --- | --- |

(72)

Objem dovozu z USA se významně zvýšil ze zhruba 11 500 tun v roce 2005 na přibližně 1 137 000 tun během období šetření.

| (73) | V průběhu analyzovaného období se podíl dumpingového dovozu z USA na trhu Společenství neustále zvyšoval, a to z 0,4 % v roce 2005 na 17,2 % v období šetření. Došlo tak k významnému nárůstu dumpingového dovozu jak v absolutních, tak v relativních číslech v porovnání se spotřebou Společenství v daném období. |
| --- | --- |

(73)

V průběhu analyzovaného období se podíl dumpingového dovozu z USA na trhu Společenství neustále zvyšoval, a to z 0,4 % v roce 2005 na 17,2 % v období šetření. Došlo tak k významnému nárůstu dumpingového dovozu jak v absolutních, tak v relativních číslech v porovnání se spotřebou Společenství v daném období.

| (74) | Hospodářské subjekty v odvětví bionafty používají výraz splash and dash pro proces, v jehož rámci je bionafta údajně zahraničního původu přepravována do Společenství přes USA, kde se mísí s nepatrným množstvím (0,01 % konečné směsi) běžné nafty, aby mohl výrobce směsi v USA požadovat subvenci. |
| --- | --- |

(74)

Hospodářské subjekty v odvětví bionafty používají výraz splash and dash pro proces, v jehož rámci je bionafta údajně zahraničního původu přepravována do Společenství přes USA, kde se mísí s nepatrným množstvím (0,01 % konečné směsi) běžné nafty, aby mohl výrobce směsi v USA požadovat subvenci.

| (75) | Zúčastněné strany v USA uvedly, že splash and dash vysvětluje náhlé zvýšení dovozu z USA na trh Společenství, neboť během období šetření údajně představoval 40 % dovozu z USA. Tyto strany také uvedly, že s ohledem na zahájení šetření v souvislosti s dovozem bionafty pocházející z USA by mohla být množství získaná v rámci procesu splash and dash vyčleněna z posouzení újmy a považována za dovoz z jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(75)

Zúčastněné strany v USA uvedly, že splash and dash vysvětluje náhlé zvýšení dovozu z USA na trh Společenství, neboť během období šetření údajně představoval 40 % dovozu z USA. Tyto strany také uvedly, že s ohledem na zahájení šetření v souvislosti s dovozem bionafty pocházející z USA by mohla být množství získaná v rámci procesu splash and dash vyčleněna z posouzení újmy a považována za dovoz z jiných třetích zemí.

| (76) | Na druhé straně žadatel namítal, že dovoz směsí vyrobených v rámci systému splash and dash, pokud vůbec takový existoval, by představoval nanejvýš 10 % objemu vývozu z USA, a proto by byl zanedbatelný a nezměnil by zjištění týkající se významného objemu dumpingového dovozu z USA na trh Společenství, zejména během období šetření. |
| --- | --- |

(76)

Na druhé straně žadatel namítal, že dovoz směsí vyrobených v rámci systému splash and dash, pokud vůbec takový existoval, by představoval nanejvýš 10 % objemu vývozu z USA, a proto by byl zanedbatelný a nezměnil by zjištění týkající se významného objemu dumpingového dovozu z USA na trh Společenství, zejména během období šetření.

| (77) | Šetření ukázalo, že vývozní statistiky USA neumožňují rozlišení mezi bionaftou vyváženou v rámci tzv. procesu splash and dash a ostatním vývozem z USA zaznamenaným v kapitole „vývoz“. V těchto statistikách nebyla nalezena prakticky žádná množství vykázaná v kapitole „opětovný vývoz“. Orgány USA také uvedly, že veškerá množství zařazená do kapitoly „vývoz“ jsou výrobky pokládané za pocházející z USA. |
| --- | --- |

(77)

Šetření ukázalo, že vývozní statistiky USA neumožňují rozlišení mezi bionaftou vyváženou v rámci tzv. procesu splash and dash a ostatním vývozem z USA zaznamenaným v kapitole „vývoz“. V těchto statistikách nebyla nalezena prakticky žádná množství vykázaná v kapitole „opětovný vývoz“. Orgány USA také uvedly, že veškerá množství zařazená do kapitoly „vývoz“ jsou výrobky pokládané za pocházející z USA.

| (78) | Většina amerických společností, kterých se týkalo šetření, navíc uvedla, že v případě množství vyvážených do Společenství nebo prodávaných na domácím trhu nebylo možné rozlišovat mezi výrobky vyráběnými nebo pocházejícími ze zdrojů v USA a výrobky vyváženými v rámci procesu splash and dash. |
| --- | --- |

(78)

Většina amerických společností, kterých se týkalo šetření, navíc uvedla, že v případě množství vyvážených do Společenství nebo prodávaných na domácím trhu nebylo možné rozlišovat mezi výrobky vyráběnými nebo pocházejícími ze zdrojů v USA a výrobky vyváženými v rámci procesu splash and dash.

| (79) | V případě společností v USA, kterých se týkalo šetření, tudíž bylo shledáno, že veškerý vývoz bionafty byl deklarován jak při vývozu americkými vývozci, tak při dovozu dovozci ve Společenství, kteří jsou s nimi ve spojení, jako bionafta pocházející z USA. |
| --- | --- |

(79)

V případě společností v USA, kterých se týkalo šetření, tudíž bylo shledáno, že veškerý vývoz bionafty byl deklarován jak při vývozu americkými vývozci, tak při dovozu dovozci ve Společenství, kteří jsou s nimi ve spojení, jako bionafta pocházející z USA.

| (80) | Na základě výše uvedených skutečností a se zvláštním zřetelem k tomu, že dovážené výrobky získané v rámci procesu splash and dash, pokud vůbec k takové situaci došlo, byly deklarovány jako pocházející z USA a byly považovány orgány USA za pocházející z USA, se usoudilo, že neexistují důvody k tomu, aby se s nimi nakládalo jako s dovozem nepocházejícím z USA. |
| --- | --- |

(80)

Na základě výše uvedených skutečností a se zvláštním zřetelem k tomu, že dovážené výrobky získané v rámci procesu splash and dash, pokud vůbec k takové situaci došlo, byly deklarovány jako pocházející z USA a byly považovány orgány USA za pocházející z USA, se usoudilo, že neexistují důvody k tomu, aby se s nimi nakládalo jako s dovozem nepocházejícím z USA.

5.3.   Ceny dumpingového dovozu a cenové podbízení

5.3.1.   Jednotková prodejní cena

Tabulka 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena v EUR/t | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Index 2005=100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Zdroj: vývozní statistiky USA a odpovědi na dotazník, které poskytli vývozci z USA zařazení do vzorku. |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Cena v EUR/t

463

575

600

596

616

Index 2005=100

81

100

104

104

107

Zdroj: vývozní statistiky USA a odpovědi na dotazník, které poskytli vývozci z USA zařazení do vzorku.

| (81) | Vývozní statistiky USA se rovněž použily pro stanovení cenových trendů dumpingového dovozu výrobků pocházejících z USA, zejména pro rok 2007 a období šetření. S cílem zohlednit cenovou úroveň na hranicích Společenství byly průměrné vývozní ceny upraveny o příslušné náklady na dopravu a pojištění. Je třeba uvést, že pro dřívější fáze analyzovaného období, tj. roky 2005 a 2006 a rovněž rok 2004, nebyly vývozní statistiky USA plně spolehlivé, pokud jde o hodnoty prodeje, protože vypočtené průměrné vývozní ceny byly považovány za neúměrně vysoké v porovnání s cenami, které vykázali spolupracující vyvážející výrobci. Proto byla průměrná vývozní cena USA za uvedené roky založena na odpovědích na dotazník, které poskytli vyvážející výrobci v USA zařazení do vzorku. |
| --- | --- |

(81)

Vývozní statistiky USA se rovněž použily pro stanovení cenových trendů dumpingového dovozu výrobků pocházejících z USA, zejména pro rok 2007 a období šetření. S cílem zohlednit cenovou úroveň na hranicích Společenství byly průměrné vývozní ceny upraveny o příslušné náklady na dopravu a pojištění. Je třeba uvést, že pro dřívější fáze analyzovaného období, tj. roky 2005 a 2006 a rovněž rok 2004, nebyly vývozní statistiky USA plně spolehlivé, pokud jde o hodnoty prodeje, protože vypočtené průměrné vývozní ceny byly považovány za neúměrně vysoké v porovnání s cenami, které vykázali spolupracující vyvážející výrobci. Proto byla průměrná vývozní cena USA za uvedené roky založena na odpovědích na dotazník, které poskytli vyvážející výrobci v USA zařazení do vzorku.

| (82) | Průměrné ceny dovozu z USA v posuzovaném období kolísaly a celkově vykázaly nárůst o 7 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. |
| --- | --- |

(82)

Průměrné ceny dovozu z USA v posuzovaném období kolísaly a celkově vykázaly nárůst o 7 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření.

5.3.2.   Cenové podbízení

| (83) | Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen výrobců ve Společenství zařazených do vzorku pro odběratele, kteří s nimi nejsou ve spojení, na trhu Společenství, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dovozu z USA, stanovenými na základě cen CIF pro vyvážející výrobce v USA zařazené do vzorku. V případě potřeby byla provedena úprava s ohledem na cla a náklady po dovozu a s ohledem na rozdíly ve vstupních produktech (viz následující bod odůvodnění) používaných pro výrobu bionafty. |
| --- | --- |

(83)

Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen výrobců ve Společenství zařazených do vzorku pro odběratele, kteří s nimi nejsou ve spojení, na trhu Společenství, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dovozu z USA, stanovenými na základě cen CIF pro vyvážející výrobce v USA zařazené do vzorku. V případě potřeby byla provedena úprava s ohledem na cla a náklady po dovozu a s ohledem na rozdíly ve vstupních produktech (viz následující bod odůvodnění) používaných pro výrobu bionafty.

| (84) | Při šetření byly identifikovány rozdílné druhy dotčeného výrobku, které byly založeny zejména na vstupních produktech použitých ve výrobním procesu. Zatímco hlavním vstupním produktem používaným ve Společenství je řepkové semeno, američtí výrobci používají jiné suroviny, jako jsou např. sojové boby, kanola, palmový olej atd. Vzhledem k tomu, že tyto vstupní produkty jsou zdaleka nejdůležitější surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, bylo usouzeno, že lze povolit úpravu zohledňující rozdíly mezi vstupními produkty. Tato úprava byla vypočtena tak, aby odpovídala tržní hodnotě rozdílu mezi příslušnými druhy dotčeného výrobku v porovnání s druhem, který se vyrábí z řepkového semene. Tak byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a vážená průměrná cena dotčených vyvážených výrobků porovnány na témže základě, který představovalo řepkové semeno. |
| --- | --- |

(84)

Při šetření byly identifikovány rozdílné druhy dotčeného výrobku, které byly založeny zejména na vstupních produktech použitých ve výrobním procesu. Zatímco hlavním vstupním produktem používaným ve Společenství je řepkové semeno, američtí výrobci používají jiné suroviny, jako jsou např. sojové boby, kanola, palmový olej atd. Vzhledem k tomu, že tyto vstupní produkty jsou zdaleka nejdůležitější surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, bylo usouzeno, že lze povolit úpravu zohledňující rozdíly mezi vstupními produkty. Tato úprava byla vypočtena tak, aby odpovídala tržní hodnotě rozdílu mezi příslušnými druhy dotčeného výrobku v porovnání s druhem, který se vyrábí z řepkového semene. Tak byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a vážená průměrná cena dotčených vyvážených výrobků porovnány na témže základě, který představovalo řepkové semeno.

| (85) | Na základě výše popsané metodiky byl rozdíl mezi cenami USA a Společenství, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu, tj. rozpětí cenového podbízení, stanoven v rozpětí 18,9 % až 33 %. |
| --- | --- |

(85)

Na základě výše popsané metodiky byl rozdíl mezi cenami USA a Společenství, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu, tj. rozpětí cenového podbízení, stanoven v rozpětí 18,9 % až 33 %.

5.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství

| (86) | V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení vlivu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Společenství zahrnovalo zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Společenství pro analyzované období. |
| --- | --- |

(86)

V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení posouzení vlivu dumpingového dovozu na výrobní odvětví Společenství zahrnovalo zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Společenství pro analyzované období.

5.4.1.   Výrobní kapacita, výroba a využití kapacity

Tabulka 4

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita
  (v tunách) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Index 2005=100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Výroba (v tunách) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Index 2005=100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Využití kapacity | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Index 2005=100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku. |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Výrobní kapacita

(v tunách)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Index 2005=100

58

100

142

238

274

Výroba (v tunách)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Index 2005=100

58

100

149

225

248

Využití kapacity

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Index 2005=100

102

100

106

95

91

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku.

| (87) | Tak jako se během analyzovaného období zvyšovala spotřeba, zvyšovala se neustále i výrobní kapacita výrobců ve Společenství zařazených do vzorku. V letech 2005 až 2006 vzrostla o 42 %, poté následovalo další zvýšení o 68 % v roce 2007 a další zvýšení o 15 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Během analyzovaného období došlo k celkovému nárůstu o 174 %. Zvýšení výrobní kapacity vyplývalo z nových investic v očekávání vyšší poptávky. |
| --- | --- |

(87)

Tak jako se během analyzovaného období zvyšovala spotřeba, zvyšovala se neustále i výrobní kapacita výrobců ve Společenství zařazených do vzorku. V letech 2005 až 2006 vzrostla o 42 %, poté následovalo další zvýšení o 68 % v roce 2007 a další zvýšení o 15 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Během analyzovaného období došlo k celkovému nárůstu o 174 %. Zvýšení výrobní kapacity vyplývalo z nových investic v očekávání vyšší poptávky.

| (88) | Zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství je třeba vnímat na pozadí cíle stanoveného směrnicí 2003/30/ES, podle něhož by spotřeba biopaliv a dalších obnovitelných paliv ve Společenství měla činit 5,75 % a který byl vypočten na základě energetického obsahu veškeré ropy a nafty pro dopravní účely, uvedené na trh Společenství do 31. prosince 2010. V březnu 2007 navíc Evropská rada podpořila 10 % závazný minimální cíl, kterého mají dosáhnout všechny členské státy, pokud jde o podíl biopaliv na celkové spotřebě ropy a nafty v dopravním odvětví Společenství do roku 2020 (14). Tento cíl by vedl ke zvýšení spotřeby biopaliv ve Společenství do uvedeného roku na přibližně 33 milionů tun ropného ekvivalentu. Výrobní kapacita v celém Společenství v roce 2006 byla odhadnuta na pouhých 6 milionů tun. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pochopitelné, že výrobci ve Společenství investovali do dodatečných kapacit v očekávání nárůstu poptávky. |
| --- | --- |

(88)

Zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství je třeba vnímat na pozadí cíle stanoveného směrnicí 2003/30/ES, podle něhož by spotřeba biopaliv a dalších obnovitelných paliv ve Společenství měla činit 5,75 % a který byl vypočten na základě energetického obsahu veškeré ropy a nafty pro dopravní účely, uvedené na trh Společenství do 31. prosince 2010. V březnu 2007 navíc Evropská rada podpořila 10 % závazný minimální cíl, kterého mají dosáhnout všechny členské státy, pokud jde o podíl biopaliv na celkové spotřebě ropy a nafty v dopravním odvětví Společenství do roku 2020 (14). Tento cíl by vedl ke zvýšení spotřeby biopaliv ve Společenství do uvedeného roku na přibližně 33 milionů tun ropného ekvivalentu. Výrobní kapacita v celém Společenství v roce 2006 byla odhadnuta na pouhých 6 milionů tun. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pochopitelné, že výrobci ve Společenství investovali do dodatečných kapacit v očekávání nárůstu poptávky.

| (89) | Výroba obdobného produktu v rámci výrobního odvětví Společenství se rovněž neustále zvyšovala a během analyzovaného období celkově vzrostla o 148 %. |
| --- | --- |

(89)

Výroba obdobného produktu v rámci výrobního odvětví Společenství se rovněž neustále zvyšovala a během analyzovaného období celkově vzrostla o 148 %.

| (90) | Vzhledem k relativně pomalému tempu zvyšování objemu výroby v porovnání s nárůstem výrobní kapacity se využití kapacity výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období snížilo o 9 %. |
| --- | --- |

(90)

Vzhledem k relativně pomalému tempu zvyšování objemu výroby v porovnání s nárůstem výrobní kapacity se využití kapacity výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období snížilo o 9 %.

5.4.2.   Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny ve Společenství

Tabulka 5

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje
  (v tunách) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Index 2005=100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Podíl na trhu | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Index 2005=100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Průměrné ceny
  (v EUR/t) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Index 2005=100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku. |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Objem prodeje

(v tunách)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Index 2005=100

59

100

147

221

243

Podíl na trhu

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Index 2005=100

97

100

95

107

118

Průměrné ceny

(v EUR/t)

655

759

900

892

933

Index 2005=100

86

100

119

118

123

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku.

| (91) | V souladu s vývojem spotřeby se objem prodeje realizovaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství stále zvyšoval a během analyzovaného období zaznamenal celkové zvýšení o 143 %. Během téhož období též výrobní odvětví Společenství zvýšilo svůj podíl na trhu o 4,5 procentního bodu. |
| --- | --- |

(91)

V souladu s vývojem spotřeby se objem prodeje realizovaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství stále zvyšoval a během analyzovaného období zaznamenal celkové zvýšení o 143 %. Během téhož období též výrobní odvětví Společenství zvýšilo svůj podíl na trhu o 4,5 procentního bodu.

| (92) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se během analyzovaného období zvýšily o 23 %. Zvýšení cen bylo odůvodněno vyššími náklady na suroviny a ostatní vstupy. |
| --- | --- |

(92)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se během analyzovaného období zvýšily o 23 %. Zvýšení cen bylo odůvodněno vyššími náklady na suroviny a ostatní vstupy.

5.4.3.   Růst

| (93) | Růst výrobního odvětví Společenství se odrazil v objemových ukazatelích, jako jsou výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. Navzdory zvyšující se spotřebě na trhu Společenství během analyzovaného období byl nárůst podílu výrobců ve Společenství zařazených do vzorku na trhu relativně slabý. Především mezi rokem 2006 a obdobím šetření získali výrobci ve Společenství zařazení do vzorku pouze 5,8 procentních bodů podílu na trhu. Během téhož období se dumpingovému dovozu podařilo získat více než 16 procentních bodů podílu na trhu. Skutečnost, že výrobní odvětví Společenství nemohlo mít plný prospěch z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci. Vážně ovlivněna byla řada ukazatelů újmy jako výroba, využití výrobní kapacity, produktivita, prodej, investiční strategie a návratnost investic. |
| --- | --- |

(93)

Růst výrobního odvětví Společenství se odrazil v objemových ukazatelích, jako jsou výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. Navzdory zvyšující se spotřebě na trhu Společenství během analyzovaného období byl nárůst podílu výrobců ve Společenství zařazených do vzorku na trhu relativně slabý. Především mezi rokem 2006 a obdobím šetření získali výrobci ve Společenství zařazení do vzorku pouze 5,8 procentních bodů podílu na trhu. Během téhož období se dumpingovému dovozu podařilo získat více než 16 procentních bodů podílu na trhu. Skutečnost, že výrobní odvětví Společenství nemohlo mít plný prospěch z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci. Vážně ovlivněna byla řada ukazatelů újmy jako výroba, využití výrobní kapacity, produktivita, prodej, investiční strategie a návratnost investic.

5.4.4.   Zásoby

Tabulka 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby
  (v tunách) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Index 2005=100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku. |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Zásoby

(v tunách)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Index 2005=100

76

100

233

378

399

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku.

| (94) | Během analyzovaného období se zásoby bionafty zvýšily přibližně o 200 %. Toto zvýšení stavu zásob probíhalo během celého analyzovaného období a bylo ještě výraznější v souvislosti s nárůstem objemu výroby výrobního odvětví Společenství v témže období. Má se však za to, že údaje týkající se zásob mají jen omezenou hodnotu pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, jelikož bionafta nemůže být skladována po dobu delší než šest měsíců (průměrná doba skladování je pouze asi tři měsíce). |
| --- | --- |

(94)

Během analyzovaného období se zásoby bionafty zvýšily přibližně o 200 %. Toto zvýšení stavu zásob probíhalo během celého analyzovaného období a bylo ještě výraznější v souvislosti s nárůstem objemu výroby výrobního odvětví Společenství v témže období. Má se však za to, že údaje týkající se zásob mají jen omezenou hodnotu pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, jelikož bionafta nemůže být skladována po dobu delší než šest měsíců (průměrná doba skladování je pouze asi tři měsíce).

5.4.5.   Ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál

Tabulka 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Index 2005=100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Investice (v tis. EUR) | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Index 2005=100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Návratnost investic | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Index 2005=100 | 81 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Peněžní tok (v tis. EUR) | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Index 2005=100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku. |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Ziskovost

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Index 2005=100

51

100

98

31

31

Investice (v tis. EUR)

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Index 2005=100

28

100

335

198

185

Návratnost investic

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Index 2005=100

81

100

95

20

20

Peněžní tok (v tis. EUR)

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Index 2005=100

18

100

163

127

138

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku.

| (95) | Ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku byla stanovena pomocí vyjádření čistého zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Společenství před zdaněním jako procento obratu z tohoto prodeje. Během analyzovaného období ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku klesla z 18,3 % v roce 2005 na 5,7 % v období šetření. To představuje pokles o 12,6 procentních bodů v průběhu analyzovaného období. |
| --- | --- |

(95)

Ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku byla stanovena pomocí vyjádření čistého zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Společenství před zdaněním jako procento obratu z tohoto prodeje. Během analyzovaného období ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku klesla z 18,3 % v roce 2005 na 5,7 % v období šetření. To představuje pokles o 12,6 procentních bodů v průběhu analyzovaného období.

| (96) | Míra investic do výroby bionafty, uskutečněných výrobci ve Společenství zařazenými do vzorku, v letech 2005 až 2006 vzrostla o 235 %. Toto zvýšení souviselo s rozšířením výrobní kapacity v očekávání vzrůstající poptávky ve Společenství. V tomto ohledu je třeba uvést, že ve většině případů se investice plánují alespoň dva roky před tím, než se zařízení na výrobu bionafty stane plně provozuschopné. Titíž výrobci pokračovali v investicích i v roce 2007 a v období šetření, avšak v daleko pomalejším tempu. Právě v tomto období došlo ke značnému zvýšení objemu dumpingového dovozu na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(96)

Míra investic do výroby bionafty, uskutečněných výrobci ve Společenství zařazenými do vzorku, v letech 2005 až 2006 vzrostla o 235 %. Toto zvýšení souviselo s rozšířením výrobní kapacity v očekávání vzrůstající poptávky ve Společenství. V tomto ohledu je třeba uvést, že ve většině případů se investice plánují alespoň dva roky před tím, než se zařízení na výrobu bionafty stane plně provozuschopné. Titíž výrobci pokračovali v investicích i v roce 2007 a v období šetření, avšak v daleko pomalejším tempu. Právě v tomto období došlo ke značnému zvýšení objemu dumpingového dovozu na trhu Společenství.

| (97) | Návratnost investic výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procento průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty prostředků použitých při výrobě bionafty, odpovídala negativnímu vývoji ziskovosti. Skutečný pokles byl však ještě výraznější, neboť v průběhu analyzovaného období došlo ke snížení o 91 procentních bodů. Má se za to, že zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(97)

Návratnost investic výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procento průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty prostředků použitých při výrobě bionafty, odpovídala negativnímu vývoji ziskovosti. Skutečný pokles byl však ještě výraznější, neboť v průběhu analyzovaného období došlo ke snížení o 91 procentních bodů. Má se za to, že zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství.

| (98) | Pokud jde o trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, došlo během analyzovaného období ke zvýšení o 38 %. Navzdory poklesu ziskovosti během téhož období tento ukazatel naznačuje pozitivní trend, související především se zvýšením nákladů na odpisy, které se berou v úvahu při stanovení úrovně peněžního toku. Jiným důvodem bylo to, že snížení zisků v absolutních hodnotách během posuzovaného období nebylo tak výrazné jako pokles obratu. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření však peněžní tok vykázal snížení o 15 %, což znamenalo pokles v pozdější fázi analyzovaného období, kdy byl dumpingový dovoz na trhu Společenství více zastoupen. |
| --- | --- |

(98)

Pokud jde o trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, došlo během analyzovaného období ke zvýšení o 38 %. Navzdory poklesu ziskovosti během téhož období tento ukazatel naznačuje pozitivní trend, související především se zvýšením nákladů na odpisy, které se berou v úvahu při stanovení úrovně peněžního toku. Jiným důvodem bylo to, že snížení zisků v absolutních hodnotách během posuzovaného období nebylo tak výrazné jako pokles obratu. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření však peněžní tok vykázal snížení o 15 %, což znamenalo pokles v pozdější fázi analyzovaného období, kdy byl dumpingový dovoz na trhu Společenství více zastoupen.

5.4.6.   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

Tabulka 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost – Ekvivalent plného úvazku (FTE) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Index 2005=100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Produktivita (t/FTE) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Index 2005=100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Mzdy (EUR/FTE) | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Index 2005=100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku. |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Zaměstnanost – Ekvivalent plného úvazku (FTE)

61

182

278

462

506

Index 2005=100

34

100

153

254

278

Produktivita (t/FTE)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Index 2005=100

174

100

98

89

89

Mzdy (EUR/FTE)

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Index 2005=100

105

100

91

93

94

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku.

| (99) | V souladu se zvyšováním objemu výroby a prodeje se zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství během analyzovaného období zvýšila o 178 %. Uvádí se, že odvětví bionafty je odvětvím se značnými nároky na kapitál, které nevyžaduje velký počet pracovníků ve výrobním procesu. |
| --- | --- |

(99)

V souladu se zvyšováním objemu výroby a prodeje se zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství během analyzovaného období zvýšila o 178 %. Uvádí se, že odvětví bionafty je odvětvím se značnými nároky na kapitál, které nevyžaduje velký počet pracovníků ve výrobním procesu.

| (100) | Průměrné mzdy se v posuzovaném období snížily o 6 %. To se vysvětluje skutečností, že dodateční pracovníci zaměstnaní ve výrobním odvětví Společenství v souvislosti s rozšířenou výrobou ke konci analyzovaného období mohli mít nižší kvalifikaci. |
| --- | --- |

(100)

Průměrné mzdy se v posuzovaném období snížily o 6 %. To se vysvětluje skutečností, že dodateční pracovníci zaměstnaní ve výrobním odvětví Společenství v souvislosti s rozšířenou výrobou ke konci analyzovaného období mohli mít nižší kvalifikaci.

| (101) | Produktivita se mezi rokem 2005 a obdobím šetření snížila o 11 %. |
| --- | --- |

(101)

Produktivita se mezi rokem 2005 a obdobím šetření snížila o 11 %.

5.4.7.   Velikost skutečného dumpingového rozpětí a překonání účinků dřívějšího dumpingu

| (102) | Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce v USA jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu a jsou významně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(102)

Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce v USA jsou uvedena výše v oddíle o dumpingu a jsou významně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám dumpingového dovozu nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí považovat za zanedbatelný.

5.4.8.   Výrobci ve Společenství nezařazení do vzorku

| (103) | Analýza údajů týkajících se trhu Společenství naznačila, že během analyzovaného období výrobci ve Společenství kromě těch, kteří byli zařazeni do vzorku a výrobců uvedených v 60. bodě odůvodnění, ztratili značnou část podílu na trhu představovaného prodejem vlastní bionafty na trhu Společenství. Ztráta podílu na trhu těchto výrobců během analyzovaného období se odhaduje na více než 20 procentních bodů. |
| --- | --- |

(103)

Analýza údajů týkajících se trhu Společenství naznačila, že během analyzovaného období výrobci ve Společenství kromě těch, kteří byli zařazeni do vzorku a výrobců uvedených v 60. bodě odůvodnění, ztratili značnou část podílu na trhu představovaného prodejem vlastní bionafty na trhu Společenství. Ztráta podílu na trhu těchto výrobců během analyzovaného období se odhaduje na více než 20 procentních bodů.

| (104) | Z informací poskytnutých žadatelem vyplynulo, že mnohé z těchto společností buď zastavily nebo omezily svou výrobu bionafty a nebyly schopny odpovídajícím způsobem spolupracovat na šetření. |
| --- | --- |

(104)

Z informací poskytnutých žadatelem vyplynulo, že mnohé z těchto společností buď zastavily nebo omezily svou výrobu bionafty a nebyly schopny odpovídajícím způsobem spolupracovat na šetření.

| (105) | Navíc řada společností, které poskytly informace v rámci výběru vzorku, uvedla, že s ohledem na levný dovoz z USA musely snížit objem výroby i počet zaměstnanců. Podobně se vyjádřili i další výrobci, kteří byli připraveni zahájit výrobu, ale museli svůj vstup na trh odložit z důvodu nárůstu levného dovozu z USA, zejména během období šetření. |
| --- | --- |

(105)

Navíc řada společností, které poskytly informace v rámci výběru vzorku, uvedla, že s ohledem na levný dovoz z USA musely snížit objem výroby i počet zaměstnanců. Podobně se vyjádřili i další výrobci, kteří byli připraveni zahájit výrobu, ale museli svůj vstup na trh odložit z důvodu nárůstu levného dovozu z USA, zejména během období šetření.

| (106) | Výše uvedené údaje týkající se výrobců nezařazených do vzorku by potvrzovaly závěry o újmě, kterou utrpěli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku. |
| --- | --- |

(106)

Výše uvedené údaje týkající se výrobců nezařazených do vzorku by potvrzovaly závěry o újmě, kterou utrpěli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku.

5.5.   Závěr o újmě

| (107) | Vzhledem ke vzrůstající poptávce šetření prokázalo, že situace výrobců ve Společenství zařazených do vzorku se během analyzovaného období zlepšila, pokud jde o objemové ukazatele, jako je výroba (+ 150 %), výrobní kapacita (+ 174 %) a prodej (+ 143 %). Výrobci ve Společenství zařazení do vzorku rovněž zvýšili svůj podíl na trhu z 25,3 % v roce 2005 na 29,8 % během období šetření, tzn. že došlo k mírnému zvýšení o 4,5 procentního bodu. Zaměstnanost a investice se také zvýšily vzhledem ke vzrůstající poptávce po bionaftě na trhu Společenství v uvedeném období. Jelikož však objem výroby nebyl v souladu s růstem trhu, kleslo v průběhu analyzovaného období využití výrobní kapacity o 9 % a produktivita se snížila o 11 %. |
| --- | --- |

(107)

Vzhledem ke vzrůstající poptávce šetření prokázalo, že situace výrobců ve Společenství zařazených do vzorku se během analyzovaného období zlepšila, pokud jde o objemové ukazatele, jako je výroba (+ 150 %), výrobní kapacita (+ 174 %) a prodej (+ 143 %). Výrobci ve Společenství zařazení do vzorku rovněž zvýšili svůj podíl na trhu z 25,3 % v roce 2005 na 29,8 % během období šetření, tzn. že došlo k mírnému zvýšení o 4,5 procentního bodu. Zaměstnanost a investice se také zvýšily vzhledem ke vzrůstající poptávce po bionaftě na trhu Společenství v uvedeném období. Jelikož však objem výroby nebyl v souladu s růstem trhu, kleslo v průběhu analyzovaného období využití výrobní kapacity o 9 % a produktivita se snížila o 11 %.

| (108) | Hlavní ukazatele vztahující se k finanční situaci výrobců ve Společenství zařazených do vzorku se během analyzovaného období zhoršily. Ziskovost se snížila z přibližně 18 % v letech 2005 a 2006 na méně než 6 % v období šetření. Bez ohledu na schopnost výrobců samofinancovat své aktivity, zejména z důvodu zvýšení peněžního toku, návratnost investic během období šetření prudce klesla o 80 %. |
| --- | --- |

(108)

Hlavní ukazatele vztahující se k finanční situaci výrobců ve Společenství zařazených do vzorku se během analyzovaného období zhoršily. Ziskovost se snížila z přibližně 18 % v letech 2005 a 2006 na méně než 6 % v období šetření. Bez ohledu na schopnost výrobců samofinancovat své aktivity, zejména z důvodu zvýšení peněžního toku, návratnost investic během období šetření prudce klesla o 80 %.

| (109) | Šetření také ukázalo, že výrobci ve Společenství zařazení do vzorku zaznamenali prudké zvýšení nákladů mezi lety 2005 až 2007 (o 36 %) a mezi rokem 2005 a obdobím šetření (o 42 %) z důvodu zvýšení cen vstupních produktů (především řepkového a sojového oleje), které představují téměř 80 % celkových nákladů na bionaftu. Toto zvýšení nákladů nemohlo být zcela přeneseno na odběratele na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(109)

Šetření také ukázalo, že výrobci ve Společenství zařazení do vzorku zaznamenali prudké zvýšení nákladů mezi lety 2005 až 2007 (o 36 %) a mezi rokem 2005 a obdobím šetření (o 42 %) z důvodu zvýšení cen vstupních produktů (především řepkového a sojového oleje), které představují téměř 80 % celkových nákladů na bionaftu. Toto zvýšení nákladů nemohlo být zcela přeneseno na odběratele na trhu Společenství.

| (110) | Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že výrobní odvětví Společenství jako celek utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(110)

Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že výrobní odvětví Společenství jako celek utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.

6.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

6.1.   Úvod

| (111) | V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z USA způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu. |
| --- | --- |

(111)

V souladu s čl. 3 odst. 6 a čl. 3 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda dumpingový dovoz pocházející z USA způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobovat újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.

6.2.   Účinek dumpingového dovozu

| (112) | Šetření ukázalo, že objem levného dumpingového dovozu z USA se během analyzovaného období značně zvýšil, a to stokrát. To vedlo k podstatnému zvýšení jeho podílu na trhu o 16,8 procentních bodů, z 0,4 % v roce 2005 na 17,2 % v období šetření. Jako důkaz významného dopadu, který měl prudký nárůst dumpingového dovozu z USA na Společenství, se uvádí, že k tomuto zvýšení podílu na trhu o 16,8 procentních bodů došlo během 15 měsíců. |
| --- | --- |

(112)

Šetření ukázalo, že objem levného dumpingového dovozu z USA se během analyzovaného období značně zvýšil, a to stokrát. To vedlo k podstatnému zvýšení jeho podílu na trhu o 16,8 procentních bodů, z 0,4 % v roce 2005 na 17,2 % v období šetření. Jako důkaz významného dopadu, který měl prudký nárůst dumpingového dovozu z USA na Společenství, se uvádí, že k tomuto zvýšení podílu na trhu o 16,8 procentních bodů došlo během 15 měsíců.

| (113) | Současně bylo výrobní odvětví Společenství, navzdory značnému zvýšení spotřeby, schopno získat na svém hlavním trhu během analyzovaného období pouze okolo 4,5 procentního bodu podílu na trhu. Šetření ukázalo, že k tomu došlo výhradně na úkor ostatních výrobců ve Společenství, kteří během analyzovaného období zastavili výrobu nebo ji omezili. |
| --- | --- |

(113)

Současně bylo výrobní odvětví Společenství, navzdory značnému zvýšení spotřeby, schopno získat na svém hlavním trhu během analyzovaného období pouze okolo 4,5 procentního bodu podílu na trhu. Šetření ukázalo, že k tomu došlo výhradně na úkor ostatních výrobců ve Společenství, kteří během analyzovaného období zastavili výrobu nebo ji omezili.

| (114) | Průměrné ceny u dumpingového dovozu se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšily o 7 %, ale přesto byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství ve stejném období. Ceny dumpingového dovozu jsou tudíž značně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, přičemž průměrné rozpětí cenového pobízení během období šetření činilo 25 %. |
| --- | --- |

(114)

Průměrné ceny u dumpingového dovozu se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšily o 7 %, ale přesto byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství ve stejném období. Ceny dumpingového dovozu jsou tudíž značně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, přičemž průměrné rozpětí cenového pobízení během období šetření činilo 25 %.

| (115) | Tlak způsobený prudkým nárůstem levného dumpingového dovozu na trhu Společenství neumožnil výrobnímu odvětví Společenství stanovit prodejní ceny na základě podmínek na trhu a zvýšení nákladů. Průměrné ceny vstupních produktů používaných výrobním odvětvím Společenství k výrobě bionafty totiž byly v období šetření o 25 % vyšší než v roce 2006. Výrobní odvětví Společenství však bylo schopno přenést na své odběratele pouze 4 % zvýšení cen, přičemž jeho celkové náklady se ve stejném období zvýšily o 20 %. Je třeba poznamenat, že cena hlavního vstupního produktu používaného výrobci v USA, tj. sojového oleje, se během téhož období rovněž značně zvýšila. Jak je však uvedeno ve 109. bodě odůvodnění, toto zvýšení nákladů se neodrazilo v cenách dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(115)

Tlak způsobený prudkým nárůstem levného dumpingového dovozu na trhu Společenství neumožnil výrobnímu odvětví Společenství stanovit prodejní ceny na základě podmínek na trhu a zvýšení nákladů. Průměrné ceny vstupních produktů používaných výrobním odvětvím Společenství k výrobě bionafty totiž byly v období šetření o 25 % vyšší než v roce 2006. Výrobní odvětví Společenství však bylo schopno přenést na své odběratele pouze 4 % zvýšení cen, přičemž jeho celkové náklady se ve stejném období zvýšily o 20 %. Je třeba poznamenat, že cena hlavního vstupního produktu používaného výrobci v USA, tj. sojového oleje, se během téhož období rovněž značně zvýšila. Jak je však uvedeno ve 109. bodě odůvodnění, toto zvýšení nákladů se neodrazilo v cenách dumpingového dovozu.

| (116) | Pro bližší ilustraci příčinné souvislosti mezi nárůstem levného dumpingového dovozu z USA a újmou, jež utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla situace na trhu Společenství v letech 2005–2006, kdy ještě nedocházelo k dumpingovému dovozu, porovnána se situací na trhu mezi rokem 2006 a obdobím šetření, kdy se zde vyskytl levný dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(116)

Pro bližší ilustraci příčinné souvislosti mezi nárůstem levného dumpingového dovozu z USA a újmou, jež utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla situace na trhu Společenství v letech 2005–2006, kdy ještě nedocházelo k dumpingovému dovozu, porovnána se situací na trhu mezi rokem 2006 a obdobím šetření, kdy se zde vyskytl levný dumpingový dovoz.

| (117) | V letech 2005 až 2006, kdy na trhu Společenství nebyly přítomny dovážené dumpingové výrobky, se spotřeba zvýšila o přibližně 1,8 milionu tun. Všichni výrobci ve Společenství mohli připravovat své podnikatelské plány v očekávání rychlého růstu a zdravého tržního prostředí. V uvedeném období ceny vzrostly o 19 % a výrobní odvětví Společenství dosáhlo zisku ve výši 18,3 %. V roce 2007 a během období šetření se situace výrazně změnila. Na trh začal pronikat levný dumpingový dovoz z USA. Přestože se trh dále rozšířil o 1,6 milionu tun, většinu tohoto zvýšení (přes 1 milion tun) představoval dumpingový dovoz z USA. Výrobní odvětví Společenství získalo jen malý podíl na trhu, jeho hlavní náklady na výrobu bionafty se značně zvýšily o asi 25 %, avšak jeho průměrná prodejní cena se během téhož období zvýšila pouze o asi 4 %. V důsledku toho se jeho celková hospodářská a finanční situace během období šetření zhoršila, neboť zisky se podstatně snížily na méně než 6 % obratu. |
| --- | --- |

(117)

V letech 2005 až 2006, kdy na trhu Společenství nebyly přítomny dovážené dumpingové výrobky, se spotřeba zvýšila o přibližně 1,8 milionu tun. Všichni výrobci ve Společenství mohli připravovat své podnikatelské plány v očekávání rychlého růstu a zdravého tržního prostředí. V uvedeném období ceny vzrostly o 19 % a výrobní odvětví Společenství dosáhlo zisku ve výši 18,3 %. V roce 2007 a během období šetření se situace výrazně změnila. Na trh začal pronikat levný dumpingový dovoz z USA. Přestože se trh dále rozšířil o 1,6 milionu tun, většinu tohoto zvýšení (přes 1 milion tun) představoval dumpingový dovoz z USA. Výrobní odvětví Společenství získalo jen malý podíl na trhu, jeho hlavní náklady na výrobu bionafty se značně zvýšily o asi 25 %, avšak jeho průměrná prodejní cena se během téhož období zvýšila pouze o asi 4 %. V důsledku toho se jeho celková hospodářská a finanční situace během období šetření zhoršila, neboť zisky se podstatně snížily na méně než 6 % obratu.

| (118) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z USA, jehož ceny byly v průběhu období šetření významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a jehož objem značně vzrostl, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství, která se v průběhu období šetření projevila zejména ve zhoršení jeho finanční situace. |
| --- | --- |

(118)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný dumpingový dovoz z USA, jehož ceny byly v průběhu období šetření významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a jehož objem značně vzrostl, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství, která se v průběhu období šetření projevila zejména ve zhoršení jeho finanční situace.

6.3.   Účinek jiných faktorů

6.3.1.   Dovoz z ostatních třetích zemí

Tabulka 9

| Ostatní třetí země | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový dovoz
  (v tunách) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Obsah | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Podíl na trhu | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Index 2005=100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Zdroj: informace poskytnuté žadatelem. |

Ostatní třetí země

2004

2005

2006

2007

OŠ

Celkový dovoz

(v tunách)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Obsah

0

100

183

482

493

Podíl na trhu

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Index 2005=100

0

100

122

244

244

Zdroj: informace poskytnuté žadatelem.

| (119) | Objem dovozu ze třetích zemí nemohl být při šetření náležitě posouzen z důvodů uvedených v 69. bodě odůvodnění. Údaje ve výše uvedené tabulce se tudíž zakládají na odhadech poskytnutých žadatelem. |
| --- | --- |

(119)

Objem dovozu ze třetích zemí nemohl být při šetření náležitě posouzen z důvodů uvedených v 69. bodě odůvodnění. Údaje ve výše uvedené tabulce se tudíž zakládají na odhadech poskytnutých žadatelem.

| (120) | Dovoz ze třetích zemí, kterého se netýká toto šetření, vzrostl z přibližně 30 000 tun v roce 2005 na 147 812 tun během období šetření. To vedlo k mírnému zvýšení podílu na trhu o 1,3 procentního bodu v témže období. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, pouze v zanedbatelné míře. |
| --- | --- |

(120)

Dovoz ze třetích zemí, kterého se netýká toto šetření, vzrostl z přibližně 30 000 tun v roce 2005 na 147 812 tun během období šetření. To vedlo k mírnému zvýšení podílu na trhu o 1,3 procentního bodu v témže období. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, pouze v zanedbatelné míře.

6.3.2.   Vývoj poptávky

| (121) | Vzhledem ke značnému zvýšení poptávky v posuzovaném období a analyzovaném období nelze podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství během období šetření, přičíst zanedbatelnému poklesu poptávky (o 0,5 %) zaznamenanému na trhu Společenství mezi rokem 2007 a obdobím šetření. |
| --- | --- |

(121)

Vzhledem ke značnému zvýšení poptávky v posuzovaném období a analyzovaném období nelze podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství během období šetření, přičíst zanedbatelnému poklesu poptávky (o 0,5 %) zaznamenanému na trhu Společenství mezi rokem 2007 a obdobím šetření.

6.3.3.   Rozhodnutí přijatá veřejnými orgány

| (122) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že znovuzavedení energetických daní z bionafty v Německu (15) mělo negativně ovlivnit hospodářskou situaci výrobců ve Společenství, kteří zásobují uvedený členský stát. |
| --- | --- |

(122)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že znovuzavedení energetických daní z bionafty v Německu (15) mělo negativně ovlivnit hospodářskou situaci výrobců ve Společenství, kteří zásobují uvedený členský stát.

| (123) | Z šetření vyplynulo, že na čistá biopaliva používaná v Německu se skutečně od roku 1999 vztahovala daňová pobídka, která byla od 1. srpna 2006 omezena. Dne 1. ledna 2007 však byl zaveden požadavek na povinné mísení (16), který pro bionaftu stanovil kvótu ve výši 4,4 %, vypočtenou na základě energetického obsahu veškeré ropy a nafty uváděné na německý trh pro dopravní účely. Hospodářské subjekty, které tuto kvótu nesplní, musí zaplatit pokutu ve výši 0,60 EUR za litr bionafty, která této kvóty nedosahuje. Zdá se, že tento požadavek na povinné mísení do značné míry kompenzuje údajné ztráty z prodeje a vyrovnává omezení pobídek. Šetření ukázalo, že objem prodeje výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, kteří zásobují německý trh, vzrostl mezi rokem 2006 a obdobím šetření o 68 %. |
| --- | --- |

(123)

Z šetření vyplynulo, že na čistá biopaliva používaná v Německu se skutečně od roku 1999 vztahovala daňová pobídka, která byla od 1. srpna 2006 omezena. Dne 1. ledna 2007 však byl zaveden požadavek na povinné mísení (16), který pro bionaftu stanovil kvótu ve výši 4,4 %, vypočtenou na základě energetického obsahu veškeré ropy a nafty uváděné na německý trh pro dopravní účely. Hospodářské subjekty, které tuto kvótu nesplní, musí zaplatit pokutu ve výši 0,60 EUR za litr bionafty, která této kvóty nedosahuje. Zdá se, že tento požadavek na povinné mísení do značné míry kompenzuje údajné ztráty z prodeje a vyrovnává omezení pobídek. Šetření ukázalo, že objem prodeje výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, kteří zásobují německý trh, vzrostl mezi rokem 2006 a obdobím šetření o 68 %.

| (124) | Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že rozhodnutí přijatá veřejnými orgány ve Společenství nemohou narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(124)

Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že rozhodnutí přijatá veřejnými orgány ve Společenství nemohou narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

6.3.4.   Nevyužitá výrobní kapacita výrobců ve Společenství

| (125) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že mnohé společnosti ve Společenství, povzbuzené opatřeními ze strany veřejných orgánů na podporu výroby bionafty, se rozhodly investovat do rozšíření stávající výrobní kapacity a do nových závodů. Tato strana dokládala, že výrobní kapacita pro bionaftu ve Společenství dosahovala během období šetření 11,5 milionů tun. Dále uváděla, že vzhledem k tomu, že vývoj spotřeby nesplnil očekávání, zůstala značná část výrobní kapacity nevyužitá, k čemuž by došlo i bez dovozu z USA. Výsledkem bylo, že související fixní náklady měly negativní dopad na ziskovost a také na návratnost investic a peněžní tok výrobců ve Společenství. |
| --- | --- |

(125)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že mnohé společnosti ve Společenství, povzbuzené opatřeními ze strany veřejných orgánů na podporu výroby bionafty, se rozhodly investovat do rozšíření stávající výrobní kapacity a do nových závodů. Tato strana dokládala, že výrobní kapacita pro bionaftu ve Společenství dosahovala během období šetření 11,5 milionů tun. Dále uváděla, že vzhledem k tomu, že vývoj spotřeby nesplnil očekávání, zůstala značná část výrobní kapacity nevyužitá, k čemuž by došlo i bez dovozu z USA. Výsledkem bylo, že související fixní náklady měly negativní dopad na ziskovost a také na návratnost investic a peněžní tok výrobců ve Společenství.

| (126) | V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření se zaměřilo na situaci výrobců ve Společenství. Přestože je pravda, že výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství vzrostla (+ 189 %) relativně více než poptávka (+ 106 %), je třeba uvést, že hlavními prvky, které jsou určující pro výši nákladů na výrobu bionafty, jsou variabilní náklady. Jak je tedy uvedeno ve 109. bodě odůvodnění, suroviny pro výrobu bionafty představují 80 % celkových nákladů. Z dalšího zkoumání tohoto tvrzení vyplynulo, že při výrobě a prodeji bionafty představovaly fixní náklady pouhých 6 % celkových nákladů. Jakýkoli údajný dopad zvýšení fixních nákladů, vyplývající z nevyužité kapacity, tak nemůže vysvětlit podstatné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(126)

V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření se zaměřilo na situaci výrobců ve Společenství. Přestože je pravda, že výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství vzrostla (+ 189 %) relativně více než poptávka (+ 106 %), je třeba uvést, že hlavními prvky, které jsou určující pro výši nákladů na výrobu bionafty, jsou variabilní náklady. Jak je tedy uvedeno ve 109. bodě odůvodnění, suroviny pro výrobu bionafty představují 80 % celkových nákladů. Z dalšího zkoumání tohoto tvrzení vyplynulo, že při výrobě a prodeji bionafty představovaly fixní náklady pouhých 6 % celkových nákladů. Jakýkoli údajný dopad zvýšení fixních nákladů, vyplývající z nevyužité kapacity, tak nemůže vysvětlit podstatné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření.

| (127) | Dále je třeba poznamenat, že v tabulce 4 výše se uvádí, že míra využití kapacity výrobců ve Společenství zařazených do vzorku činila během období šetření 80 %. Údajná nadměrná kapacita ve Společenství tak v případě výrobců ve Společenství zařazených do vzorku nebyla prokázána. |
| --- | --- |

(127)

Dále je třeba poznamenat, že v tabulce 4 výše se uvádí, že míra využití kapacity výrobců ve Společenství zařazených do vzorku činila během období šetření 80 %. Údajná nadměrná kapacita ve Společenství tak v případě výrobců ve Společenství zařazených do vzorku nebyla prokázána.

| (128) | Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že negativní dopad, který mohla mít nevyužitá výrobní kapacita na výrobní odvětví Společenství, nebyl takového rozsahu, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(128)

Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že negativní dopad, který mohla mít nevyužitá výrobní kapacita na výrobní odvětví Společenství, nebyl takového rozsahu, aby narušil příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

6.3.5.   Zvýšená poptávka po vstupních produktech a růst cen

| (129) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že zvýšená poptávka po řepkovém semeni a řepkovém oleji vedla ke zvýšení cen surovin ve Společenství. Skutečnost, že výrobci ve Společenství spoléhají na řepkový olej jako na hlavní surovinu, by vysvětlovala, proč mohli být postiženi více než jiní výrobci používající pro výrobu bionafty jiné rostlinné oleje, jako např. sojový nebo palmový olej. |
| --- | --- |

(129)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že zvýšená poptávka po řepkovém semeni a řepkovém oleji vedla ke zvýšení cen surovin ve Společenství. Skutečnost, že výrobci ve Společenství spoléhají na řepkový olej jako na hlavní surovinu, by vysvětlovala, proč mohli být postiženi více než jiní výrobci používající pro výrobu bionafty jiné rostlinné oleje, jako např. sojový nebo palmový olej.

| (130) | Nejprve je třeba uvést, že v rámci šetření se zjistilo, že výrobci ve Společenství zařazení do vzorku se při výrobě bionafty nespoléhají výhradně na řepkový olej, ale i na jiné rostlinné oleje (sojový, palmový, slunečnicový) a příležitostně i na živočišné tuky. |
| --- | --- |

(130)

Nejprve je třeba uvést, že v rámci šetření se zjistilo, že výrobci ve Společenství zařazení do vzorku se při výrobě bionafty nespoléhají výhradně na řepkový olej, ale i na jiné rostlinné oleje (sojový, palmový, slunečnicový) a příležitostně i na živočišné tuky.

| (131) | Dále, jak se uvádí výše ve 109. bodě odůvodnění, muselo výrobní odvětví Společenství během analyzovaného období čelit značnému zvýšení nákladů na suroviny (vstupní produkty). Na tento vývoj však je třeba nahlížet v souvislosti s obecným zvýšením cen zemědělských produktů na celém světě; v tomto ohledu se uvádí, že zvýšení cen sojového oleje (hlavní surovina používaná výrobci v dotčené zemi) bylo v témže období výraznější. Zvýšení cen vstupních produktů se tudíž dotklo všech druhů bionafty. |
| --- | --- |

(131)

Dále, jak se uvádí výše ve 109. bodě odůvodnění, muselo výrobní odvětví Společenství během analyzovaného období čelit značnému zvýšení nákladů na suroviny (vstupní produkty). Na tento vývoj však je třeba nahlížet v souvislosti s obecným zvýšením cen zemědělských produktů na celém světě; v tomto ohledu se uvádí, že zvýšení cen sojového oleje (hlavní surovina používaná výrobci v dotčené zemi) bylo v témže období výraznější. Zvýšení cen vstupních produktů se tudíž dotklo všech druhů bionafty.

| (132) | V rámci trhu s účinnou hospodářskou soutěží by se mělo očekávat, že se výrobci budou schopni vyrovnat se zvýšením nákladů a přenést je na trh. Šetření však ukázalo, že tlak způsobený prudkým nárůstem levného dumpingového dovozu na trhu Společenství neumožnil výrobcům ve Společenství stanovit své prodejní ceny na základě podmínek na trhu a zvýšení nákladů. Jak již bylo uvedeno, také cena hlavního vstupního produktu používaného americkými výrobci, tj. sojového oleje, se během analyzovaného období výrazně zvýšila. Toto zvýšení nákladů v USA se však neodrazilo v cenách dumpingového dovozu na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(132)

V rámci trhu s účinnou hospodářskou soutěží by se mělo očekávat, že se výrobci budou schopni vyrovnat se zvýšením nákladů a přenést je na trh. Šetření však ukázalo, že tlak způsobený prudkým nárůstem levného dumpingového dovozu na trhu Společenství neumožnil výrobcům ve Společenství stanovit své prodejní ceny na základě podmínek na trhu a zvýšení nákladů. Jak již bylo uvedeno, také cena hlavního vstupního produktu používaného americkými výrobci, tj. sojového oleje, se během analyzovaného období výrazně zvýšila. Toto zvýšení nákladů v USA se však neodrazilo v cenách dumpingového dovozu na trhu Společenství.

| (133) | Za těchto okolností nemůže zvýšení cen surovin narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, která vznikla výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(133)

Za těchto okolností nemůže zvýšení cen surovin narušit příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a podstatnou újmou, která vznikla výrobnímu odvětví Společenství.

6.3.6.   Vývoj cen minerální nafty

| (134) | Jedna zúčastněná strana namítla, že z důvodu silné souvislosti mezi cenami minerální nafty a bionafty způsobilo zvýšení cen bionafty, jež bylo prudší než zvýšení cen minerální nafty, zvláště v Německu, pokles prodeje u výrobců zásobujících trh v uvedeném členském státě. |
| --- | --- |

(134)

Jedna zúčastněná strana namítla, že z důvodu silné souvislosti mezi cenami minerální nafty a bionafty způsobilo zvýšení cen bionafty, jež bylo prudší než zvýšení cen minerální nafty, zvláště v Německu, pokles prodeje u výrobců zásobujících trh v uvedeném členském státě.

| (135) | Nejprve je třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné informace na podporu svého tvrzení. Navíc v rozporu s tím, co dotyčná strana uváděla, šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství během analyzovaného období zvýšilo svůj prodej a podíl na trhu. Jelikož ceny surové ropy jsou udávány na světové úrovni, musel by být prodej dotčeného výrobku ovlivněn stejně jako prodej bionafty vyrobené ve Společenství. |
| --- | --- |

(135)

Nejprve je třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné informace na podporu svého tvrzení. Navíc v rozporu s tím, co dotyčná strana uváděla, šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství během analyzovaného období zvýšilo svůj prodej a podíl na trhu. Jelikož ceny surové ropy jsou udávány na světové úrovni, musel by být prodej dotčeného výrobku ovlivněn stejně jako prodej bionafty vyrobené ve Společenství.

| (136) | Na základě výše uvedeného byl tento argument odmítnut. |
| --- | --- |

(136)

Na základě výše uvedeného byl tento argument odmítnut.

6.3.7.   Význam umístění závodů na výrobu bionafty ve Společenství

| (137) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že umístění výrobce bionafty je významné z hlediska konkurenceschopnosti, a pro ilustraci uvádí Německo, kde výrobci bionafty nacházející se ve vnitrozemí musí vynakládat vysoké náklady na přepravu, jelikož všichni významní zákazníci, zejména rafinerie a zařízení na výrobu směsí, se nacházejí na pobřeží. |
| --- | --- |

(137)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že umístění výrobce bionafty je významné z hlediska konkurenceschopnosti, a pro ilustraci uvádí Německo, kde výrobci bionafty nacházející se ve vnitrozemí musí vynakládat vysoké náklady na přepravu, jelikož všichni významní zákazníci, zejména rafinerie a zařízení na výrobu směsí, se nacházejí na pobřeží.

| (138) | Z šetření vyplynulo, že pouze malý počet výrobců ve Společenství se nachází ve vnitrozemí. U některých z těchto výrobců se navíc zjistilo, že rafinerie existují také v jejich blízkosti ve vnitrozemí. U ostatních šetření prokázalo, že veškeré nevýhody výrobců bionafty usazených ve vnitrozemí, tj. vzdálenost, jež je dělí od jejich zákazníků (výroba směsí, rafinerie), jsou vykompenzovány blízkostí lisoven olejů a/nebo dodavatelů vstupních produktů. |
| --- | --- |

(138)

Z šetření vyplynulo, že pouze malý počet výrobců ve Společenství se nachází ve vnitrozemí. U některých z těchto výrobců se navíc zjistilo, že rafinerie existují také v jejich blízkosti ve vnitrozemí. U ostatních šetření prokázalo, že veškeré nevýhody výrobců bionafty usazených ve vnitrozemí, tj. vzdálenost, jež je dělí od jejich zákazníků (výroba směsí, rafinerie), jsou vykompenzovány blízkostí lisoven olejů a/nebo dodavatelů vstupních produktů.

| (139) | Na základě výše uvedeného bylo tvrzení, že umístění závodu ve vnitrozemí působí výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu, zamítnuto. |
| --- | --- |

(139)

Na základě výše uvedeného bylo tvrzení, že umístění závodu ve vnitrozemí působí výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu, zamítnuto.

6.3.8.   Výrobci ve spojení s vývozci v USA

| (140) | Je třeba uvést, že dopad dovozu z USA, který uskutečnily tři společnosti uvedené v 60. bodě odůvodnění, byl zohledněn při analýze účinků dumpingového dovozu z USA, jak se uvádí ve 112. až 118. bodě odůvodnění. Pokud jde o prodej jimi vyrobené bionafty, neodhalilo šetření rozdílnou cenovou politiku nebo chování než u výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, zejména během období šetření. |
| --- | --- |

(140)

Je třeba uvést, že dopad dovozu z USA, který uskutečnily tři společnosti uvedené v 60. bodě odůvodnění, byl zohledněn při analýze účinků dumpingového dovozu z USA, jak se uvádí ve 112. až 118. bodě odůvodnění. Pokud jde o prodej jimi vyrobené bionafty, neodhalilo šetření rozdílnou cenovou politiku nebo chování než u výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, zejména během období šetření.

6.4.   Závěr o příčinné souvislosti

| (141) | Výše uvedená analýza prokázala, že mezi rokem 2005 a obdobím šetření se podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z USA i jeho podíl na trhu. Současně bylo zjištěno, že ceny u tohoto dovozu byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství během období šetření. |
| --- | --- |

(141)

Výše uvedená analýza prokázala, že mezi rokem 2005 a obdobím šetření se podstatně zvýšil objem levného dumpingového dovozu pocházejícího z USA i jeho podíl na trhu. Současně bylo zjištěno, že ceny u tohoto dovozu byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství během období šetření.

| (142) | Různá zjištění v rámci šetření a provedená analýza, týkající se období 2005–2006 v porovnání s obdobím mezi rokem 2007 a obdobím šetření, ukázaly, že existuje jasná časová souvislost mezi prudkým zvýšením objemu levného dovozu z USA a podstatným zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, a to zvláště během období šetření. |
| --- | --- |

(142)

Různá zjištění v rámci šetření a provedená analýza, týkající se období 2005–2006 v porovnání s obdobím mezi rokem 2007 a obdobím šetření, ukázaly, že existuje jasná časová souvislost mezi prudkým zvýšením objemu levného dovozu z USA a podstatným zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, a to zvláště během období šetření.

| (143) | Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z USA způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(143)

Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství náležitě odlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz z USA způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.

7.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

7.1.   Předběžná poznámka

| (144) | V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijmout antidumpingová opatření. Při zjišťování zájmu Společenství se vycházelo z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(144)

V souladu s článkem 21 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o dumpingu působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijmout antidumpingová opatření. Při zjišťování zájmu Společenství se vycházelo z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.

7.2.   Zájem výrobního odvětví Společenství

7.2.1.   Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Společenství

| (145) | Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z USA. Nepřijetí opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Společenství. Situace výrobního odvětví Společenství byla zvláště ovlivněna poklesem ziskovosti o 12,6 procentních bodů mezi rokem 2005 a obdobím šetření, který byl způsoben nedostatečným zvýšením cen. S ohledem na klesající trend ziskovosti je tedy velmi pravděpodobné, že pokud nebudou přijata žádná opatření, finanční situace výrobního odvětví Společenství se bude dále zhoršovat. To by mohlo nakonec vést k omezení výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice ve Společenství. |
| --- | --- |

(145)

Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu způsobenou dumpingovým dovozem z USA. Nepřijetí opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Společenství. Situace výrobního odvětví Společenství byla zvláště ovlivněna poklesem ziskovosti o 12,6 procentních bodů mezi rokem 2005 a obdobím šetření, který byl způsoben nedostatečným zvýšením cen. S ohledem na klesající trend ziskovosti je tedy velmi pravděpodobné, že pokud nebudou přijata žádná opatření, finanční situace výrobního odvětví Společenství se bude dále zhoršovat. To by mohlo nakonec vést k omezení výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice ve Společenství.

| (146) | Má se za to, že uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Společenství je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z USA. Uložení antidumpingových opatření by pravděpodobně výrobnímu odvětví Společenství umožnilo udržet svou ziskovost na úrovních považovaných za nezbytné pro toto odvětví náročné na kapitál. |
| --- | --- |

(146)

Má se za to, že uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Společenství je výsledkem obtížné soutěže s levným dumpingovým dovozem z USA. Uložení antidumpingových opatření by pravděpodobně výrobnímu odvětví Společenství umožnilo udržet svou ziskovost na úrovních považovaných za nezbytné pro toto odvětví náročné na kapitál.

| (147) | Závěrem lze uvést, že se očekávalo, že by opatření výrobnímu odvětví Společenství účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření. |
| --- | --- |

(147)

Závěrem lze uvést, že se očekávalo, že by opatření výrobnímu odvětví Společenství účinně poskytla příležitost překonat dumping působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.

7.3.   Zájem dovozců/obchodníků ve Společenství, kteří nejsou ve spojení

| (148) | Po zahájení řízení bylo kontaktováno přibližně 25 dovozců/obchodníků ve Společenství, kteří nejsou ve spojení. Tyto strany nicméně nespolupracovaly. |
| --- | --- |

(148)

Po zahájení řízení bylo kontaktováno přibližně 25 dovozců/obchodníků ve Společenství, kteří nejsou ve spojení. Tyto strany nicméně nespolupracovaly.

| (149) | Za této situace nebylo předběžně možné přesně posoudit možný dopad opatření na dovozce. |
| --- | --- |

(149)

Za této situace nebylo předběžně možné přesně posoudit možný dopad opatření na dovozce.

7.4.   Zájem uživatelů

| (150) | Všechny známé uživatelské společnosti působící v oblasti výroby a distribuce minerální nafty a uskutečňující povinné mísení minerální nafty s bionaftou byly po zahájení řízení kontaktovány a byly jim zaslány dotazníky. |
| --- | --- |

(150)

Všechny známé uživatelské společnosti působící v oblasti výroby a distribuce minerální nafty a uskutečňující povinné mísení minerální nafty s bionaftou byly po zahájení řízení kontaktovány a byly jim zaslány dotazníky.

| (151) | Spolupracovala pouze jedna uživatelská společnost. Tento uživatel v odpovědi na dotazník uvedl, že je nakloněn zastavení přílivu levného dovozu z USA, neboť narušuje hospodářskou soutěž ve Společenství a toto narušení působí újmu společnostem zabývajícím se výrobou a prodejem nafty, jelikož někteří konkurenti, kteří od nakupování tohoto levného výrobku neupustili, mají nespravedlivou konkurenční výhodu oproti těm, kteří jej nenakupují. Uvedl též, že opatření by umožnila opětovné zahájení provozu zařízení na výrobu esterů (zejména v Německu) a/nebo by umožnila, aby pokračovaly projekty na zřizování nových podniků pro esterifikaci ve Společenství. Jelikož estery se v Evropě tradičně vyrábějí z řepkového semene (surovina lepší kvality než palmový či sojový olej používaný pro výrobu B99), zvýšení počtu výrobců v Evropě by tak znamenalo více kvalitnějších výrobků, což by vedlo k poklesu cen esterů ve prospěch spotřebitelů. |
| --- | --- |

(151)

Spolupracovala pouze jedna uživatelská společnost. Tento uživatel v odpovědi na dotazník uvedl, že je nakloněn zastavení přílivu levného dovozu z USA, neboť narušuje hospodářskou soutěž ve Společenství a toto narušení působí újmu společnostem zabývajícím se výrobou a prodejem nafty, jelikož někteří konkurenti, kteří od nakupování tohoto levného výrobku neupustili, mají nespravedlivou konkurenční výhodu oproti těm, kteří jej nenakupují. Uvedl též, že opatření by umožnila opětovné zahájení provozu zařízení na výrobu esterů (zejména v Německu) a/nebo by umožnila, aby pokračovaly projekty na zřizování nových podniků pro esterifikaci ve Společenství. Jelikož estery se v Evropě tradičně vyrábějí z řepkového semene (surovina lepší kvality než palmový či sojový olej používaný pro výrobu B99), zvýšení počtu výrobců v Evropě by tak znamenalo více kvalitnějších výrobků, což by vedlo k poklesu cen esterů ve prospěch spotřebitelů.

| (152) | Jedno sdružení uživatelů, zastupující zájmy dopravců v jednom členském státě, uvedlo, že uložení opatření by mělo na činnost jeho členů opačný účinek. Uvádělo, že nafta představuje 20 až 25 % nákladů v dopravním odvětví a že vzhledem k nízké ziskovosti daného odvětví (0–5 %) je cena nafty rozhodující pro přežití tisíců společností. Tato tvrzení však nemohla být ověřena, jelikož jednotliví členové daného sdružení nezaslali odpovědi na dotazník. |
| --- | --- |

(152)

Jedno sdružení uživatelů, zastupující zájmy dopravců v jednom členském státě, uvedlo, že uložení opatření by mělo na činnost jeho členů opačný účinek. Uvádělo, že nafta představuje 20 až 25 % nákladů v dopravním odvětví a že vzhledem k nízké ziskovosti daného odvětví (0–5 %) je cena nafty rozhodující pro přežití tisíců společností. Tato tvrzení však nemohla být ověřena, jelikož jednotliví členové daného sdružení nezaslali odpovědi na dotazník.

| (153) | Za této situace byl vyvozen předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací by se účinek antidumpingových opatření jevil jako nejednoznačný a že tedy nelze učinit jasný závěr o existenci přesvědčivých důvodů pro nepřijetí opatření v zájmu uživatelů v tomto konkrétním případě. |
| --- | --- |

(153)

Za této situace byl vyvozen předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací by se účinek antidumpingových opatření jevil jako nejednoznačný a že tedy nelze učinit jasný závěr o existenci přesvědčivých důvodů pro nepřijetí opatření v zájmu uživatelů v tomto konkrétním případě.

7.5.   Zájem dodavatelů surovin

| (154) | Na dotazník odpovědělo šest dodavatelů. Čtyři z nich podpořili uložení antidumpingových opatření a uvedli, že pokud antidumpingová opatření nebudou uložena, bude tím ohrožena dlouhodobá existence výrobního odvětví Společenství. V takovém případě by došlo k jednoznačnému negativnímu dopadu na jejich situaci. |
| --- | --- |

(154)

Na dotazník odpovědělo šest dodavatelů. Čtyři z nich podpořili uložení antidumpingových opatření a uvedli, že pokud antidumpingová opatření nebudou uložena, bude tím ohrožena dlouhodobá existence výrobního odvětví Společenství. V takovém případě by došlo k jednoznačnému negativnímu dopadu na jejich situaci.

| (155) | Ostatní dva dodavatelé ve spojení s vyvážejícími výrobci bionafty v USA uvedli, že možná opatření by neměla mít podstatný dopad, jelikož by vedla ke změně obchodního toku (přechod na dovoz ze zemí, na které se opatření nevztahují). |
| --- | --- |

(155)

Ostatní dva dodavatelé ve spojení s vyvážejícími výrobci bionafty v USA uvedli, že možná opatření by neměla mít podstatný dopad, jelikož by vedla ke změně obchodního toku (přechod na dovoz ze zemí, na které se opatření nevztahují).

| (156) | Na základě těchto skutečností mohl být učiněn závěr, že uložení opatření by mělo mít na situaci dodavatelů surovin celkově pozitivní účinek. |
| --- | --- |

(156)

Na základě těchto skutečností mohl být učiněn závěr, že uložení opatření by mělo mít na situaci dodavatelů surovin celkově pozitivní účinek.

7.6.   Narušení hospodářské soutěže a obchodu

| (157) | Jedna zúčastněná strana upozornila na nesoulad tohoto řízení s rozhodnutími přijatými na mezinárodní úrovni a na úrovni Společenství, pokud jde o podporu výroby a prodeje biopaliv v souvislosti s ochranou životního prostředí a o snížení závislosti na minerálních palivech. |
| --- | --- |

(157)

Jedna zúčastněná strana upozornila na nesoulad tohoto řízení s rozhodnutími přijatými na mezinárodní úrovni a na úrovni Společenství, pokud jde o podporu výroby a prodeje biopaliv v souvislosti s ochranou životního prostředí a o snížení závislosti na minerálních palivech.

| (158) | V tomto ohledu je třeba poznamenat, že článek 21 základního nařízení požaduje, aby se zvláště přihlíželo k nutnosti odstranit účinky dumpingu působící újmu, které spočívají v narušení obchodu, a obnovit účinnou hospodářskou soutěž. Za těchto okolností nemohou být obecná hlediska ochrany životního prostředí a dodávek minerální nafty při analýze brána v potaz a nemohou také odůvodnit nekalé obchodní praktiky. |
| --- | --- |

(158)

V tomto ohledu je třeba poznamenat, že článek 21 základního nařízení požaduje, aby se zvláště přihlíželo k nutnosti odstranit účinky dumpingu působící újmu, které spočívají v narušení obchodu, a obnovit účinnou hospodářskou soutěž. Za těchto okolností nemohou být obecná hlediska ochrany životního prostředí a dodávek minerální nafty při analýze brána v potaz a nemohou také odůvodnit nekalé obchodní praktiky.

| (159) | Co se týká trhu Společenství, budou dotčení američtí vyvážející výrobci po uložení antidumpingových opatření vzhledem k svému silnému postavení na trhu pravděpodobně nadále prodávat své výrobky, ačkoli za ceny, které nejsou dumpingové. Rovněž je pravděpodobné, že na trhu Společenství bude stále existovat dostatečný počet velkých konkurentů, zejména výrobců ve Společenství, kteří dočasně zastavili výrobu, a dalších, kteří nebyli schopni zahájit výrobní činnost z důvodu dumpingového dovozu. V tomto ohledu je třeba uvést, že na počátku analyzovaného období představoval prodej výrobců ve Společenství nezastoupených v tomto šetření alespoň 30 % trhu Společenství a tento podíl se výrazně snížil kvůli dumpingovému dovozu z USA. Je proto pravděpodobné, že uživatelé si budou moci nadále vybírat mezi různými dodavateli bionafty. Pokud by však nebyla opatření uložena, budoucnost výrobního odvětví Společenství by byla ohrožena. Jeho zánik by významně omezil hospodářskou soutěž na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(159)

Co se týká trhu Společenství, budou dotčení američtí vyvážející výrobci po uložení antidumpingových opatření vzhledem k svému silnému postavení na trhu pravděpodobně nadále prodávat své výrobky, ačkoli za ceny, které nejsou dumpingové. Rovněž je pravděpodobné, že na trhu Společenství bude stále existovat dostatečný počet velkých konkurentů, zejména výrobců ve Společenství, kteří dočasně zastavili výrobu, a dalších, kteří nebyli schopni zahájit výrobní činnost z důvodu dumpingového dovozu. V tomto ohledu je třeba uvést, že na počátku analyzovaného období představoval prodej výrobců ve Společenství nezastoupených v tomto šetření alespoň 30 % trhu Společenství a tento podíl se výrazně snížil kvůli dumpingovému dovozu z USA. Je proto pravděpodobné, že uživatelé si budou moci nadále vybírat mezi různými dodavateli bionafty. Pokud by však nebyla opatření uložena, budoucnost výrobního odvětví Společenství by byla ohrožena. Jeho zánik by významně omezil hospodářskou soutěž na trhu Společenství.

7.7.   Závěr o zájmu Společenství

| (160) | Uložení opatření na dovoz bionafty pocházející z USA by byl nepochybně v zájmu výrobního odvětví Společenství. Tato opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnila dosáhnout růstu a vyrovnat se s újmou způsobenou dumpingovým dovozem. Pokud by však nebyla uložena žádná opatření, je pravděpodobné, že hospodářská situace výrobního odvětví Společenství by se nadále zhoršovala a svou činnost by ukončilo ještě více hospodářských subjektů. Ačkoli nebylo možno učinit jasný závěr, co se týče uživatelů a dovozců, mělo by uložení opatření být též v zájmu dodavatelů surovin. |
| --- | --- |

(160)

Uložení opatření na dovoz bionafty pocházející z USA by byl nepochybně v zájmu výrobního odvětví Společenství. Tato opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnila dosáhnout růstu a vyrovnat se s újmou způsobenou dumpingovým dovozem. Pokud by však nebyla uložena žádná opatření, je pravděpodobné, že hospodářská situace výrobního odvětví Společenství by se nadále zhoršovala a svou činnost by ukončilo ještě více hospodářských subjektů. Ačkoli nebylo možno učinit jasný závěr, co se týče uživatelů a dovozců, mělo by uložení opatření být též v zájmu dodavatelů surovin.

| (161) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují z hlediska zájmu Společenství žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel. |
| --- | --- |

(161)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují z hlediska zájmu Společenství žádné přesvědčivé důvody proti uložení antidumpingových cel.

8.   NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTIDUMPINGOVÝCH OPATŘENÍ

8.1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (162) | Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Společenství působí dumpingový dovoz. |
| --- | --- |

(162)

Vzhledem k závěrům ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření, aby se předešlo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Společenství působí dumpingový dovoz.

| (163) | Úroveň antidumpingových opatření by měla být dostatečná, aby bylo možné odstranit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství z důvodů dumpingového dovozu, aniž by se překročilo zjištěné dumpingové rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu bylo přihlédnuto k tomu, že veškerá opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby před zdaněním realizovalo zisk, kterého by bylo možné v rozumné míře dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingového dovozu. |
| --- | --- |

(163)

Úroveň antidumpingových opatření by měla být dostatečná, aby bylo možné odstranit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství z důvodů dumpingového dovozu, aniž by se překročilo zjištěné dumpingové rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků dumpingu působícího újmu bylo přihlédnuto k tomu, že veškerá opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby před zdaněním realizovalo zisk, kterého by bylo možné v rozumné míře dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dumpingového dovozu.

| (164) | Za tímto účelem lze pokládat ziskové rozpětí ve výši 15 % z obratu za přiměřenou míru, kterou by při neexistenci dumpingu působícího újmu mohlo výrobní odvětví Společenství očekávat s ohledem na výkonnost výrobního odvětví Společenství v první fázi posuzovaného období (2004, 2005 a 2006) a která by měla představovat rozumnou záruku pro dlouhodobé produktivní investice v tomto nově vzniklém výrobním odvětví. |
| --- | --- |

(164)

Za tímto účelem lze pokládat ziskové rozpětí ve výši 15 % z obratu za přiměřenou míru, kterou by při neexistenci dumpingu působícího újmu mohlo výrobní odvětví Společenství očekávat s ohledem na výkonnost výrobního odvětví Společenství v první fázi posuzovaného období (2004, 2005 a 2006) a která by měla představovat rozumnou záruku pro dlouhodobé produktivní investice v tomto nově vzniklém výrobním odvětví.

| (165) | Potřebné zvýšení cen pak bylo stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, zjištěné pro účely výpočtu cenového podbízení, s cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Cena nepůsobící újmu se získala úpravou prodejní ceny výrobců ve Společenství zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procentní podíl z celkové dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(165)

Potřebné zvýšení cen pak bylo stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, zjištěné pro účely výpočtu cenového podbízení, s cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Cena nepůsobící újmu se získala úpravou prodejní ceny výrobců ve Společenství zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procentní podíl z celkové dovozní hodnoty CIF.

8.2.   Prozatímní opatření

| (166) | Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová cla z dovozu pocházejícího z USA, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla. |
| --- | --- |

(166)

Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla uložit prozatímní antidumpingová cla z dovozu pocházejícího z USA, a to na úrovni nižší z hodnot odpovídajících dumpingovému rozpětí a rozpětí újmy podle pravidla nižšího cla.

| (167) | V rámci současně probíhajícího antisubvenčního řízení se však rovněž ukládají vyrovnávací cla z dovozu bionafty pocházející z USA. U subvencí zjištěných během tohoto paralelního řízení se nejedná o vývozní subvence, takže se má za to, že neovlivnily vývozní cenu a odpovídající dumpingové rozpětí. Vzhledem ke skutečnosti, že obě řízení se týkají téhož dovozu podrobeného zkoumání, mohou být antidumpingová cla uložena společně s vyrovnávacími cly do takové výše, kdy součet obou cel nepřesáhne rozpětí pro odstranění újmy. |
| --- | --- |

(167)

V rámci současně probíhajícího antisubvenčního řízení se však rovněž ukládají vyrovnávací cla z dovozu bionafty pocházející z USA. U subvencí zjištěných během tohoto paralelního řízení se nejedná o vývozní subvence, takže se má za to, že neovlivnily vývozní cenu a odpovídající dumpingové rozpětí. Vzhledem ke skutečnosti, že obě řízení se týkají téhož dovozu podrobeného zkoumání, mohou být antidumpingová cla uložena společně s vyrovnávacími cly do takové výše, kdy součet obou cel nepřesáhne rozpětí pro odstranění újmy.

| (168) | Na základě výše uvedeného byly sazby antidumpingového cla stanoveny na základě porovnání rozpětí pro odstranění újmy, dumpingových rozpětí a sazeb vyrovnávacího cla. Navrhovaná antidumpingová cla se proto stanoví takto:









  Společnost | Rozpětí újmy | Dumpingové rozpětí | Sazba vyrovnávacího cla | Sazba antidumpingového cla |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 3,4 % | 35,1 % | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 10,4 % | 34,5 % | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 73,4 % | 39,0 % | 0,8 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,5 % | 29,1 % | 12,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 57,3 % | 41,0 % | 28,9 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 51,7 % | 37,6 % | 4,1 % |
| Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 51,4 % | 33,7 % | 36,0 % | 15,4 % |

(168)

Na základě výše uvedeného byly sazby antidumpingového cla stanoveny na základě porovnání rozpětí pro odstranění újmy, dumpingových rozpětí a sazeb vyrovnávacího cla. Navrhovaná antidumpingová cla se proto stanoví takto:

Společnost

Rozpětí újmy

Dumpingové rozpětí

Sazba vyrovnávacího cla

Sazba antidumpingového cla

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

3,4 %

35,1 %

3,4 %

Cargill Inc.

58,9 %

10,4 %

34,5 %

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

73,4 %

39,0 %

0,8 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,5 %

29,1 %

12,5 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

57,3 %

41,0 %

28,9 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

51,7 %

37,6 %

4,1 %

Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

51,4 %

33,7 %

36,0 %

15,4 %

| (169) | Vzhledem ke skutečnosti, že antidumpingové clo se bude vztahovat na směsi obsahující více než 20 % hmotnostních bionafty, a to úměrně jejich obsahu bionafty, pokládá se pro účely účinného provádění opatření ze strany celních orgánů členských států za vhodné, aby byla cla stanovena jako pevné částky na základě obsahu bionafty. |
| --- | --- |

(169)

Vzhledem ke skutečnosti, že antidumpingové clo se bude vztahovat na směsi obsahující více než 20 % hmotnostních bionafty, a to úměrně jejich obsahu bionafty, pokládá se pro účely účinného provádění opatření ze strany celních orgánů členských států za vhodné, aby byla cla stanovena jako pevné částky na základě obsahu bionafty.

| (170) | Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(170)

Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

9.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (171) | Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Pro účely konečných zjištění bude možná nutné prozatímní zjištění přehodnotit, |
| --- | --- |

(171)

Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Pro účely konečných zjištění bude možná nutné prozatímní zjištění přehodnotit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, obecně „bionafta“, buď v čisté formě nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (kód TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (kód TARIC 3824909787), pocházejících ze Spojených států amerických.

2.   Sazba prozatímního antidumpingového cla použitelná pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené společnostmi uvedenými níže se stanoví takto:

| Společnost | Sazba antidumpingového cla v EUR/t netto | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 23,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 60,5 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 208,2 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Společnosti uvedené v příloze | 122,9 | viz příloha |
| Všechny ostatní společnosti | 182,4 | A999 |

Společnost

Sazba antidumpingového cla v EUR/t netto

Doplňkový kód TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

23,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

60,5

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

208,2

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Společnosti uvedené v příloze

122,9

viz příloha

Všechny ostatní společnosti

182,4

A999

Antidumpingové clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

4.   Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.

Článek 2

1.   Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění zásadních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě 16 dní od data vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   Podle čl. 21 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Článek 3

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu nejdéle šest měsíců.

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. března 2009.

Za Komisi

Catherine ASHTON

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 147, 13.6.2008, s. 5.

2

(3)  Úř. věst. C 147, 13.6.2008, s. 10.

3

(4)  Vláda USA poskytla kompletní znění daňového práva aktualizované tak, aby zahrnovalo veškeré daňové právní předpisy, které vstoupily v platnost do 15. prosince 2006 (verze z prosince 2006) a které jsou relevantní pro toto období šetření.

4

(5)  Např. a) pokyny pro nakládání s bionaftou a její používání, vydané v září 2008 laboratoří NREL (National renewable energy laboratory, Národní laboratoř pro obnovitelnou energii), b) analýza týkající se nafty z biomasy, vydaná v červnu 2004 laboratoří NREL, c) veřejné zprávy, informace a specifikace týkající se bionafty, vydané společností ASTM, d) veřejné zprávy a informace týkající se bionafty, vydané organizací NBB (National Biodiesel Board, Národní rada pro bionaftu) a e) přehledy vydané ministerstvem energetiky Spojených států v rámci akce „čistá města“ atd.

5

(6)  Jedná se o panenské oleje, včetně esterů získaných z řady zemědělských komodit, jako je kukuřice, sojové boby, slunečnicové semeno, bavlníkové semeno, kanola, katrán, řepkové semeno, světlice, lněné semeno, rýžové otruby, hořčičné semeno atd., nebo o živočišné tuky.

6

(7)  Ve skutečnosti se jedná o 99,9 %, neboť pro získání přístupu k úvěru pro výrobce směsí v USA stačí přidat 0,1 % minerální nafty.

7

(8)  V zásadě se jedná o směsi B99 až B50.

8

(9)  V zásadě se jedná o směsi B2 až B20.

9

(10)  Viz zákon o energetické politice z roku 1992.

10

(11)  Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1.

11

(12)  Úř. věst. L 123, 17.5.2003, s. 42.

12

(13)  Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51.

13

(14)  Na základě této podpory Parlament a Rada v prosinci 2008 schválily směrnici o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů, v níž je zahrnut cíl využívat obnovitelné zdroje energie v dopravě z 10 %, jenž by měl být dosažen do roku 2020, zejména díky biopalivům.

14

(15)  Zákon „Energiesteuergesetz“, který vstoupil v platnost dne 1. srpna 2006, ukládá daň ve výši 0,09 EUR z jednoho litru B100.

15

(16)  Zákon „Biokraftstoffquotengesetz“ BGBl. 2006, část I č. 62 ze dne 21. prosince 2006, s. 3180, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/30/ES a směrnice Rady 2003/96/ES.

16

---

PŘÍLOHA

Spolupracující vyvážející výrobci v USA nezařazení do vzorku

| Název společnosti | Město | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Central Iowa Energy, LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels, Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel, LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels, LLC | Tulsa | A940 |
| ED & F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels, Inc. | Madison | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels, LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries, Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents, Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries, Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels, Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy, LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels, LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC | Wilton | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middletown Biofuels, LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County, LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels, Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Peach State Labs, Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston, LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel, LLC | Albert Lea | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels, Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsbourgh | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel, LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy, LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Název společnosti

Město

Doplňkový kód TARIC

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Central Iowa Energy, LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels, Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel, LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels, LLC

Tulsa

A940

ED & F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels, Inc.

Madison

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels, LLC

Houston

A940

Griffin Industries, Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents, Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries, Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels, Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy, LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels, LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC

Wilton

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middletown Biofuels, LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Nova Biofuels Clinton County, LLC

Clinton

A940

Organic Fuels, Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Peach State Labs, Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston, LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel, LLC

Albert Lea

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels, Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsbourgh

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel, LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy, LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

| 12.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 67/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 67/50

---

NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 194/2009

ze dne 11. března 2009

o uložení prozatímního vyrovnávacího cla na dovoz bionafty pocházející ze Spojených států amerických

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 12 uvedeného nařízení,

po konzultaci s poradním výborem,

vzhledem k těmto důvodům:

1.   POSTUP

| (1) | Komise dne 13. června 2008 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Společenství (dále jen „antisubvenční šetření“ nebo „šetření“). |
| --- | --- |

(1)

Komise dne 13. června 2008 zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (2) (dále jen „oznámení o zahájení“) informovala o zahájení antisubvenčního řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející ze Spojených států amerických (dále jen „USA“ nebo „dotčená země“) do Společenství (dále jen „antisubvenční šetření“ nebo „šetření“).

| (2) | Tentýž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející ze Spojených států amerických do Společenství a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“). |
| --- | --- |

(2)

Tentýž den Komise zveřejněním oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
   (3) informovala o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu bionafty pocházející ze Spojených států amerických do Společenství a zahájila samostatné šetření (dále jen „antidumpingové řízení“).

| (3) | Antisubvenční šetření bylo zahájeno na základě stížnosti, kterou podala dne 29. dubna 2008 organizace European Biodiesel Board (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bionafty ve Společenství. Stížnost obsahovala zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení antisubvenčního šetření. |
| --- | --- |

(3)

Antisubvenční šetření bylo zahájeno na základě stížnosti, kterou podala dne 29. dubna 2008 organizace European Biodiesel Board (dále jen „stěžovatel“) jménem výrobců představujících podstatnou část, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby bionafty ve Společenství. Stížnost obsahovala zjevné důkazy o subvencování uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za dostačující pro zahájení antisubvenčního šetření.

| (4) | Před zahájením řízení a v souladu s čl. 10 odst. 9 základního nařízení Komise uvědomila vládu USA, že obdržela řádně doloženou stížnost, v níž se tvrdí, že subvencovaný dovoz bionafty pocházející z USA způsobuje výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu. Vláda USA byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah stížnosti, a nalézt ve vzájemné shodě její řešení. Vláda USA nabídku konzultací přijala a konzultace se následně uskutečnily dne 2. června 2008. V průběhu konzultací se nepodařilo dospět k vzájemné shodě na řešení. Byly nicméně řádně zohledněny připomínky vznesené orgány USA, v nichž se zdůrazňovalo, že u některých státních programů uváděných ve stížnosti nebylo vždy z informací v ní obsažených jasné, že napadnutelným způsobem zvýhodňují výrobce/vývozce bionafty v USA. Po přešetření dostupných informací bylo rozhodnuto vyloučit z oblasti působnosti šetření tyto státní programy, ačkoli jsou uvedeny v oznámení o zahájení: grantový program pro technologie k využívání obnovitelných zdrojů energie ve státě Florida, program pro výzkum a vývoj nových technologií ve státě Texas, program na podporu obnovitelných energií ve státě Washington (druhá část), fond pro výzkum a vývoj alternativních paliv ve státě Alabama, sleva na daň za prodejní vybavení pro prodej bionafty ve státě Severní Dakota a úvěry na vozidla poháněná alternativním palivem a na infrastrukturu pro doplňování paliva ve státě Nebraska. |
| --- | --- |

(4)

Před zahájením řízení a v souladu s čl. 10 odst. 9 základního nařízení Komise uvědomila vládu USA, že obdržela řádně doloženou stížnost, v níž se tvrdí, že subvencovaný dovoz bionafty pocházející z USA způsobuje výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu. Vláda USA byla vyzvána ke konzultacím s cílem vyjasnit situaci, pokud jde o obsah stížnosti, a nalézt ve vzájemné shodě její řešení. Vláda USA nabídku konzultací přijala a konzultace se následně uskutečnily dne 2. června 2008. V průběhu konzultací se nepodařilo dospět k vzájemné shodě na řešení. Byly nicméně řádně zohledněny připomínky vznesené orgány USA, v nichž se zdůrazňovalo, že u některých státních programů uváděných ve stížnosti nebylo vždy z informací v ní obsažených jasné, že napadnutelným způsobem zvýhodňují výrobce/vývozce bionafty v USA. Po přešetření dostupných informací bylo rozhodnuto vyloučit z oblasti působnosti šetření tyto státní programy, ačkoli jsou uvedeny v oznámení o zahájení: grantový program pro technologie k využívání obnovitelných zdrojů energie ve státě Florida, program pro výzkum a vývoj nových technologií ve státě Texas, program na podporu obnovitelných energií ve státě Washington (druhá část), fond pro výzkum a vývoj alternativních paliv ve státě Alabama, sleva na daň za prodejní vybavení pro prodej bionafty ve státě Severní Dakota a úvěry na vozidla poháněná alternativním palivem a na infrastrukturu pro doplňování paliva ve státě Nebraska.

| (5) | O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vývozce/výrobce v USA, dovozce, dodavatele, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dále pak orgány USA, stěžující si výrobce ve Společenství a ostatní výrobce ve Společenství, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty. |
| --- | --- |

(5)

O zahájení řízení Komise oficiálně vyrozuměla vývozce/výrobce v USA, dovozce, dodavatele, uživatele a sdružení, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, dále pak orgány USA, stěžující si výrobce ve Společenství a ostatní výrobce ve Společenství, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.

1.1.   Výběr vzorku vývozců v USA

| (6) | Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vývozců/výrobců v USA byla v oznámení o zahájení stanovena možnost použít za účelem stanovení výše subvencí v souladu s článkem 27 základního nařízení výběr vzorku. |
| --- | --- |

(6)

Vzhledem ke zjevně vysokému počtu vývozců/výrobců v USA byla v oznámení o zahájení stanovena možnost použít za účelem stanovení výše subvencí v souladu s článkem 27 základního nařízení výběr vzorku.

| (7) | Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vývozci/výrobci v USA požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech, pokud jde o výrobu bionafty či jejích směsí a obchodování s bionaftou, a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílely na výrobě dotčeného výrobku či směsí dotčeného výrobku a obchodování s ním během období od 1. dubna 2007 do 31. března 2008 (dále jen „období šetření“), které je vymezeno též v 17. bodě odůvodnění níže. |
| --- | --- |

(7)

Aby mohla Komise rozhodnout, zda bude výběr vzorku nutný, a pokud ano, vzorek vybrat, byli vývozci/výrobci v USA požádáni, aby se do 15 dnů od zahájení šetření přihlásili a poskytli základní informace o svém vývozu a prodeji na domácím trhu, o přesných činnostech, pokud jde o výrobu bionafty či jejích směsí a obchodování s bionaftou, a o názvech a činnostech všech společností, s nimiž jsou ve spojení a které se podílely na výrobě dotčeného výrobku či směsí dotčeného výrobku a obchodování s ním během období od 1. dubna 2007 do 31. března 2008 (dále jen „období šetření“), které je vymezeno též v 17. bodě odůvodnění níže.

| (8) | Během uvedené patnáctidenní lhůty se v souvislosti s výběrem vzorku přihlásilo a požadované informace poskytlo více než 50 společností. Tyto společnosti představovaly více než 80 % celkového dovozu bionafty ze Spojených států amerických do Společenství. |
| --- | --- |

(8)

Během uvedené patnáctidenní lhůty se v souvislosti s výběrem vzorku přihlásilo a požadované informace poskytlo více než 50 společností. Tyto společnosti představovaly více než 80 % celkového dovozu bionafty ze Spojených států amerických do Společenství.

| (9) | V souladu s čl. 27 odst. 1 písm. b) základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Společenství, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl navrhovaný vzorek konzultován se společnostmi, které požádaly o zařazení do vzorku, se sdružením výrobců bionafty ve Spojených státech amerických (National Biodiesel Board), jakož i s vládou Spojených států amerických. Na základě připomínek zúčastněných stran bylo do vzorku původně vybráno sedm společností. Bylo však přijato prozatímní rozhodnutí o tom, že jedna ze společností původně vybraných do vzorku by z něj měla být vyřazena, aby byl vzorek paralelní s vzorkem vybraným v antidumpingovém řízení. Je třeba říci, že uvedená společnost s bionaftou pouze obchodovala, na rozdíl od ostatních společností zařazených do vzorku, které ji vyrábějí. Této společnosti však byla v souladu s čl. 27 odst. 3 základního nařízení poskytnuta možnost individuálního přezkoumání a bude pro ni stanoveno individuální antisubvenční clo. Šest společností, které tvoří vzorek, představovalo v období šetření podle statistiky vývozu USA 50 % celkového objemu vývozu z USA a 73 % dovozu bionafty od společností, které se přihlásily v souvislosti s výběrem vzorku, jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(9)

V souladu s čl. 27 odst. 1 písm. b) základního nařízení byl základním kritériem pro výběr vzorku největší reprezentativní objem vývozu dotčeného výrobku do Společenství, který mohl být ve stanovené lhůtě přiměřeně přezkoumán. V souladu s čl. 27 odst. 2 základního nařízení byl navrhovaný vzorek konzultován se společnostmi, které požádaly o zařazení do vzorku, se sdružením výrobců bionafty ve Spojených státech amerických (National Biodiesel Board), jakož i s vládou Spojených států amerických. Na základě připomínek zúčastněných stran bylo do vzorku původně vybráno sedm společností. Bylo však přijato prozatímní rozhodnutí o tom, že jedna ze společností původně vybraných do vzorku by z něj měla být vyřazena, aby byl vzorek paralelní s vzorkem vybraným v antidumpingovém řízení. Je třeba říci, že uvedená společnost s bionaftou pouze obchodovala, na rozdíl od ostatních společností zařazených do vzorku, které ji vyrábějí. Této společnosti však byla v souladu s čl. 27 odst. 3 základního nařízení poskytnuta možnost individuálního přezkoumání a bude pro ni stanoveno individuální antisubvenční clo. Šest společností, které tvoří vzorek, představovalo v období šetření podle statistiky vývozu USA 50 % celkového objemu vývozu z USA a 73 % dovozu bionafty od společností, které se přihlásily v souvislosti s výběrem vzorku, jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění.

| (10) | Za účelem použití čl. 27 odst. 3 a čl. 15 odst. 3 základního nařízení požádalo deset společností, které nebyly zařazeny do vzorku, o výpočet individuálního rozpětí. Dotčeným společnostem byly zaslány dotazníky. Na dotazník odpověděla ve stanovené lhůtě pouze jedna společnost. Žádost byla však následně stažena. |
| --- | --- |

(10)

Za účelem použití čl. 27 odst. 3 a čl. 15 odst. 3 základního nařízení požádalo deset společností, které nebyly zařazeny do vzorku, o výpočet individuálního rozpětí. Dotčeným společnostem byly zaslány dotazníky. Na dotazník odpověděla ve stanovené lhůtě pouze jedna společnost. Žádost byla však následně stažena.

1.2.   Výběr vzorku výrobců ve Společenství

| (11) | V případě výrobců ve Společenství byl v souladu s článkem 27 základního nařízení po konzultaci se stěžovatelem vybrán vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje ve Společenství, jak je uvedeno ve 164. bodě odůvodnění. Tento výběr rovněž umožnil zajistit určitý zeměpisný rozptyl výrobců ve Společenství. Do vzorku bylo ve výsledku zařazeno jedenáct výrobců ve Společenství. Komise zaslala těmto jedenácti vybraným společnostem dotazníky. Jeden z výrobců, o kterém se původně při výběru vzorku uvažovalo, však musel být vyřazen, jelikož v dotazníku neposkytl uspokojivé odpovědi. Ve stanovených lhůtách tudíž bylo obdrženo deset úplných odpovědí od ostatních společností. Těchto deset výrobců vybraných do vzorku bylo považováno za společnosti reprezentující všechny výrobce ve Společenství. |
| --- | --- |

(11)

V případě výrobců ve Společenství byl v souladu s článkem 27 základního nařízení po konzultaci se stěžovatelem vybrán vzorek na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje ve Společenství, jak je uvedeno ve 164. bodě odůvodnění. Tento výběr rovněž umožnil zajistit určitý zeměpisný rozptyl výrobců ve Společenství. Do vzorku bylo ve výsledku zařazeno jedenáct výrobců ve Společenství. Komise zaslala těmto jedenácti vybraným společnostem dotazníky. Jeden z výrobců, o kterém se původně při výběru vzorku uvažovalo, však musel být vyřazen, jelikož v dotazníku neposkytl uspokojivé odpovědi. Ve stanovených lhůtách tudíž bylo obdrženo deset úplných odpovědí od ostatních společností. Těchto deset výrobců vybraných do vzorku bylo považováno za společnosti reprezentující všechny výrobce ve Společenství.

1.3.   Strany dotčené řízením

| (12) | Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich věc týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Dotazníky byly tudíž zaslány orgánům USA, sedmi společnostem původně vybraným do vzorku amerických společností, deseti společnostem zmíněným v 10. bodě odůvodnění, jedenácti výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku, osmnácti uživatelům a rovněž devadesáti dodavatelům surovin. |
| --- | --- |

(12)

Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich věc týká, a všem dalším společnostem, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení. Dotazníky byly tudíž zaslány orgánům USA, sedmi společnostem původně vybraným do vzorku amerických společností, deseti společnostem zmíněným v 10. bodě odůvodnění, jedenácti výrobcům ve Společenství zařazeným do vzorku, osmnácti uživatelům a rovněž devadesáti dodavatelům surovin.

| (13) | Odpovědi na dotazník byly obdrženy od orgánů USA, od sedmi společností původně vybraných do vzorku amerických společností a také od jedné ze společností, které žádaly o individuální přezkoumání, zmíněných v 10. bodě odůvodnění výše, dále pak od deseti výrobců ve Společenství zařazených do vzorků, jednoho uživatele a šesti dodavatelů surovin. |
| --- | --- |

(13)

Odpovědi na dotazník byly obdrženy od orgánů USA, od sedmi společností původně vybraných do vzorku amerických společností a také od jedné ze společností, které žádaly o individuální přezkoumání, zmíněných v 10. bodě odůvodnění výše, dále pak od deseti výrobců ve Společenství zařazených do vzorků, jednoho uživatele a šesti dodavatelů surovin.

| (14) | Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení výše subvencí, výsledné újmy a zájmu Společenství. |
| --- | --- |

(14)

Komise si zjistila a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné k předběžnému stanovení výše subvencí, výsledné újmy a zájmu Společenství.

| (15) | Byly uskutečněny inspekce na místě v prostorách následujících orgánů Spojených států amerických: | Federální orgány Spojených států amerických:







  — | ministerstvo financí |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Byly uskutečněny inspekce na místě v prostorách následujících orgánů Spojených států amerických:

Federální orgány Spojených států amerických:

—

ministerstvo financí

| — | ministerstvo zemědělství |
| --- | --- |

—

ministerstvo zemědělství

| — | úřad představitele Spojených států pro obchod |
| --- | --- |

—

úřad představitele Spojených států pro obchod

| | Orgány států USA:







  — | orgány státu Illinois, Springfield |
| --- | --- | --- |

Orgány států USA:

—

orgány státu Illinois, Springfield

| — | orgány státu Missouri, Jefferson City |
| --- | --- |

—

orgány státu Missouri, Jefferson City

| — | orgány státu Severní Dakota, Bismarck |
| --- | --- |

—

orgány státu Severní Dakota, Bismarck

| — | Texaský kontrolní úřad pro veřejné účty, Austin |
| --- | --- |

—

Texaský kontrolní úřad pro veřejné účty, Austin

| — | ministerstvo zemědělství státu Texas, Austin |
| --- | --- |

—

ministerstvo zemědělství státu Texas, Austin

| — | orgány státu Washington, Olympia. |
| --- | --- |

—

orgány státu Washington, Olympia.

| (16) | Inspekce na místě se rovněž uskutečnily v prostorách těchto společností::






  a) | Výrobci ve Společenství







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Německo |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Inspekce na místě se rovněž uskutečnily v prostorách těchto společností::

a)

Výrobci ve Společenství

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Německo

| — | Skupina Diester






  — | Diester Industries SAS, Paříž, Francie |
| --- | --- | --- |

—

Skupina Diester

—

Diester Industries SAS, Paříž, Francie

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Německo |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Německo

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Německo |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Německo

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Rakousko |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Rakousko

| — | Novaol Srl, Milán, Itálie |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milán, Itálie

| — | Skupina Ecomotion






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Německo |
| --- | --- | --- |

—

Skupina Ecomotion

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Německo

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Dánsko |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Dánsko

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg a Halle, Německo |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg a Halle, Německo

| — | Neochim SA, Feluy, Belgie; |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgie;

| b) | Vyvážející výrobci v USA







  — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois |
| --- | --- | --- |

b)

Vyvážející výrobci v USA

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois

| — | Cargill Inc, Wayzata, Minnesota |
| --- | --- |

—

Cargill Inc, Wayzata, Minnesota

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington

| — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio |
| --- | --- |

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio

| — | Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas |
| --- | --- |

—

Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas

| — | World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts; |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts;

| c) | Dovozci ve spojení ve Společenství:







  — | Cremer Energy GmbH, Hamburk, Německo |
| --- | --- | --- |

c)

Dovozci ve spojení ve Společenství:

—

Cremer Energy GmbH, Hamburk, Německo

| — | Cargill NV, Gent, Belgie |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Gent, Belgie

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Nizozemsko |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Nizozemsko

| — | ADM Hamburg AG, Hamburk, Německo |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburk, Německo

| — | ADM International, Rolle, Švýcarsko. |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Švýcarsko.

1.4.   Období šetření

| (17) | Šetření subvencí a újmy se týkalo období ode dne 1. dubna 2007 do dne 31. března 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Analýza trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). |
| --- | --- |

(17)

Šetření subvencí a újmy se týkalo období ode dne 1. dubna 2007 do dne 31. března 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Analýza trendů významných pro posouzení újmy se týkala období od ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).

2.   DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK

2.1.   Dotčený výrobek

| (18) | V oznámení o zahájení byl výrobek označený za subvencovaný definován jako monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafinovaný plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (obecně známý jako „bionafta“), buď v čisté formě nebo ve formě směsi, používaný převážně, ale ne výhradně, jako obnovitelné palivo, pocházející ze Spojených států amerických (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 a ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(18)

V oznámení o zahájení byl výrobek označený za subvencovaný definován jako monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafinovaný plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (obecně známý jako „bionafta“), buď v čisté formě nebo ve formě směsi, používaný převážně, ale ne výhradně, jako obnovitelné palivo, pocházející ze Spojených států amerických (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 a ex 1518 00 99.

| (19) | Podle hlavy 26 oddíle 40A písm. d) amerického daňového zákoníku (4) (US. CODE) je bionafta definována jako monoalkylestery mastných kyselin s dlouhým řetězcem, získávané z látek rostlinného nebo živočišného původu, které splňují a) požadavky na registraci paliv a palivových přísad stanovené úřadem pro ochranu životního prostředí v oddíle 211 zákona o ochraně ovzduší (Clean Air Act, 42 U.S.C. 7545) a b) požadavky Americké společnosti pro testování a materiály D6751. |
| --- | --- |

(19)

Podle hlavy 26 oddíle 40A písm. d) amerického daňového zákoníku (4) (US. CODE) je bionafta definována jako monoalkylestery mastných kyselin s dlouhým řetězcem, získávané z látek rostlinného nebo živočišného původu, které splňují a) požadavky na registraci paliv a palivových přísad stanovené úřadem pro ochranu životního prostředí v oddíle 211 zákona o ochraně ovzduší (Clean Air Act, 42 U.S.C. 7545) a b) požadavky Americké společnosti pro testování a materiály D6751.

| (20) | Na základě veřejně přístupných informací z trhu (5) se všechny druhy bionafty a směsí bionafty (směs bionafty s minerální naftou, jak je vysvětleno ve 22. bodě odůvodnění níže) vyráběné a prodávané v USA považují za paliva na bázi bionafty a jsou součástí legislativního balíčku, který se týká energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a alternativních paliv. |
| --- | --- |

(20)

Na základě veřejně přístupných informací z trhu (5) se všechny druhy bionafty a směsí bionafty (směs bionafty s minerální naftou, jak je vysvětleno ve 22. bodě odůvodnění níže) vyráběné a prodávané v USA považují za paliva na bázi bionafty a jsou součástí legislativního balíčku, který se týká energetické účinnosti, obnovitelných zdrojů energie a alternativních paliv.

| (21) | Šetření ukázalo, že bionaftu vyráběnou v USA tvoří převážně „methylestery mastných kyselin“ (FAME) získávané ze široké škály rostlinných olejů, které slouží jako vstupní surovina pro výrobu bionafty (6). Výraz „ester“ se používá ve spojení s transesterifikací rostlinných olejů, konkrétně mísení oleje s alkoholem. Výraz „methyl“ se používá v souvislosti s methanolem, nejběžněji používaným alkoholem v daném procesu, přestože při výrobě lze použít rovněž ethanol, což dává vzniknout „ethylesterům mastných kyselin“. Transesterifikace je relativně jednoduchý chemický proces, který však vyžaduje nejvyšší průmyslové standardy, aby byla zajištěna vysoká kvalita bionafty. |
| --- | --- |

(21)

Šetření ukázalo, že bionaftu vyráběnou v USA tvoří převážně „methylestery mastných kyselin“ (FAME) získávané ze široké škály rostlinných olejů, které slouží jako vstupní surovina pro výrobu bionafty (6). Výraz „ester“ se používá ve spojení s transesterifikací rostlinných olejů, konkrétně mísení oleje s alkoholem. Výraz „methyl“ se používá v souvislosti s methanolem, nejběžněji používaným alkoholem v daném procesu, přestože při výrobě lze použít rovněž ethanol, což dává vzniknout „ethylesterům mastných kyselin“. Transesterifikace je relativně jednoduchý chemický proces, který však vyžaduje nejvyšší průmyslové standardy, aby byla zajištěna vysoká kvalita bionafty.

| (22) | Šetření potvrdilo, že bionaftu vyráběnou v USA obvykle výrobci mísí s minerální naftou, čímž vznikají různé druhy směsí (zde uváděné jako směsi bionafty), které jsou pak na trhu prodávány různým skupinám odběratelů. Zjistilo se též, že bionafta byla prodávána v čisté formě nezávislým společnostem, které ji nakupovaly nebo dovážely pro účely výroby směsí s minerální naftou. Mísení bionafty s minerální naftou je relativně jednoduchá operace, kterou lze provádět například smísením v nádržích v místě výroby před přemístěním do nákladních aut s cisternou nebo smísením v cisterně nákladních automobilů tak, že se přidávají potřebná procenta bionafty a minerální nafty, nebo přímým mísením obou složek, které jsou přiváděny do cisterny současně. |
| --- | --- |

(22)

Šetření potvrdilo, že bionaftu vyráběnou v USA obvykle výrobci mísí s minerální naftou, čímž vznikají různé druhy směsí (zde uváděné jako směsi bionafty), které jsou pak na trhu prodávány různým skupinám odběratelů. Zjistilo se též, že bionafta byla prodávána v čisté formě nezávislým společnostem, které ji nakupovaly nebo dovážely pro účely výroby směsí s minerální naftou. Mísení bionafty s minerální naftou je relativně jednoduchá operace, kterou lze provádět například smísením v nádržích v místě výroby před přemístěním do nákladních aut s cisternou nebo smísením v cisterně nákladních automobilů tak, že se přidávají potřebná procenta bionafty a minerální nafty, nebo přímým mísením obou složek, které jsou přiváděny do cisterny současně.

| (23) | Pro jasné vymezení různých druhů směsí bionafty existuje mezinárodně uznávaný systém známý jako „B faktor“, který uvádí přesné množství bionafty v jakékoli směsi bionafty: například směs obsahující X % bionafty bude označena jako BX, zatímco čistá bionafta nese označení B100, tzn. 100 % bionafta. V USA bylo běžné setkávat se na trhu se směsí obsahující 99 % (7) bionafty a 1 % minerální nafty (B99). Oproti minerální naftě by měla být čistá bionafta relativně rychle použita a nemůže být skladována déle než tři až čtyři měsíce, jinak oxiduje a přestává být vhodná ke spotřebě. Smíchání bionafty s minerální naftou umožňuje delší uchování paliva. Jedno procento minerální nafty ve směsi B99 je dostatečně toxické k tomu, aby oddálilo výskyt plísně v bionaftě. |
| --- | --- |

(23)

Pro jasné vymezení různých druhů směsí bionafty existuje mezinárodně uznávaný systém známý jako „B faktor“, který uvádí přesné množství bionafty v jakékoli směsi bionafty: například směs obsahující X % bionafty bude označena jako BX, zatímco čistá bionafta nese označení B100, tzn. 100 % bionafta. V USA bylo běžné setkávat se na trhu se směsí obsahující 99 % (7) bionafty a 1 % minerální nafty (B99). Oproti minerální naftě by měla být čistá bionafta relativně rychle použita a nemůže být skladována déle než tři až čtyři měsíce, jinak oxiduje a přestává být vhodná ke spotřebě. Smíchání bionafty s minerální naftou umožňuje delší uchování paliva. Jedno procento minerální nafty ve směsi B99 je dostatečně toxické k tomu, aby oddálilo výskyt plísně v bionaftě.

| (24) | Šetření ukázalo, že zatímco bionafta a směsi s vysokým obsahem bionafty (8) se obvykle na trhu USA prodávají pro účely dalšího mísení, směsi s nízkým obsahem bionafty (9) se většinou vyrábějí pro prodej na trhu USA za účelem spotřeby. V USA tedy existují oddělené trhy pro směsi s vysokým obsahem bionafty a směsi s nízkým obsahem bionafty. |
| --- | --- |

(24)

Šetření ukázalo, že zatímco bionafta a směsi s vysokým obsahem bionafty (8) se obvykle na trhu USA prodávají pro účely dalšího mísení, směsi s nízkým obsahem bionafty (9) se většinou vyrábějí pro prodej na trhu USA za účelem spotřeby. V USA tedy existují oddělené trhy pro směsi s vysokým obsahem bionafty a směsi s nízkým obsahem bionafty.

| (25) | Stížnost obsahovala zjevné důkazy o tom, že bionafta a některé směsi bionafty vyráběné a prodávané v USA a vyvážené do Společenství mají vliv na ekonomickou situaci výrobců bionafty ve Společenství, kteří podnět podali. Aby odpovídala charakteristikám příslušných výrobců a domácího trhu v USA, byla definice dotčeného výrobku formulována tak, aby zahrnovala i bionaftu přidávanou do příslušných směsí bionafty. Definice dotčeného výrobku, jak je uvedena v oznámení o zahájení a v 18. bodě odůvodnění výše, by měla být vyjasněna, s cílem vymezit výrobky, které mají být předmětem šetření. |
| --- | --- |

(25)

Stížnost obsahovala zjevné důkazy o tom, že bionafta a některé směsi bionafty vyráběné a prodávané v USA a vyvážené do Společenství mají vliv na ekonomickou situaci výrobců bionafty ve Společenství, kteří podnět podali. Aby odpovídala charakteristikám příslušných výrobců a domácího trhu v USA, byla definice dotčeného výrobku formulována tak, aby zahrnovala i bionaftu přidávanou do příslušných směsí bionafty. Definice dotčeného výrobku, jak je uvedena v oznámení o zahájení a v 18. bodě odůvodnění výše, by měla být vyjasněna, s cílem vymezit výrobky, které mají být předmětem šetření.

| (26) | Šetření ukázalo, že u většiny směsí bionafty prodávaných pro přímou spotřebu v USA se jedná o B20, tj. o směsi s 20 % obsahem bionafty, jak je vysvětleno ve 22. bodě odůvodnění výše, které mohou být používány v rámci zákona o energetické politice (Energy Policy Act, EPAct) (10), z roku 1992, a dále o B6, B5 nebo B2. Podle veřejně dostupných informací mohou tyto směsi pohánět jakýkoli naftový motor prakticky bez jakýchkoli změn a při zachování záruky od výrobců automobilů. Při použití směsí s nízkým obsahem bionafty (od 2 do 20 %) je jejich účinnost podobná jako účinnost minerální nafty. Při použití paliva na bázi bionafty s faktorem vyšším než B20 může uživatel zaznamenat určitý pokles výkonnosti, točivého momentu a úspory paliva a záruka výrobců automobilů by v případě poškození motoru zpravidla neplatila. |
| --- | --- |

(26)

Šetření ukázalo, že u většiny směsí bionafty prodávaných pro přímou spotřebu v USA se jedná o B20, tj. o směsi s 20 % obsahem bionafty, jak je vysvětleno ve 22. bodě odůvodnění výše, které mohou být používány v rámci zákona o energetické politice (Energy Policy Act, EPAct) (10), z roku 1992, a dále o B6, B5 nebo B2. Podle veřejně dostupných informací mohou tyto směsi pohánět jakýkoli naftový motor prakticky bez jakýchkoli změn a při zachování záruky od výrobců automobilů. Při použití směsí s nízkým obsahem bionafty (od 2 do 20 %) je jejich účinnost podobná jako účinnost minerální nafty. Při použití paliva na bázi bionafty s faktorem vyšším než B20 může uživatel zaznamenat určitý pokles výkonnosti, točivého momentu a úspory paliva a záruka výrobců automobilů by v případě poškození motoru zpravidla neplatila.

| (27) | Šetření ukázalo, že čistá bionafta a směsi s vysokým obsahem bionafty se obecně v USA nepoužívají k přímé spotřebě. Čistá bionafta je obvykle určena pro přidání do směsí ještě před prodejem na trhu. Konečné použití těchto směsí je v odvětví dopravy jako pohonná hmota pro naftové motory silničních vozidel, např. osobních a nákladních automobilů a autobusů, a rovněž ve vlacích. Bionaftu lze také používat jako palivo pro domácí, obchodní nebo průmyslové vytápěcí kotle a jako palivo pro generátory na výrobu elektřiny. V současné době se provádějí testy, pokud jde o možnost používání směsí bionafty v letadlech. |
| --- | --- |

(27)

Šetření ukázalo, že čistá bionafta a směsi s vysokým obsahem bionafty se obecně v USA nepoužívají k přímé spotřebě. Čistá bionafta je obvykle určena pro přidání do směsí ještě před prodejem na trhu. Konečné použití těchto směsí je v odvětví dopravy jako pohonná hmota pro naftové motory silničních vozidel, např. osobních a nákladních automobilů a autobusů, a rovněž ve vlacích. Bionaftu lze také používat jako palivo pro domácí, obchodní nebo průmyslové vytápěcí kotle a jako palivo pro generátory na výrobu elektřiny. V současné době se provádějí testy, pokud jde o možnost používání směsí bionafty v letadlech.

| (28) | Dotčený výrobek, který je předmětem šetření, by proto měl být definován jako monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafínický plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně známý jako „bionafta“, a to buď v čisté formě, nebo ve formě směsi s faktorem alespoň B20. Jinak řečeno, dotčeným výrobkem je myšlena čistá bionafta (B100) pocházející z USA a všechny směsi nad B20, tj. směsi obsahující více než 20 % bionafty pocházející z USA (dále jen „dotčený výrobek“). Má se za to, že tato hranice umožňuje jasně rozlišovat mezi různými druhy směsí, které jsou dostupné na trhu USA. |
| --- | --- |

(28)

Dotčený výrobek, který je předmětem šetření, by proto měl být definován jako monoalkylestery mastných kyselin a/nebo parafínický plynový olej ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy, nefosilního původu, obecně známý jako „bionafta“, a to buď v čisté formě, nebo ve formě směsi s faktorem alespoň B20. Jinak řečeno, dotčeným výrobkem je myšlena čistá bionafta (B100) pocházející z USA a všechny směsi nad B20, tj. směsi obsahující více než 20 % bionafty pocházející z USA (dále jen „dotčený výrobek“). Má se za to, že tato hranice umožňuje jasně rozlišovat mezi různými druhy směsí, které jsou dostupné na trhu USA.

| (29) | Bylo zjištěno, že všechny druhy bionafty a bionafty ve směsích, kterých se týká toto šetření, mají navzdory možným rozdílům, pokud jde o suroviny použité pro jejich výrobu, nebo odlišnostem ve výrobním postupu tytéž nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se ke stejným účelům. Možné odlišnosti, které dotčený výrobek může vykazovat, nemění jeho základní definici, jeho vlastnosti ani to, jak ho různé strany vnímají. |
| --- | --- |

(29)

Bylo zjištěno, že všechny druhy bionafty a bionafty ve směsích, kterých se týká toto šetření, mají navzdory možným rozdílům, pokud jde o suroviny použité pro jejich výrobu, nebo odlišnostem ve výrobním postupu tytéž nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a používají se ke stejným účelům. Možné odlišnosti, které dotčený výrobek může vykazovat, nemění jeho základní definici, jeho vlastnosti ani to, jak ho různé strany vnímají.

| (30) | Dotčený výrobek spadá pod kódy KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 a ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(30)

Dotčený výrobek spadá pod kódy KN 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 a ex 1518 00 99.

2.2.   Obdobný výrobek

| (31) | Bylo zjištěno, že výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu USA, kterých se týká toto šetření, mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití jako ty, které jsou z této země vyváženy na trh Společenství. Stejně tak výrobky vyráběné výrobci ve Společenství a prodávané na trhu Společenství mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití v porovnání s výrobky vyváženými do Společenství z dotčené země. |
| --- | --- |

(31)

Bylo zjištěno, že výrobky vyráběné a prodávané na domácím trhu USA, kterých se týká toto šetření, mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití jako ty, které jsou z této země vyváženy na trh Společenství. Stejně tak výrobky vyráběné výrobci ve Společenství a prodávané na trhu Společenství mají podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti a použití v porovnání s výrobky vyváženými do Společenství z dotčené země.

| (32) | Uvádělo se, že někteří uživatelé, zejména v Německu, přímo používají čistou bionaftu (B100) jako levnější alternativu k minerální naftě nebo k obvyklým směsím používaným na trhu Společenství pro přímou spotřebu. Prozkoumání tohoto tvrzení ukázalo, že většina prodeje uskutečněného výrobci ve Společenství na trhu Společenství byla určena pro společnosti, které ji mísily s minerální naftou. Skutečnost, že se někteří majitelé vozových parků uchylují k používání B100, je na úrovni Společenství spíše výjimkou. Bionafta představuje na trhu Společenství spíše doplňkový výrobek k minerální naftě, než že by ji nahrazovala. |
| --- | --- |

(32)

Uvádělo se, že někteří uživatelé, zejména v Německu, přímo používají čistou bionaftu (B100) jako levnější alternativu k minerální naftě nebo k obvyklým směsím používaným na trhu Společenství pro přímou spotřebu. Prozkoumání tohoto tvrzení ukázalo, že většina prodeje uskutečněného výrobci ve Společenství na trhu Společenství byla určena pro společnosti, které ji mísily s minerální naftou. Skutečnost, že se někteří majitelé vozových parků uchylují k používání B100, je na úrovni Společenství spíše výjimkou. Bionafta představuje na trhu Společenství spíše doplňkový výrobek k minerální naftě, než že by ji nahrazovala.

| (33) | To nemění nic na skutečnosti, že různé druhy dotčeného výrobku vyráběné v USA a vyvážené do Společenství jsou vzájemně zaměnitelné s těmi, které vyrábějí a ve Společenství prodávají výrobci bionafty ve Společenství. V používání a přístupu ze strany hospodářských subjektů a uživatelů na trhu neexistují významné rozdíly, které by mohly změnit definici obdobného výrobku. |
| --- | --- |

(33)

To nemění nic na skutečnosti, že různé druhy dotčeného výrobku vyráběné v USA a vyvážené do Společenství jsou vzájemně zaměnitelné s těmi, které vyrábějí a ve Společenství prodávají výrobci bionafty ve Společenství. V používání a přístupu ze strany hospodářských subjektů a uživatelů na trhu neexistují významné rozdíly, které by mohly změnit definici obdobného výrobku.

| (34) | Jedna zúčastněná strana uváděla, že dotčený výrobek, zejména čistá bionafta, má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti než bionafta vyráběná ve Společenství. Zatímco ve Společenství se bionafta vyrábí na bázi řepkového oleje, výrobci v USA používají pouze sójový olej. Tyto dva druhy výrobku tudíž údajně nejsou vzájemně zaměnitelné a neměly by si na trhu Společenství přímo konkurovat. Příslušná zúčastněná strana poukazovala zejména na to, že tekutost za studena a obsah jodu se mohou lišit. |
| --- | --- |

(34)

Jedna zúčastněná strana uváděla, že dotčený výrobek, zejména čistá bionafta, má odlišné fyzikální a chemické vlastnosti než bionafta vyráběná ve Společenství. Zatímco ve Společenství se bionafta vyrábí na bázi řepkového oleje, výrobci v USA používají pouze sójový olej. Tyto dva druhy výrobku tudíž údajně nejsou vzájemně zaměnitelné a neměly by si na trhu Společenství přímo konkurovat. Příslušná zúčastněná strana poukazovala zejména na to, že tekutost za studena a obsah jodu se mohou lišit.

| (35) | Komise toto tvrzení prošetřila a zjistila následující:






  a) | Dotčený výrobek a obdobný výrobek ve Společenství vykazují velmi podobné základní vlastnosti a jejich prodej se uskutečňuje prostřednictvím obdobných nebo stejných prodejních cest, a sice stejným odběratelům na trhu Společenství; |
| --- | --- | --- |

(35)

Komise toto tvrzení prošetřila a zjistila následující:

a)

Dotčený výrobek a obdobný výrobek ve Společenství vykazují velmi podobné základní vlastnosti a jejich prodej se uskutečňuje prostřednictvím obdobných nebo stejných prodejních cest, a sice stejným odběratelům na trhu Společenství;

| b) | Dotčený výrobek a obdobný výrobek ve Společenství mají stejná nebo velmi podobná konečná použití (viz 27. bod odůvodnění); |
| --- | --- |

b)

Dotčený výrobek a obdobný výrobek ve Společenství mají stejná nebo velmi podobná konečná použití (viz 27. bod odůvodnění);

| c) | Pokud jde o tekutost za studena, je třeba upřesnit, že se jedná o filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP), což je teplota, při níž palivo způsobí ucpání palivového filtru v důsledku počínající krystalizace nebo počínajícího gelovatění palivových složek. Šetření ukázalo, že CFPP obdobného výrobku ve Společenství je nižší než CFPP bionafty vyvážené z USA. Jedná se však o drobný rozdíl, který lze snadno vykompenzovat buď smísením různých druhů bionafty nebo použitím přídatných látek v čisté bionaftě, zvláště v zimním období. Rozdíly v CFPP nehrají prakticky žádnou roli u většiny směsí prodávaných na trhu Společenství. |
| --- | --- |

c)

Pokud jde o tekutost za studena, je třeba upřesnit, že se jedná o filtrovatelnost při nízkých teplotách (CFPP), což je teplota, při níž palivo způsobí ucpání palivového filtru v důsledku počínající krystalizace nebo počínajícího gelovatění palivových složek. Šetření ukázalo, že CFPP obdobného výrobku ve Společenství je nižší než CFPP bionafty vyvážené z USA. Jedná se však o drobný rozdíl, který lze snadno vykompenzovat buď smísením různých druhů bionafty nebo použitím přídatných látek v čisté bionaftě, zvláště v zimním období. Rozdíly v CFPP nehrají prakticky žádnou roli u většiny směsí prodávaných na trhu Společenství.

| d) | Pokud jde o obsah jodu, který je měřítkem odolnosti paliva vůči oxidaci, bylo zjištěno, že hodnoty u řepkového oleje a sojového oleje se do určité míry shodují: pohybují se od 94 do 120 u řepkového oleje a od 117 do 143 u sojového oleje. Ačkoli hlavní surovinou používanou ve Společenství je řepkový olej, je třeba poznamenat, že výrobci ve Společenství i výrobci v USA používají k výrobě bionafty také širokou škálu surovin. Různé druhy bionafty se často mísí ve snaze získat homogennější výrobek. |
| --- | --- |

d)

Pokud jde o obsah jodu, který je měřítkem odolnosti paliva vůči oxidaci, bylo zjištěno, že hodnoty u řepkového oleje a sojového oleje se do určité míry shodují: pohybují se od 94 do 120 u řepkového oleje a od 117 do 143 u sojového oleje. Ačkoli hlavní surovinou používanou ve Společenství je řepkový olej, je třeba poznamenat, že výrobci ve Společenství i výrobci v USA používají k výrobě bionafty také širokou škálu surovin. Různé druhy bionafty se často mísí ve snaze získat homogennější výrobek.

| (36) | Jelikož se podle čl. 1 odst. 5 základního nařízení nevyžaduje, aby „obdobné“ výrobky byly totožné ve všech ohledech, nejsou drobné odlišnosti mezi různými druhy výrobku dostatečné k tomu, aby změnily zjištění, že dotčený výrobek a obdobné výrobky ve Společenství jsou celkově obdobné. |
| --- | --- |

(36)

Jelikož se podle čl. 1 odst. 5 základního nařízení nevyžaduje, aby „obdobné“ výrobky byly totožné ve všech ohledech, nejsou drobné odlišnosti mezi různými druhy výrobku dostatečné k tomu, aby změnily zjištění, že dotčený výrobek a obdobné výrobky ve Společenství jsou celkově obdobné.

| (37) | Nebyly tudíž zjištěny žádné rozdíly mezi různými druhy dotčeného výrobku a obdobnými výrobky ve Společenství prodávanými na trhu Společenství, které by vedly k závěru, že výrobky vyráběné a prodávané na trhu Společenství nejsou obdobným výrobkem, ačkoli mají stejné nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako druhy dotčeného výrobku vyráběné v USA a vyvážené do Společenství. Proto byl předběžně vyvozen závěr, že všechny druhy bionafty se považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(37)

Nebyly tudíž zjištěny žádné rozdíly mezi různými druhy dotčeného výrobku a obdobnými výrobky ve Společenství prodávanými na trhu Společenství, které by vedly k závěru, že výrobky vyráběné a prodávané na trhu Společenství nejsou obdobným výrobkem, ačkoli mají stejné nebo velmi podobné základní fyzikální, chemické a technické vlastnosti jako druhy dotčeného výrobku vyráběné v USA a vyvážené do Společenství. Proto byl předběžně vyvozen závěr, že všechny druhy bionafty se považují za obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.

3.   SUBVENCE

3.1.   Úvod

| (38) | Na základě informací obsažených ve stížnosti a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující federální programy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:

  Federální programy







  a) | kredit na spotřební daň/daň z příjmu; |
| --- | --- | --- |

(38)

Na základě informací obsažených ve stížnosti a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny následující federální programy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:

Federální programy

a)

kredit na spotřební daň/daň z příjmu;

| b) | kredit na daň z příjmu pro malé výrobce agrobionafty; |
| --- | --- |

b)

kredit na daň z příjmu pro malé výrobce agrobionafty;

| c) | bioenergetický program ministerstva zemědělství USA. |
| --- | --- |

c)

bioenergetický program ministerstva zemědělství USA.

| (39) | Na základě informací obsažených ve stížnosti a odpovědích na dotazník Komise byly rovněž prošetřeny následující státní programy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:

  Státní programy







  a) | Illinois
  osvobození od daně z bionafty ve státě Illinois |
| --- | --- | --- |

(39)

Na základě informací obsažených ve stížnosti a odpovědích na dotazník Komise byly rovněž prošetřeny následující státní programy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:

Státní programy

a)

Illinois

osvobození od daně z bionafty ve státě Illinois

| b) | Missouri
  fond státu Missouri pro pobídky registrovaným výrobcům bionafty |
| --- | --- |

b)

Missouri

fond státu Missouri pro pobídky registrovaným výrobcům bionafty

| c) | Severní Dakota






  i) | program půjček na pomoc rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv státu Severní Dakota Program |
| --- | --- | --- |

c)

Severní Dakota

i)

program půjček na pomoc rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv státu Severní Dakota Program

| ii) | kredit na daň za vybavení pro výrobu bionafty ve státě Severní Dakota |
| --- | --- |

ii)

kredit na daň za vybavení pro výrobu bionafty ve státě Severní Dakota

| iii) | kredit na daň z příjmu za bionaftu ve státě Severní Dakota |
| --- | --- |

iii)

kredit na daň z příjmu za bionaftu ve státě Severní Dakota

| iv) | program osvobození od daně za zařízení na bionaftu státu Severní Dakota |
| --- | --- |

iv)

program osvobození od daně za zařízení na bionaftu státu Severní Dakota

| d) | Texas






  i) | osvobození od daně za ethanol a směsi bionafty ve státě Texas |
| --- | --- | --- |

d)

Texas

i)

osvobození od daně za ethanol a směsi bionafty ve státě Texas

| ii) | program pobídek pro výrobu ethanolu a bionafty státu Texas |
| --- | --- |

ii)

program pobídek pro výrobu ethanolu a bionafty státu Texas

| e) | Washington






  i) | program energetické svobody státu Washington |
| --- | --- | --- |

e)

Washington

i)

program energetické svobody státu Washington

| ii) | osvobození od daně za výrobu biopaliv ve státě Washington |
| --- | --- |

ii)

osvobození od daně za výrobu biopaliv ve státě Washington

| iii) | osvobození biopaliv od daně z maloobchodního prodeje ve státě Washington |
| --- | --- |

iii)

osvobození biopaliv od daně z maloobchodního prodeje ve státě Washington

| iv) | program snížení daňového základu za biopaliva státu Washington |
| --- | --- |

iv)

program snížení daňového základu za biopaliva státu Washington

| (40) | Pokud jde o ostatní státní programy uvedené v bodě 3 oznámení o zahájení, některé z nich byly z šetření vyloučeny na základě konzultací s vládou Spojených států amerických před jeho zahájením, jak je vysvětleno ve 4. bodě odůvodnění. Pokud jde o zbývající státní programy, společnosti zařazené do vzorku a společnosti zmíněné v 9. bodě odůvodnění, jíž byla poskytnuta výhoda individuálního přezkoumání, uvedly, že v období šetření nezískaly v rámci těchto programů žádné výhody a nebylo zjištěno nic, co by svědčilo o opaku. Bylo proto přijato prozatímní rozhodnutí, že neexistují žádné důvody tyto programy v tomto šetření dále šetřit. |
| --- | --- |

(40)

Pokud jde o ostatní státní programy uvedené v bodě 3 oznámení o zahájení, některé z nich byly z šetření vyloučeny na základě konzultací s vládou Spojených států amerických před jeho zahájením, jak je vysvětleno ve 4. bodě odůvodnění. Pokud jde o zbývající státní programy, společnosti zařazené do vzorku a společnosti zmíněné v 9. bodě odůvodnění, jíž byla poskytnuta výhoda individuálního přezkoumání, uvedly, že v období šetření nezískaly v rámci těchto programů žádné výhody a nebylo zjištěno nic, co by svědčilo o opaku. Bylo proto přijato prozatímní rozhodnutí, že neexistují žádné důvody tyto programy v tomto šetření dále šetřit.

3.2.   Kredit na spotřební daň/daň z příjmu

a)   Právní základ

| (41) | Právním základem programu daňových kreditů pro subjekty, které se zabývají mícháním bionafty, maloobchodníky a konečné uživatele, je hlava 26 oddíle 40A amerického zákoníku (U.S.C.). V uvedené části se stanoví tyto kredity na bionaftu:






  i) | kredit za směsi bionafty; |
| --- | --- | --- |

(41)

Právním základem programu daňových kreditů pro subjekty, které se zabývají mícháním bionafty, maloobchodníky a konečné uživatele, je hlava 26 oddíle 40A amerického zákoníku (U.S.C.). V uvedené části se stanoví tyto kredity na bionaftu:

i)

kredit za směsi bionafty;

| ii) | kredit za bionaftu; |
| --- | --- |

ii)

kredit za bionaftu;

| iii) | kredit pro malé výrobce agrobionafty. |
| --- | --- |

iii)

kredit pro malé výrobce agrobionafty.

| (42) | Kredit na daň z příjmu malých výrobců agrobionafty jsou zálohami na daň, které se týkají pouze malých výrobců agrobionafty. O tomto programu je pojednáno v 63.–71. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(42)

Kredit na daň z příjmu malých výrobců agrobionafty jsou zálohami na daň, které se týkají pouze malých výrobců agrobionafty. O tomto programu je pojednáno v 63.–71. bodě odůvodnění.

| (43) | V oddíle 202 písm. a) aktu o zlepšeních a rozšířeních v oblasti energetiky z roku 2008 se stanoví, že kredity zmíněné ve 41. bodě odůvodnění lze získat do 31. prosince 2009. |
| --- | --- |

(43)

V oddíle 202 písm. a) aktu o zlepšeních a rozšířeních v oblasti energetiky z roku 2008 se stanoví, že kredity zmíněné ve 41. bodě odůvodnění lze získat do 31. prosince 2009.

b)   Kritéria

| (44) | Aby měla společnost nárok na kredit za směsi bionafty podle znění 41. bodu odůvodnění bodu i), musí vytvářet směsi bionafty a nafty, které jsou prodávány jako palivo nebo k použití jako palivo. Osoba, která o uvedenou pobídku žádá, musí získat osvědčení od výrobce nebo dovozce bionafty, v němž je uvedeno, o jaký výrobek se jedná a jaký je procentuální obsah bionafty a agrobionafty ve výrobku. Tento kredit má podobu zálohy na spotřební daň, případně, je-li daňová povinnost příslušné společnosti, pokud jde o spotřební daň, nižší než celková výše zálohy na spotřební daň, může společnost požádat o poskytnutí zbývajícího kreditu ve formě splatného kreditu na daň z příjmu. Splatný kredit na daň z příjmu je kredit vůči dani z příjmu příslušného daňového poplatníka nebo přímá platba. Je splatný, jelikož přebytek může být daňovému poplatníkovi vyplacen jako přímá platba v hotovosti, je-li kredit vyšší, než je daňová povinnost příslušného subjektu. |
| --- | --- |

(44)

Aby měla společnost nárok na kredit za směsi bionafty podle znění 41. bodu odůvodnění bodu i), musí vytvářet směsi bionafty a nafty, které jsou prodávány jako palivo nebo k použití jako palivo. Osoba, která o uvedenou pobídku žádá, musí získat osvědčení od výrobce nebo dovozce bionafty, v němž je uvedeno, o jaký výrobek se jedná a jaký je procentuální obsah bionafty a agrobionafty ve výrobku. Tento kredit má podobu zálohy na spotřební daň, případně, je-li daňová povinnost příslušné společnosti, pokud jde o spotřební daň, nižší než celková výše zálohy na spotřební daň, může společnost požádat o poskytnutí zbývajícího kreditu ve formě splatného kreditu na daň z příjmu. Splatný kredit na daň z příjmu je kredit vůči dani z příjmu příslušného daňového poplatníka nebo přímá platba. Je splatný, jelikož přebytek může být daňovému poplatníkovi vyplacen jako přímá platba v hotovosti, je-li kredit vyšší, než je daňová povinnost příslušného subjektu.

| (45) | Kredit za bionaftu zmíněný ve 41. bodě odůvodnění bodě ii) je nevratný kredit na daň z příjmu pro maloobchodníky a konečné uživatele čisté bionafty. Kredit za čistou bionaftu může získat pouze osoba, které nalije příslušný galon čisté bionafty do palivové nádrže vozidla nebo tuto naftu použije jako palivo. Je třeba poznamenat, že tuto kredit mohou získat rovněž výrobci bionafty, kteří vyrábějí vlastní bionaftu. Aby mohl o kredit žádat, musí příslušný výrobce bionafty vystupovat buďto jako maloobchodník (tedy ten, kdo nalije příslušný galon bionafty do nádrže konečného uživatele), nebo jako konečný uživatel (např. lít bionaftu do vlastních vozidel). |
| --- | --- |

(45)

Kredit za bionaftu zmíněný ve 41. bodě odůvodnění bodě ii) je nevratný kredit na daň z příjmu pro maloobchodníky a konečné uživatele čisté bionafty. Kredit za čistou bionaftu může získat pouze osoba, které nalije příslušný galon čisté bionafty do palivové nádrže vozidla nebo tuto naftu použije jako palivo. Je třeba poznamenat, že tuto kredit mohou získat rovněž výrobci bionafty, kteří vyrábějí vlastní bionaftu. Aby mohl o kredit žádat, musí příslušný výrobce bionafty vystupovat buďto jako maloobchodník (tedy ten, kdo nalije příslušný galon bionafty do nádrže konečného uživatele), nebo jako konečný uživatel (např. lít bionaftu do vlastních vozidel).

c)   Provádění v praxi

| (46) | Pokud jde o kredit za bionaftu, v případě nemísené (čisté) bionafty má maloobchodník (nebo výrobce bionafty vystupující jako maloobchodník) nebo konečný uživatel nemísené bionafty nárok na 1,00 USD za galon nemísené (čisté) agrobionafty nebo 0,50 USD za galon jiné nemísené (čisté) bionafty ve formě nesplatného obecného kreditu na daň z příjmu právnických osob. Nesplatný obecný kredit pro podniky je kredit na daň z příjmu právnických osob. Je nesplatný, protože je-li kredit pro daný podnik vyšší než jeho daňová povinnost, nemůže být přebytek podniku vyplacen jako přímá hotovostní platba. |
| --- | --- |

(46)

Pokud jde o kredit za bionaftu, v případě nemísené (čisté) bionafty má maloobchodník (nebo výrobce bionafty vystupující jako maloobchodník) nebo konečný uživatel nemísené bionafty nárok na 1,00 USD za galon nemísené (čisté) agrobionafty nebo 0,50 USD za galon jiné nemísené (čisté) bionafty ve formě nesplatného obecného kreditu na daň z příjmu právnických osob. Nesplatný obecný kredit pro podniky je kredit na daň z příjmu právnických osob. Je nesplatný, protože je-li kredit pro daný podnik vyšší než jeho daňová povinnost, nemůže být přebytek podniku vyplacen jako přímá hotovostní platba.

| (47) | Šetření ukázalo, že žádná ze společností zařazených do vzorku ani společnost, jíž byla poskytnuta výhoda individuálního přezkoumání, jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, nevyužila kredit za bionaftu, pokud jde o nemísenou (čistou) bionaftu. Proto není tato část uvedeného programu (kredit za bionaftu) v souvislosti se stávajícím šetřením nadále posuzována. |
| --- | --- |

(47)

Šetření ukázalo, že žádná ze společností zařazených do vzorku ani společnost, jíž byla poskytnuta výhoda individuálního přezkoumání, jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, nevyužila kredit za bionaftu, pokud jde o nemísenou (čistou) bionaftu. Proto není tato část uvedeného programu (kredit za bionaftu) v souvislosti se stávajícím šetřením nadále posuzována.

| (48) | Všechny šetřené společnosti získaly v rámci kreditů za směsi bionafty kredity za směsi bionafty prodávané pro použití jako palivo. |
| --- | --- |

(48)

Všechny šetřené společnosti získaly v rámci kreditů za směsi bionafty kredity za směsi bionafty prodávané pro použití jako palivo.

| (49) | Bionafta, která je smíchána s minerální naftou, zakládá nárok na kredit za směsi bionafty na spotřební daň nebo kredit za směsi bionafty na daň z příjmu. Kredit, který se v období šetření vyskytoval nejčastěji, činil 1 USD za galon nemísené agrobionafty (11), nebo 0,50 USD (12) za každý galon jiné nemísené bionafty použitých v palivové směsi. Konečná výše kreditu na daň pro mísená paliva tedy závisí na podílu bionafty. Minimální požadavek a zároveň nejběžnější praxe je přidání 0,1 % minerální nafty do 99,9 % bionafty (tato směs se v USA označuje jako B99), neboť to zajišťuje získání kreditu na daň v maximální výši. Podíl bionafty ve směsi zakládá nárok na příslušný kredit na daň (např. ve 100 galonech B99 bude 99,9 galonů bionafty, což umožní získat kredit na daň ve výši 99,90 USD). Přeměna bionafty z čistého výrobku (B100) na směs (B99) je jednoduchý proces. Spočívá v přidání 0,1 % minerální nafty do čisté bionafty a nijak významně nemění příslušný výrobek. Nárok na kredit zakládá úkon mísení. |
| --- | --- |

(49)

Bionafta, která je smíchána s minerální naftou, zakládá nárok na kredit za směsi bionafty na spotřební daň nebo kredit za směsi bionafty na daň z příjmu. Kredit, který se v období šetření vyskytoval nejčastěji, činil 1 USD za galon nemísené agrobionafty (11), nebo 0,50 USD (12) za každý galon jiné nemísené bionafty použitých v palivové směsi. Konečná výše kreditu na daň pro mísená paliva tedy závisí na podílu bionafty. Minimální požadavek a zároveň nejběžnější praxe je přidání 0,1 % minerální nafty do 99,9 % bionafty (tato směs se v USA označuje jako B99), neboť to zajišťuje získání kreditu na daň v maximální výši. Podíl bionafty ve směsi zakládá nárok na příslušný kredit na daň (např. ve 100 galonech B99 bude 99,9 galonů bionafty, což umožní získat kredit na daň ve výši 99,90 USD). Přeměna bionafty z čistého výrobku (B100) na směs (B99) je jednoduchý proces. Spočívá v přidání 0,1 % minerální nafty do čisté bionafty a nijak významně nemění příslušný výrobek. Nárok na kredit zakládá úkon mísení.

| (50) | Výrobci bionafty mohou žádat o uvedenou pobídku, pokud oni sami provádějí mísení. Výrobce musí mísit čistou bionaftu s minerální naftou. Pokud jde o nárok na pobídku, není žádný rozdíl mezi směsmi bionafty určenými k domácímu prodeji a k prodeji na vývoz. |
| --- | --- |

(50)

Výrobci bionafty mohou žádat o uvedenou pobídku, pokud oni sami provádějí mísení. Výrobce musí mísit čistou bionaftu s minerální naftou. Pokud jde o nárok na pobídku, není žádný rozdíl mezi směsmi bionafty určenými k domácímu prodeji a k prodeji na vývoz.

| (51) | Společnosti, které čistou bionaftu nevyrábějí, ale nakupují a vytvářejí z ní směsi, mají rovněž nárok na kredit na daň. Tyto společnosti musí mít potvrzení od výrobce příslušné bionafty (a případně též od jakýchkoli distributorů bionafty, kteří tvoří mezičlánky mezi uvedenými společnostmi a výrobcem), v němž výrobce účinným způsobem zaručí, že nežádal o kredit na daň. Toto potvrzení je převoditelné a držitele opravňuje k získání kreditu na daň ve výši 1 USD za galon čisté bionafty. |
| --- | --- |

(51)

Společnosti, které čistou bionaftu nevyrábějí, ale nakupují a vytvářejí z ní směsi, mají rovněž nárok na kredit na daň. Tyto společnosti musí mít potvrzení od výrobce příslušné bionafty (a případně též od jakýchkoli distributorů bionafty, kteří tvoří mezičlánky mezi uvedenými společnostmi a výrobcem), v němž výrobce účinným způsobem zaručí, že nežádal o kredit na daň. Toto potvrzení je převoditelné a držitele opravňuje k získání kreditu na daň ve výši 1 USD za galon čisté bionafty.

| (52) | Lze rovněž požádat o poskytnutí této pobídky ve formě kreditu na spotřební daň nebo na daň z příjmu nebo ve formě přímé platby v hotovosti. Celková výše pobídky zůstává stejná (1 USD za galon), ať už je požadována ve formě kreditu na spotřební daň, kreditu na daň z příjmu, přímé platby daňovému poplatníkovi nebo ve formě jakékoliv kombinace uvedených způsobů. |
| --- | --- |

(52)

Lze rovněž požádat o poskytnutí této pobídky ve formě kreditu na spotřební daň nebo na daň z příjmu nebo ve formě přímé platby v hotovosti. Celková výše pobídky zůstává stejná (1 USD za galon), ať už je požadována ve formě kreditu na spotřební daň, kreditu na daň z příjmu, přímé platby daňovému poplatníkovi nebo ve formě jakékoliv kombinace uvedených způsobů.

| (53) | V období šetření většina společností obdržela přímé platby v závislosti na množství mísené bionafty, jiným společnostem byly jednak sníženy daně (tj. kredit za směsi bionafty byl zčásti použit na vyrovnání spotřební daně a daně z příjmu), a obdržely i přímou platbu. Dotčené společnosti měly nízké daňové závazky v porovnání s výší požadovaného kreditu za směsi bionafty; větší část této pobídky tudíž obdržely ve formě přímé platby a pouze menší část ve formě snížení daní. |
| --- | --- |

(53)

V období šetření většina společností obdržela přímé platby v závislosti na množství mísené bionafty, jiným společnostem byly jednak sníženy daně (tj. kredit za směsi bionafty byl zčásti použit na vyrovnání spotřební daně a daně z příjmu), a obdržely i přímou platbu. Dotčené společnosti měly nízké daňové závazky v porovnání s výší požadovaného kreditu za směsi bionafty; větší část této pobídky tudíž obdržely ve formě přímé platby a pouze menší část ve formě snížení daní.

| (54) | V U.S.C. se stanoví, že kredit za směsi bionafty nebude poskytnut, pokud příslušná společnost, která bionaftu s minerální naftou mísí, neobdrží osvědčení (tzv. „certifikát pro bionaftu“) od výrobce příslušné bionafty, v němž výrobce mimo jiné uvede množství bionafty, na nějž se osvědčení vztahuje, a to, zda se jedná o agrobionaftu nebo o bionaftu jinou než agrobionaftu. Pokud společnost, která vyrábí bionaftu, tuto bionaftu následně mísí s minerální naftou a žádá o kredit na daň, předloží certifikát pro bionaftu spolu s dokumentací požadovanou pro podání žádosti o kredit. Osoba, která obdrží certifikát pro bionaftu a následně tuto bionaftu prodá, aniž by z ní vytvořila směs, poskytne tento certifikát pro bionaftu kupujícímu spolu s tzv. „prohlášením distributora bionafty“. To znamená, že společnost, která směs vytváří a žádá o kredit na daň, může certifikát pro bionaftu obdržet buď přímo od výrobce bionafty, nebo nepřímo od distributora bionafty. Tento certifikát je tedy převoditelný a zakládá pro držitele nárok na kredit na daň ve výši 1 USD za každý galon bionafty, který subjekt nárokující kredit použil při výrobě jakékoli směsi bionafty. |
| --- | --- |

(54)

V U.S.C. se stanoví, že kredit za směsi bionafty nebude poskytnut, pokud příslušná společnost, která bionaftu s minerální naftou mísí, neobdrží osvědčení (tzv. „certifikát pro bionaftu“) od výrobce příslušné bionafty, v němž výrobce mimo jiné uvede množství bionafty, na nějž se osvědčení vztahuje, a to, zda se jedná o agrobionaftu nebo o bionaftu jinou než agrobionaftu. Pokud společnost, která vyrábí bionaftu, tuto bionaftu následně mísí s minerální naftou a žádá o kredit na daň, předloží certifikát pro bionaftu spolu s dokumentací požadovanou pro podání žádosti o kredit. Osoba, která obdrží certifikát pro bionaftu a následně tuto bionaftu prodá, aniž by z ní vytvořila směs, poskytne tento certifikát pro bionaftu kupujícímu spolu s tzv. „prohlášením distributora bionafty“. To znamená, že společnost, která směs vytváří a žádá o kredit na daň, může certifikát pro bionaftu obdržet buď přímo od výrobce bionafty, nebo nepřímo od distributora bionafty. Tento certifikát je tedy převoditelný a zakládá pro držitele nárok na kredit na daň ve výši 1 USD za každý galon bionafty, který subjekt nárokující kredit použil při výrobě jakékoli směsi bionafty.

| (55) | Šetřením se zjistilo, že existuje zřetelný rozdíl mezi cenou čisté bionafty (B100) a cenou bionafty ve směsi (B99). Ačkoli jediný rozdíl mezi oběma druhy výrobku činí přidání 0,1 % minerální nafty, kterým se vytvoří B99, prodával se galon B100 v dotyčné oblasti o 1 USD dráže než B99. Americký trh s bionaftou se ukázal jako velmi transparentní. Hospodářské subjekty na trhu s bionaftou ve Spojených státech amerických jsou si vědomy, že ti, kteří mísí bionaftu, získají kredit na daň ve výši 1 USD za galon. U některých společností zařazených do vzorku byla na fakturách z prodeje B100 na domácím trhu uvedena nejen cena výrobku, ale také kredit pro subjekt, který z ní vytváří směsi, tj. tento kredit byl fakticky prodán nakupujícímu B100. Vzhledem k výše uvedenému je toto poskytování kreditu na daně považováno za subvence pro bionaftu. |
| --- | --- |

(55)

Šetřením se zjistilo, že existuje zřetelný rozdíl mezi cenou čisté bionafty (B100) a cenou bionafty ve směsi (B99). Ačkoli jediný rozdíl mezi oběma druhy výrobku činí přidání 0,1 % minerální nafty, kterým se vytvoří B99, prodával se galon B100 v dotyčné oblasti o 1 USD dráže než B99. Americký trh s bionaftou se ukázal jako velmi transparentní. Hospodářské subjekty na trhu s bionaftou ve Spojených státech amerických jsou si vědomy, že ti, kteří mísí bionaftu, získají kredit na daň ve výši 1 USD za galon. U některých společností zařazených do vzorku byla na fakturách z prodeje B100 na domácím trhu uvedena nejen cena výrobku, ale také kredit pro subjekt, který z ní vytváří směsi, tj. tento kredit byl fakticky prodán nakupujícímu B100. Vzhledem k výše uvedenému je toto poskytování kreditu na daně považováno za subvence pro bionaftu.

d)   Závěr

| (56) | Kredit za směsi bionafty je třeba považovat za finanční pobídku, ať už je poskytována ve formě hotovostní platby, nebo musí mít formu vyrovnání daňových závazků. |
| --- | --- |

(56)

Kredit za směsi bionafty je třeba považovat za finanční pobídku, ať už je poskytována ve formě hotovostní platby, nebo musí mít formu vyrovnání daňových závazků.

| (57) | Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodů i) a ii) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády Spojených států amerických ve formě přímých grantů (platby v hotovosti) a prominutí jinak splatného příjmu (zápočet daně). Tyto pobídky představují výhodu pro společnosti, které je získají. |
| --- | --- |

(57)

Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodů i) a ii) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády Spojených států amerických ve formě přímých grantů (platby v hotovosti) a prominutí jinak splatného příjmu (zápočet daně). Tyto pobídky představují výhodu pro společnosti, které je získají.

| (58) | Tento program mohou využívat pouze společnosti, které působí v odvětví bionafty, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný. |
| --- | --- |

(58)

Tento program mohou využívat pouze společnosti, které působí v odvětví bionafty, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný.

e)   Výpočet výše subvence

| (59) | Kredity za směsi bionafty byly poskytovány v závislosti na množství bionafty použité ve směsi, tj. ve výši 1 USD za galon, neboť všechny dotčené společnosti používaly agrobionaftu. Výše výhod v období šetření byla vypočtena na základě částky 1 USD za galon čisté bionafty prodané v období šetření, ať už ve formě čisté bionafty (B100) nebo ve směsi. Za účelem stanovení výše výhod byla při výpočtu výše subvence zohledněna skutečnost, že do směsi byla přidána minerální nafta. |
| --- | --- |

(59)

Kredity za směsi bionafty byly poskytovány v závislosti na množství bionafty použité ve směsi, tj. ve výši 1 USD za galon, neboť všechny dotčené společnosti používaly agrobionaftu. Výše výhod v období šetření byla vypočtena na základě částky 1 USD za galon čisté bionafty prodané v období šetření, ať už ve formě čisté bionafty (B100) nebo ve směsi. Za účelem stanovení výše výhod byla při výpočtu výše subvence zohledněna skutečnost, že do směsi byla přidána minerální nafta.

| (60) | Jeden z výrobců bionafty získal výhody z tohoto programu nepřímo, neboť využil systém zprostředkování, aby získal kredit, na nějž měl nárok, v hotovosti. Mísení provedla společnost, která s výrobcem nebyla ve spojení a která následně nárokovala příslušný kredit a poté zaplatila dotčené společnosti v hotovosti s odečtením poplatku za zprostředkování. |
| --- | --- |

(60)

Jeden z výrobců bionafty získal výhody z tohoto programu nepřímo, neboť využil systém zprostředkování, aby získal kredit, na nějž měl nárok, v hotovosti. Mísení provedla společnost, která s výrobcem nebyla ve spojení a která následně nárokovala příslušný kredit a poté zaplatila dotčené společnosti v hotovosti s odečtením poplatku za zprostředkování.

| (61) | Výše subvence byla stanovena pro celkový prodej dotčeného výrobku v období šetření. |
| --- | --- |

(61)

Výše subvence byla stanovena pro celkový prodej dotčeného výrobku v období šetření.

| (62) | Výrobky, s nimiž bylo obchodováno, byly z tohoto výpočtu vyřazeny. |
| --- | --- |

(62)

Výrobky, s nimiž bylo obchodováno, byly z tohoto výpočtu vyřazeny.

| (63) | Výše napadnutelných subvencí získaných v rámci tohoto programu se u šetřených společností pohybovala v rozmezí od 28,4 % do 41,1 %, vyjádřeno ve vztahu k ceně. |
| --- | --- |

(63)

Výše napadnutelných subvencí získaných v rámci tohoto programu se u šetřených společností pohybovala v rozmezí od 28,4 % do 41,1 %, vyjádřeno ve vztahu k ceně.

3.3.   Kredit na daň z příjmu pro malé výrobce agrobionafty

a)   Právní základ

| (64) | Hlava 26 oddíle 40A U.S.C. rovněž stanoví poskytování kreditu na daň z příjmu pro malé výrobce agrobionafty. |
| --- | --- |

(64)

Hlava 26 oddíle 40A U.S.C. rovněž stanoví poskytování kreditu na daň z příjmu pro malé výrobce agrobionafty.

b)   Kritéria

| (65) | K tomuto programu mají přístup pouze malí výrobci čisté agrobionafty. Žádný subjekt, který bionaftu mísí nebo prodává, avšak nevyrábí ji, nemá nárok na tento kredit. Malý výrobce je jakákoli osoba, jejíž výrobní kapacita nepřevyšuje 60 milionů galonů agrobionafty za rok. Malý výrobce agrobionafty může žádat o nesplatný obecný kredit na daň z příjmu právnických osob ve výši 0,10 USD za galon vyrobené agrobionafty. Výrobce může uplatnit nárok nejvýše na 15 milionů galonů za daňové období. Aby mohl výrobce o kredit požádat, musí být příslušná agrobionafta použita jako palivo, prodávána pro použití jako palivo, nebo použita k výrobě směsi bionafty a nafty, která je použita jako palivo nebo prodána pro použití jako palivo. |
| --- | --- |

(65)

K tomuto programu mají přístup pouze malí výrobci čisté agrobionafty. Žádný subjekt, který bionaftu mísí nebo prodává, avšak nevyrábí ji, nemá nárok na tento kredit. Malý výrobce je jakákoli osoba, jejíž výrobní kapacita nepřevyšuje 60 milionů galonů agrobionafty za rok. Malý výrobce agrobionafty může žádat o nesplatný obecný kredit na daň z příjmu právnických osob ve výši 0,10 USD za galon vyrobené agrobionafty. Výrobce může uplatnit nárok nejvýše na 15 milionů galonů za daňové období. Aby mohl výrobce o kredit požádat, musí být příslušná agrobionafta použita jako palivo, prodávána pro použití jako palivo, nebo použita k výrobě směsi bionafty a nafty, která je použita jako palivo nebo prodána pro použití jako palivo.

c)   Provádění v praxi

| (66) | Žádosti o nesplatný obecný kredit na daň z příjmu právnických osob se podávají jedenkrát ročně s daňovým přiznáním. Kredit za každý galon bionafty vyrobené žadatelem během příslušného daňového období, až do maximální výše 15 milionů galonů, je započten vůči daňovému závazku žadatele, pokud jde o daň z příjmu právnických osob. Je-li daňový závazek žadatele nižší, než je výše požadovaného kreditu, může být přebytek převeden do následujících daňových období. |
| --- | --- |

(66)

Žádosti o nesplatný obecný kredit na daň z příjmu právnických osob se podávají jedenkrát ročně s daňovým přiznáním. Kredit za každý galon bionafty vyrobené žadatelem během příslušného daňového období, až do maximální výše 15 milionů galonů, je započten vůči daňovému závazku žadatele, pokud jde o daň z příjmu právnických osob. Je-li daňový závazek žadatele nižší, než je výše požadovaného kreditu, může být přebytek převeden do následujících daňových období.

| (67) | Během období šetření tohoto programu využila jedna ze společností zařazených do vzorku. Uvedená společnost kredit využila ke snížení svého závazku, pokud jde o daň z příjmu. |
| --- | --- |

(67)

Během období šetření tohoto programu využila jedna ze společností zařazených do vzorku. Uvedená společnost kredit využila ke snížení svého závazku, pokud jde o daň z příjmu.

d)   Závěr

| (68) | Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády Spojených států amerických ve formě prominutí jinak splatného příjmu. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají. |
| --- | --- |

(68)

Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády Spojených států amerických ve formě prominutí jinak splatného příjmu. Tato pobídka představuje výhodu pro společnosti, které ji získají.

| (69) | Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí bionaftu, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný. |
| --- | --- |

(69)

Tento program mohou využívat pouze společnosti, které vyrábějí bionaftu, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný.

e)   Výpočet výše subvence

| (70) | Výše subvence byla vypočtena na základě částky, o níž byla snížena daň z příjmu za daňový rok, který skončil během období šetření. |
| --- | --- |

(70)

Výše subvence byla vypočtena na základě částky, o níž byla snížena daň z příjmu za daňový rok, který skončil během období šetření.

| (71) | Výše subvence (čitatel) byla poté stanovena pro celkový prodej dotčeného výrobku v období šetření. |
| --- | --- |

(71)

Výše subvence (čitatel) byla poté stanovena pro celkový prodej dotčeného výrobku v období šetření.

| (72) | Dotčená společnost v období šetření získala v rámci tohoto programu subvence ve výši 0,4 %. |
| --- | --- |

(72)

Dotčená společnost v období šetření získala v rámci tohoto programu subvence ve výši 0,4 %.

3.4.   Bioenergetický program ministerstva zemědělství USA

a)   Právní základ

| (73) | Bioenergetický program ministerstva zemědělství USA původně schválila a financovala Kreditní společnost pro zemědělské komodity při ministerstvu zemědělství USA v rámci své obecné pravomoci vymezené v oddíle 5 svého zakládajícího dokumentu, který byl kodifikován v americkém zákoníku (hlavě 15 kapitole 15 podkapitole II, oddíle 714c písm. e)). V této listině se stanoví výhradní účely, pro které je Kreditní společnosti pro zemědělské komodity zákonem povoleno uplatnit své obecné pravomoci. Konkrétně tento program vycházel z pravomoci v oddíle 5 písm. e) listiny, který stanoví, že Kreditní společnost pro zemědělské komodity má pravomoc:
  „Zvyšovat domácí spotřebu zemědělských komodit (kromě tabáku) prostřednictvím rozšiřování nebo podpory rozšiřování domácích trhů nebo prostřednictvím vytváření nebo podpory vytváření nových doplňkových trhů, prostor pro obchodování a nových možností použití takových komodit.“ |
| --- | --- |

(73)

Bioenergetický program ministerstva zemědělství USA původně schválila a financovala Kreditní společnost pro zemědělské komodity při ministerstvu zemědělství USA v rámci své obecné pravomoci vymezené v oddíle 5 svého zakládajícího dokumentu, který byl kodifikován v americkém zákoníku (hlavě 15 kapitole 15 podkapitole II, oddíle 714c písm. e)). V této listině se stanoví výhradní účely, pro které je Kreditní společnosti pro zemědělské komodity zákonem povoleno uplatnit své obecné pravomoci. Konkrétně tento program vycházel z pravomoci v oddíle 5 písm. e) listiny, který stanoví, že Kreditní společnost pro zemědělské komodity má pravomoc:

„Zvyšovat domácí spotřebu zemědělských komodit (kromě tabáku) prostřednictvím rozšiřování nebo podpory rozšiřování domácích trhů nebo prostřednictvím vytváření nebo podpory vytváření nových doplňkových trhů, prostor pro obchodování a nových možností použití takových komodit.“

| (74) | Kreditní společnost pro zemědělské komodity zveřejnila konečná pravidla, kde upřesnila pravidla pro dotyčný program, která byla kodifikována ve Sbírce federálních nařízení jako hlava 7 § 1424. |
| --- | --- |

(74)

Kreditní společnost pro zemědělské komodity zveřejnila konečná pravidla, kde upřesnila pravidla pro dotyčný program, která byla kodifikována ve Sbírce federálních nařízení jako hlava 7 § 1424.

| (75) | Původně se mělo za to, že Kreditní společnost pro zemědělské komodity program financovala na základě oddílu 5 písm. e) pouze do daňového období 2002 (13). V roce 2002 však americký Kongres výslovně povolil pokračování programu až do daňového období 2006 včetně a poskytl na něj finance. |
| --- | --- |

(75)

Původně se mělo za to, že Kreditní společnost pro zemědělské komodity program financovala na základě oddílu 5 písm. e) pouze do daňového období 2002 (13). V roce 2002 však americký Kongres výslovně povolil pokračování programu až do daňového období 2006 včetně a poskytl na něj finance.

| (76) | Tento program probíhal od 1. prosince 2000 do června 2006. Spravovala jej Agentura pro zemědělské služby ministerstva zemědělství USA. |
| --- | --- |

(76)

Tento program probíhal od 1. prosince 2000 do června 2006. Spravovala jej Agentura pro zemědělské služby ministerstva zemědělství USA.

b)   Kritéria

| (77) | Dokud program probíhal, mohli se ho účastnit všichni komerční výrobci bionafty. Výrobci byli povinni předložit informace o výrobě, nákupu a používání zemědělských komodit v souvislosti s výrobou. Zejména byli výrobci bionafty povinni vyrábět a prodávat bionaftu ke komerčním účelům. |
| --- | --- |

(77)

Dokud program probíhal, mohli se ho účastnit všichni komerční výrobci bionafty. Výrobci byli povinni předložit informace o výrobě, nákupu a používání zemědělských komodit v souvislosti s výrobou. Zejména byli výrobci bionafty povinni vyrábět a prodávat bionaftu ke komerčním účelům.

| (78) | Zakládající listina vymezila „bionaftu“ jako monoalkylester, který splňuje příslušnou normu Americké společnosti pro testování a materiály. Aby mohl výrobce tuto výhodu získat, musel splnit určité požadavky, pokud jde o uchovávání záznamů, a poskytnout požadované informace a také poskytnout Kreditní společnosti pro zemědělské komodity povolení k ověření těchto informací. Příslušné předpisy podrobně stanoví postupy pro přihlášení se do programu, pro podávání žádostí o platbu a pro podávání zpráv, které museli příjemci plateb dodržovat, aby měli na platbu nárok. |
| --- | --- |

(78)

Zakládající listina vymezila „bionaftu“ jako monoalkylester, který splňuje příslušnou normu Americké společnosti pro testování a materiály. Aby mohl výrobce tuto výhodu získat, musel splnit určité požadavky, pokud jde o uchovávání záznamů, a poskytnout požadované informace a také poskytnout Kreditní společnosti pro zemědělské komodity povolení k ověření těchto informací. Příslušné předpisy podrobně stanoví postupy pro přihlášení se do programu, pro podávání žádostí o platbu a pro podávání zpráv, které museli příjemci plateb dodržovat, aby měli na platbu nárok.

| (79) | Předpis z roku 2002 stanoví, že mezi komodity, které lze použít k výrobě bioenergie (buď bionafty nebo palivového ethanolu), patří:






  — | pšenice, kukuřice, zrna čiroku, ječmen, oves, rýže, sójové boby, slunečnicová semena, řepková semena, kanola, lněná semena, světlicová semena, hořčice, katrán a bavlníková semena; |
| --- | --- | --- |

(79)

Předpis z roku 2002 stanoví, že mezi komodity, které lze použít k výrobě bioenergie (buď bionafty nebo palivového ethanolu), patří:

—

pšenice, kukuřice, zrna čiroku, ječmen, oves, rýže, sójové boby, slunečnicová semena, řepková semena, kanola, lněná semena, světlicová semena, hořčice, katrán a bavlníková semena;

| — | celulózové komodity, např. hybrid topolu nebo proso prutnaté; |
| --- | --- |

—

celulózové komodity, např. hybrid topolu nebo proso prutnaté;

| — | tuky, oleje, recyklované či nikoli, získávané ze zemědělských produktů; a |
| --- | --- |

—

tuky, oleje, recyklované či nikoli, získávané ze zemědělských produktů; a

| — | jakékoli vedlejší produkty živočišného původu jiné než tuky a oleje, které jsou určeny k výrobě bioenergie. |
| --- | --- |

—

jakékoli vedlejší produkty živočišného původu jiné než tuky a oleje, které jsou určeny k výrobě bioenergie.

| (80) | Podle orgánů Spojených států amerických většina výrobců bionafty, kteří získali pobídky v rámci tohoto programu, použila sójové boby. |
| --- | --- |

(80)

Podle orgánů Spojených států amerických většina výrobců bionafty, kteří získali pobídky v rámci tohoto programu, použila sójové boby.

| (81) | Všichni, kdo vyráběli bionaftu pro komerční účely, se mohli programu zúčastnit, za předpokladu, že dodrželi výše uvedené postupy pro podání žádosti a podávání zpráv. Vláda nečinila žádná rozhodnutí, pouze se ujistila, že byla splněna kritéria pro účast. |
| --- | --- |

(81)

Všichni, kdo vyráběli bionaftu pro komerční účely, se mohli programu zúčastnit, za předpokladu, že dodrželi výše uvedené postupy pro podání žádosti a podávání zpráv. Vláda nečinila žádná rozhodnutí, pouze se ujistila, že byla splněna kritéria pro účast.

c)   Praktické provádění

| (82) | V každém daňovém období se výrobci bionafty mohli zaregistrovat do programu, a to tak, že předložili příslušné formuláře. Po registraci výrobci bionafty čtvrtletně předkládali žádost o vyplacení pobídek. Výrobci bionafty museli předložit dokumentaci o svých čistých nákupech komodit splňujících kritéria a o čisté výrobě bionafty v příslušných obdobích. |
| --- | --- |

(82)

V každém daňovém období se výrobci bionafty mohli zaregistrovat do programu, a to tak, že předložili příslušné formuláře. Po registraci výrobci bionafty čtvrtletně předkládali žádost o vyplacení pobídek. Výrobci bionafty museli předložit dokumentaci o svých čistých nákupech komodit splňujících kritéria a o čisté výrobě bionafty v příslušných obdobích.

| (83) | V rámci programu byly výrobcům bionafty poskytovány platby na základě kombinace jejich základní výroby bionafty a zvýšené výroby bionafty v příslušném období předchozího daňového období. Za daňové období 2006 získaly společnosti pouze pobídky za zvýšenou výrobu bionafty. Na základě výroby bionafty každého z příjemců platby a zvýšené výroby bionafty ze zemědělských komodit splňujících kritéria vypočetlo americké ministerstvo zemědělství výši plateb způsobem stanoveným v předpisech. |
| --- | --- |

(83)

V rámci programu byly výrobcům bionafty poskytovány platby na základě kombinace jejich základní výroby bionafty a zvýšené výroby bionafty v příslušném období předchozího daňového období. Za daňové období 2006 získaly společnosti pouze pobídky za zvýšenou výrobu bionafty. Na základě výroby bionafty každého z příjemců platby a zvýšené výroby bionafty ze zemědělských komodit splňujících kritéria vypočetlo americké ministerstvo zemědělství výši plateb způsobem stanoveným v předpisech.

| (84) | Jelikož program byl ukončen v červnu 2006, žádná ze společností zařazených do vzorku ani společnost zmíněná v 9. bodě odůvodnění, jíž byla poskytnuta výhoda individuálního přezkoumání, neobdržela v období šetření žádnou pobídku v rámci tohoto programu. V době fungování tohoto programu obdržely platby tři ze společností zařazených do vzorku, a to v období od roku 2002 do roku 2006. Jedna společnost obdržela přímou platbu od Agentury pro zemědělské služby. Další společnost obdržela v rámci tohoto programu nepřímé platby, jelikož jedna společnost, která získala výhody v rámci tohoto programu, převedla některé ze získaných peněz společnosti ve vzorku v rámci dohody o dělbě zisku na základě subdodavatelských smluv mezi oběma společnostmi. Třetí společnost obdržela pouze malou částku, a to v daňovém období 2006. |
| --- | --- |

(84)

Jelikož program byl ukončen v červnu 2006, žádná ze společností zařazených do vzorku ani společnost zmíněná v 9. bodě odůvodnění, jíž byla poskytnuta výhoda individuálního přezkoumání, neobdržela v období šetření žádnou pobídku v rámci tohoto programu. V době fungování tohoto programu obdržely platby tři ze společností zařazených do vzorku, a to v období od roku 2002 do roku 2006. Jedna společnost obdržela přímou platbu od Agentury pro zemědělské služby. Další společnost obdržela v rámci tohoto programu nepřímé platby, jelikož jedna společnost, která získala výhody v rámci tohoto programu, převedla některé ze získaných peněz společnosti ve vzorku v rámci dohody o dělbě zisku na základě subdodavatelských smluv mezi oběma společnostmi. Třetí společnost obdržela pouze malou částku, a to v daňovém období 2006.

d)   Závěr

| (85) | Bylo zjištěno, že v rámci tohoto programu byly některým výrobcům bionafty po řadu let poskytovány pobídky na základě jejich výroby bionafty a jednoznačně byly poskytnuty finanční příspěvky od vlády USA ve formě grantů, které byly specifické pro odvětví bionafty. Tyto subvence se však považují za opakující se a má se za to, že budou vynakládány každý jednotlivý rok; v důsledku toho nebyly v období šetření získány žádné výhody. |
| --- | --- |

(85)

Bylo zjištěno, že v rámci tohoto programu byly některým výrobcům bionafty po řadu let poskytovány pobídky na základě jejich výroby bionafty a jednoznačně byly poskytnuty finanční příspěvky od vlády USA ve formě grantů, které byly specifické pro odvětví bionafty. Tyto subvence se však považují za opakující se a má se za to, že budou vynakládány každý jednotlivý rok; v důsledku toho nebyly v období šetření získány žádné výhody.

| (86) | Bylo zjištěno, že tento program byl obnoven pro daňové období 2009 (říjen 2008–září 2009). Vzhledem k tomu, že období šetření probíhalo v období duben 2007–březen 2008, není žádný důvod vyrovnávat případné výhody, jež by mohly vzejít z obnoveného programu. |
| --- | --- |

(86)

Bylo zjištěno, že tento program byl obnoven pro daňové období 2009 (říjen 2008–září 2009). Vzhledem k tomu, že období šetření probíhalo v období duben 2007–březen 2008, není žádný důvod vyrovnávat případné výhody, jež by mohly vzejít z obnoveného programu.

Čtyři ze státních programů, které byly šetřeny, nevyužila žádná ze společností zařazených do vzorku, ani společnost, jíž byla poskytnuta výhoda individuálního přezkoumání. Za zmíněných okolností nebyly tyto programy dále analyzovány. Jedná se o tyto programy: program osvobození od daně za zařízení na bionaftu státu Severní Dakota, program energetické svobody státu Washington, program osvobození od daně z maloobchodního prodeje biopaliv státu Washington a program snížení základu pro výpočet daně z biopaliv státu Washington.

3.5.   Program osvobození od daně z bionafty státu Illinois

| (87) | Ve státě Illinois se „daň z prodeje“ skládá ze dvou různých, avšak vzájemně se doplňujících daní. Tomu, kdo prodává hmotný osobní majetek (14) konečnému spotřebiteli, vzniká povinnost odvést daň z maloobchodní činnosti a tomu, kdo kupuje hmotný osobní majetek, vzniká odpovídající povinnost odvést daň z užívání. |
| --- | --- |

(87)

Ve státě Illinois se „daň z prodeje“ skládá ze dvou různých, avšak vzájemně se doplňujících daní. Tomu, kdo prodává hmotný osobní majetek (14) konečnému spotřebiteli, vzniká povinnost odvést daň z maloobchodní činnosti a tomu, kdo kupuje hmotný osobní majetek, vzniká odpovídající povinnost odvést daň z užívání.

| (88) | Právním základem pro daň z maloobchodní činnosti je kapitola 35 část 120 oddíl 2 Sbírky zákonů státu Illinois a základem pro daň z užívání je kapitola 35 část 105 oddíl 3–45 této sbírky. V souladu s ustanoveními prvně uvedené části uvedené sbírky se „osobám, jež se podílejí na maloobchodním prodeji hmotného osobního majetku, ukládá daň...“. V části uvedené na druhém místě se stanoví, že maloobchodníci „jsou povinni vybírat od uživatelů daň, a to tak, že tuto daň přičtou k prodejní ceně hmotného majetku, pokud je prodáván za účelem použití ...“. |
| --- | --- |

(88)

Právním základem pro daň z maloobchodní činnosti je kapitola 35 část 120 oddíl 2 Sbírky zákonů státu Illinois a základem pro daň z užívání je kapitola 35 část 105 oddíl 3–45 této sbírky. V souladu s ustanoveními prvně uvedené části uvedené sbírky se „osobám, jež se podílejí na maloobchodním prodeji hmotného osobního majetku, ukládá daň...“. V části uvedené na druhém místě se stanoví, že maloobchodníci „jsou povinni vybírat od uživatelů daň, a to tak, že tuto daň přičtou k prodejní ceně hmotného majetku, pokud je prodáván za účelem použití ...“.

| (89) | Sazba daně z maloobchodní činnosti činila v období šetření 6,25 % z hrubých příjmů z prodeje hmotného osobního majetku uskutečněného v rámci obchodní činnosti, k nimž se přičtou jakékoli místně platné daně v jednotlivých okrscích státu Illinois (kapitola 35 část 120 oddíl 2–10 Sbírky zákonů státu Illinois). |
| --- | --- |

(89)

Sazba daně z maloobchodní činnosti činila v období šetření 6,25 % z hrubých příjmů z prodeje hmotného osobního majetku uskutečněného v rámci obchodní činnosti, k nimž se přičtou jakékoli místně platné daně v jednotlivých okrscích státu Illinois (kapitola 35 část 120 oddíl 2–10 Sbírky zákonů státu Illinois).

| (90) | Sazba daně z užívání činila v období šetření 6,25 % buď z prodejní ceny, nebo z případné tržní hodnoty hmotného osobního majetku, k nimž se přičtou jakékoli místně platné daně v jednotlivých okrscích státu Illinois (kapitola 35 část 105 oddíl 3–10 Sbírky zákonů státu Illinois). |
| --- | --- |

(90)

Sazba daně z užívání činila v období šetření 6,25 % buď z prodejní ceny, nebo z případné tržní hodnoty hmotného osobního majetku, k nimž se přičtou jakékoli místně platné daně v jednotlivých okrscích státu Illinois (kapitola 35 část 105 oddíl 3–10 Sbírky zákonů státu Illinois).

| (91) | Výsledkem je, že společnost, která při prodeji vybírá daň z užívání, zaplatí tuto daň finančnímu úřadu státu Illinois jako daň z maloobchodní činnosti. |
| --- | --- |

(91)

Výsledkem je, že společnost, která při prodeji vybírá daň z užívání, zaplatí tuto daň finančnímu úřadu státu Illinois jako daň z maloobchodní činnosti.

a)   Právní základ

| (92) | Pokud jde o uložení daně z maloobchodní činnosti na bionaftu a směsi bionafty, kapitola 35 část 120 oddíl 2–10 Sbírky zákonů státu Illinois stanoví, že pro prodej uskutečněný v období ode dne 1. července 2003 včetně do dne 31. prosince 2013 včetně platí, že:






  i) | u směsí s obsahem nejméně 1 % a nejvýše 10 % bionafty této dani podléhá pouze 80 % uskutečněného prodeje a |
| --- | --- | --- |

(92)

Pokud jde o uložení daně z maloobchodní činnosti na bionaftu a směsi bionafty, kapitola 35 část 120 oddíl 2–10 Sbírky zákonů státu Illinois stanoví, že pro prodej uskutečněný v období ode dne 1. července 2003 včetně do dne 31. prosince 2013 včetně platí, že:

i)

u směsí s obsahem nejméně 1 % a nejvýše 10 % bionafty této dani podléhá pouze 80 % uskutečněného prodeje a

| ii) | u 100 % bionafty a směsí bionafty obsahujících více než 10 % a nejvýše 99 % bionafty uskutečněný prodej dani z maloobchodní činnosti nepodléhá. |
| --- | --- |

ii)

u 100 % bionafty a směsí bionafty obsahujících více než 10 % a nejvýše 99 % bionafty uskutečněný prodej dani z maloobchodní činnosti nepodléhá.

| (93) | Pokud jde o uložení daně z užívání na bionaftu a směsi bionafty, platí stejné úplné/částečné osvobození od daně jako pro výše uvedenou daň z maloobchodní činnosti (kapitola 35 část 105 oddíl 3–10 Sbírky zákonů státu Illinois). |
| --- | --- |

(93)

Pokud jde o uložení daně z užívání na bionaftu a směsi bionafty, platí stejné úplné/částečné osvobození od daně jako pro výše uvedenou daň z maloobchodní činnosti (kapitola 35 část 105 oddíl 3–10 Sbírky zákonů státu Illinois).

| (94) | Zmíněné právní předpisy rovněž stanoví osvobození od daně z maloobchodní činnosti a daně z užívání pro jiné výrobky. |
| --- | --- |

(94)

Zmíněné právní předpisy rovněž stanoví osvobození od daně z maloobchodní činnosti a daně z užívání pro jiné výrobky.

b)   Kritéria

| (95) | Kdokoli, kdo prodává bionaftu konečnému uživateli, nebo ji nakupuje, může žádat o osvobození od daně popsané v 92. a 93. bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(95)

Kdokoli, kdo prodává bionaftu konečnému uživateli, nebo ji nakupuje, může žádat o osvobození od daně popsané v 92. a 93. bodě odůvodnění.

c)   Provádění v praxi

| (96) | Ustanovení o osvobození od daně zmíněná v 92. a 93. bodě odůvodnění umožňují, aby daň z užívání nebyla při maloobchodním prodeji bionafty/směsí bionafty vybírána. Díky skutečnosti, že maloobchodní prodej bionafty/směsí bionafty je osvobozen od daně z užívání, společnosti, které bionaftu/směsi bionafty prodávají (včetně výrobců bionafty/směsí bionafty) maloobchodníkům, nejsou povinny platit daň z maloobchodní činnosti. |
| --- | --- |

(96)

Ustanovení o osvobození od daně zmíněná v 92. a 93. bodě odůvodnění umožňují, aby daň z užívání nebyla při maloobchodním prodeji bionafty/směsí bionafty vybírána. Díky skutečnosti, že maloobchodní prodej bionafty/směsí bionafty je osvobozen od daně z užívání, společnosti, které bionaftu/směsi bionafty prodávají (včetně výrobců bionafty/směsí bionafty) maloobchodníkům, nejsou povinny platit daň z maloobchodní činnosti.

d)   Závěry

| (97) | Je zřejmé, že impulsem pro osvobození od daně z užívání a daně z maloobchodní činnosti je maloobchodní prodej bionafty/směsí bionafty. V tomto ohledu tudíž z tohoto osvobození od daně těží spotřebitelé výrobku. Za těchto okolností nesmí být podle čl. 1 odst. 1 základního nařízení uloženo žádné vyrovnávací clo za účelem vyrovnání této subvence, jelikož není poskytována, přímo či nepřímo na zhotovení, výrobu, vývoz nebo přepravu dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(97)

Je zřejmé, že impulsem pro osvobození od daně z užívání a daně z maloobchodní činnosti je maloobchodní prodej bionafty/směsí bionafty. V tomto ohledu tudíž z tohoto osvobození od daně těží spotřebitelé výrobku. Za těchto okolností nesmí být podle čl. 1 odst. 1 základního nařízení uloženo žádné vyrovnávací clo za účelem vyrovnání této subvence, jelikož není poskytována, přímo či nepřímo na zhotovení, výrobu, vývoz nebo přepravu dotčeného výrobku.

| (98) | Jedna ze společností zařazených do vzorku, která při šetření spolupracovala, nevybírala při prodeji bionafty/směsí bionafty maloobchodníkům daň z užívání a neplatila tudíž z tohoto prodeje daň z maloobchodní činnosti. Vzhledem k závěrům uvedeným v 97. bodě odůvodnění se však má za to, že této společnosti nevznikly žádný napadnutelné výhody. |
| --- | --- |

(98)

Jedna ze společností zařazených do vzorku, která při šetření spolupracovala, nevybírala při prodeji bionafty/směsí bionafty maloobchodníkům daň z užívání a neplatila tudíž z tohoto prodeje daň z maloobchodní činnosti. Vzhledem k závěrům uvedeným v 97. bodě odůvodnění se však má za to, že této společnosti nevznikly žádný napadnutelné výhody.

3.6.   Fond státu Missouri pro pobídky registrovaným výrobcům bionafty

a)   Právní základ

| (99) | V roce 2002 byl zákoníkem státu Missouri (kapitola 142, oddíl 142.031) zřízen „Fond státu Missouri pro pobídky registrovaným výrobcům bionafty“ (dále jen „fond“). Účelem fondu je „...poskytovat hospodářské subvence registrovaným výrobcům bionafty ve státě Missouri...“. |
| --- | --- |

(99)

V roce 2002 byl zákoníkem státu Missouri (kapitola 142, oddíl 142.031) zřízen „Fond státu Missouri pro pobídky registrovaným výrobcům bionafty“ (dále jen „fond“). Účelem fondu je „...poskytovat hospodářské subvence registrovaným výrobcům bionafty ve státě Missouri...“.

| (100) | V každém účetním období (které běží od 1. července jednoho roku do 30. června následujícího roku) ministerstvo zemědělství státu Missouri poskytne registrovaným výrobcům bionafty ve státě Missouri všechny prostředky vyhrazené pro fond zákonodárci státu Missouri a uzákoněné podpisem guvernéra státu Missouri. |
| --- | --- |

(100)

V každém účetním období (které běží od 1. července jednoho roku do 30. června následujícího roku) ministerstvo zemědělství státu Missouri poskytne registrovaným výrobcům bionafty ve státě Missouri všechny prostředky vyhrazené pro fond zákonodárci státu Missouri a uzákoněné podpisem guvernéra státu Missouri.

b)   Kritéria

| (101) | Na začátku období šetření (1. dubna 2007) byly registrovaným výrobcem bionafty ve státě Missouri zařízení pro výrobu bionafty






  i) | registrovaná u Americké agentury pro ochranu životního prostředí,
  která |
| --- | --- | --- |

(101)

Na začátku období šetření (1. dubna 2007) byly registrovaným výrobcem bionafty ve státě Missouri zařízení pro výrobu bionafty

i)

registrovaná u Americké agentury pro ochranu životního prostředí,

která

| ii) | byla alespoň z 51 % vlastněna zemědělskými výrobci se sídlem ve státě Missouri, kteří se aktivně podíleli na výrobě pro komerční účely
  nebo |
| --- | --- |

ii)

byla alespoň z 51 % vlastněna zemědělskými výrobci se sídlem ve státě Missouri, kteří se aktivně podíleli na výrobě pro komerční účely

nebo

| iii) | používala vstupní suroviny pocházející alespoň z 80 % ze státu Missouri. Vstupními surovinami se rozumí zemědělské produkty ze státu Missouri, tak jak jsou definovány v oddíle 348.400 zákoníku státu Missouri. Tato definice mimo jiné zahrnuje zemědělské a zeleninové produkty, v nezpracovaném i ve zpracovaném stavu, které byly vyprodukovány či zpracovány či jiným způsobem získaly přidanou hodnotu ve státě Missouri. |
| --- | --- |

iii)

používala vstupní suroviny pocházející alespoň z 80 % ze státu Missouri. Vstupními surovinami se rozumí zemědělské produkty ze státu Missouri, tak jak jsou definovány v oddíle 348.400 zákoníku státu Missouri. Tato definice mimo jiné zahrnuje zemědělské a zeleninové produkty, v nezpracovaném i ve zpracovaném stavu, které byly vyprodukovány či zpracovány či jiným způsobem získaly přidanou hodnotu ve státě Missouri.

| (102) | Tato kritéria byla změněna s účinností od 28. srpna 2007, a to tak, že bod iii) výše byl nahrazen následujícím textem a byla přidána další podmínka ( viz bod iv) níže):






  iii) | používala vstupní suroviny pocházející alespoň z 80 % ze státu Missouri. Vstupními surovinami se rozumí zemědělské, zahradnické, vinařské a zeleninové produkty, dále produkty akvakultury, produkty z dobytka, lesnické a drůbežářské produkty, v nezpracovaném i zpracovaném stavu; |
| --- | --- | --- |

(102)

Tato kritéria byla změněna s účinností od 28. srpna 2007, a to tak, že bod iii) výše byl nahrazen následujícím textem a byla přidána další podmínka ( viz bod iv) níže):

iii)

používala vstupní suroviny pocházející alespoň z 80 % ze státu Missouri. Vstupními surovinami se rozumí zemědělské, zahradnické, vinařské a zeleninové produkty, dále produkty akvakultury, produkty z dobytka, lesnické a drůbežářské produkty, v nezpracovaném i zpracovaném stavu;

| iv) | splňují všechny následující podmínky:






  — | byla k 1. září 2007 zaregistrována u ministerstva zemědělství státu Missouri, |
| --- | --- | --- |

iv)

splňují všechny následující podmínky:

—

byla k 1. září 2007 zaregistrována u ministerstva zemědělství státu Missouri,

| — | jejich konstrukce započala před 1. listopadem 2007 a |
| --- | --- |

—

jejich konstrukce započala před 1. listopadem 2007 a

| — | výroba bionafty v nich začala před 1. březnem 2009. |
| --- | --- |

—

výroba bionafty v nich začala před 1. březnem 2009.

c)   Provádění v praxi

| (103) | Aby mohl získat grant z fondu, musí mít registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri mimo jiné licenci. Licence je registrovanému výrobci bionafty ve státě Missouri vydána poté, co splní výše uvedená kritéria a poskytne ministerstvu zemědělství státu Missouri další informace, včetně čísla společnosti u Americké agentury pro ochranu životního prostředí, identifikačního čísla federálního zaměstnavatele atd. Licence je platná ode dne, kdy byly obdrženy a schváleny všechny požadované informace, a její platnost končí po šedesáti měsících, po které registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri dostával granty, nebo pokud přestane splňovat ustanovení o způsobilosti. |
| --- | --- |

(103)

Aby mohl získat grant z fondu, musí mít registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri mimo jiné licenci. Licence je registrovanému výrobci bionafty ve státě Missouri vydána poté, co splní výše uvedená kritéria a poskytne ministerstvu zemědělství státu Missouri další informace, včetně čísla společnosti u Americké agentury pro ochranu životního prostředí, identifikačního čísla federálního zaměstnavatele atd. Licence je platná ode dne, kdy byly obdrženy a schváleny všechny požadované informace, a její platnost končí po šedesáti měsících, po které registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri dostával granty, nebo pokud přestane splňovat ustanovení o způsobilosti.

| (104) | Poté, co je licence vydána, může registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri žádat o pobídkový grant pro výrobce, a to tak, že si od ministerstva zemědělství státu Missouri, fondu pro pobídky registrovaným výrobcům bionafty, vyžádá formulář žádosti o měsíční grant. Aby mohl získat pobídkový grant pro výrobce na určitý měsíc, musí registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri vyplnit požadovaný formulář žádosti o grant. |
| --- | --- |

(104)

Poté, co je licence vydána, může registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri žádat o pobídkový grant pro výrobce, a to tak, že si od ministerstva zemědělství státu Missouri, fondu pro pobídky registrovaným výrobcům bionafty, vyžádá formulář žádosti o měsíční grant. Aby mohl získat pobídkový grant pro výrobce na určitý měsíc, musí registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri vyplnit požadovaný formulář žádosti o grant.

| (105) | Registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri musí předložit vyplněný formulář žádosti o grant ministerstvu zemědělství státu Missouri nejpozději patnáct dní po posledním dni měsíce, za nějž žádá o grant. Žádosti podané po této lhůtě jsou automaticky zamítnuty. |
| --- | --- |

(105)

Registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri musí předložit vyplněný formulář žádosti o grant ministerstvu zemědělství státu Missouri nejpozději patnáct dní po posledním dni měsíce, za nějž žádá o grant. Žádosti podané po této lhůtě jsou automaticky zamítnuty.

| (106) | Výše každého měsíčního grantu se vypočítá tak, že se nejprve určí počet galonů bionafty vyrobené ze zemědělských produktů ze státu Missouri, která splňuje kritéria pro udělení grantu, za předchozí měsíc příslušného účetního období, podle údajů potvrzených ministerstvem zemědělství státu Missouri. Tento počet se pak vynásobí kreditem za galon stanoveným v oddíle 142.031 zákoníku státu Missouri a v hlavě 2 části 110-2.010 sbírky státních nařízení. Každý registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri má nárok na celkový grant v každém účetním období ve výši 0,30 USD za galon za prvních patnáct milionů galonů bionafty vyrobené ze zemědělských produktů ze státu Missouri, která v příslušném účetním období splňuje kritéria pro udělení grantu, a dále 0,10 USD za galon za dalších patnáct milionů galonů bionafty vyrobené ze zemědělských produktů ze státu Missouri, která v příslušném účetním období splňuje kritéria pro udělení grantu. Bionafta vyrobená ze zemědělských produktů ze státu Missouri registrovaným výrobcem bionafty ve státě Missouri přesahující třicet milionů galonů v účetním období se pro výpočet grantu nepoužije. |
| --- | --- |

(106)

Výše každého měsíčního grantu se vypočítá tak, že se nejprve určí počet galonů bionafty vyrobené ze zemědělských produktů ze státu Missouri, která splňuje kritéria pro udělení grantu, za předchozí měsíc příslušného účetního období, podle údajů potvrzených ministerstvem zemědělství státu Missouri. Tento počet se pak vynásobí kreditem za galon stanoveným v oddíle 142.031 zákoníku státu Missouri a v hlavě 2 části 110-2.010 sbírky státních nařízení. Každý registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri má nárok na celkový grant v každém účetním období ve výši 0,30 USD za galon za prvních patnáct milionů galonů bionafty vyrobené ze zemědělských produktů ze státu Missouri, která v příslušném účetním období splňuje kritéria pro udělení grantu, a dále 0,10 USD za galon za dalších patnáct milionů galonů bionafty vyrobené ze zemědělských produktů ze státu Missouri, která v příslušném účetním období splňuje kritéria pro udělení grantu. Bionafta vyrobená ze zemědělských produktů ze státu Missouri registrovaným výrobcem bionafty ve státě Missouri přesahující třicet milionů galonů v účetním období se pro výpočet grantu nepoužije.

| (107) | Nejsou-li dostupné prostředky dostatečné pro vyplacení měsíčního grantu v maximální výši povolené zákonem všem registrovaným výrobcům bionafty ve státě Missouri, rozdělí se dostupné prostředky tak, aby každý registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri dostal část prostředků úměrnou výrobě bionafty, která splňuje kritéria pro udělení grantu, všech registrovaných výrobců bionafty ve státě Missouri v příslušném měsíci. |
| --- | --- |

(107)

Nejsou-li dostupné prostředky dostatečné pro vyplacení měsíčního grantu v maximální výši povolené zákonem všem registrovaným výrobcům bionafty ve státě Missouri, rozdělí se dostupné prostředky tak, aby každý registrovaný výrobce bionafty ve státě Missouri dostal část prostředků úměrnou výrobě bionafty, která splňuje kritéria pro udělení grantu, všech registrovaných výrobců bionafty ve státě Missouri v příslušném měsíci.

| (108) | Ministerstvo zemědělství státu Missouri se snaží vyplatit všechny granty za určitý měsíc do třiceti dnů od obdržení a schválení formuláře žádosti o grant. |
| --- | --- |

(108)

Ministerstvo zemědělství státu Missouri se snaží vyplatit všechny granty za určitý měsíc do třiceti dnů od obdržení a schválení formuláře žádosti o grant.

d)   Závěry

| (109) | Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády státu Missouri (15) ve formě přímých grantů. Tyto granty představují výhodu pro společnosti, které je získají. |
| --- | --- |

(109)

Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády státu Missouri (15) ve formě přímých grantů. Tyto granty představují výhodu pro společnosti, které je získají.

| (110) | Tento program mohou využívat pouze výrobci bionafty, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný. |
| --- | --- |

(110)

Tento program mohou využívat pouze výrobci bionafty, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný.

e)   Výpočet výše subvence

| (111) | Jeden z vývozců zařazených do vzorku, který při šetření spolupracoval, získal v období šetření z tohoto programu výhody. Výše grantů získaných v období šetření byla stanovena pro celkový prodej dotčeného výrobku v období šetření. Výše napadnutelných subvencí získaných v rámci tohoto programu činila u této společnosti 3,8 %, vyjádřeno ve vztahu k ceně. |
| --- | --- |

(111)

Jeden z vývozců zařazených do vzorku, který při šetření spolupracoval, získal v období šetření z tohoto programu výhody. Výše grantů získaných v období šetření byla stanovena pro celkový prodej dotčeného výrobku v období šetření. Výše napadnutelných subvencí získaných v rámci tohoto programu činila u této společnosti 3,8 %, vyjádřeno ve vztahu k ceně.

3.7.   Program půjček na pomoc rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv státu Severní Dakota

| (112) | Program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství týkající se biopaliv, který platí s účinností od července 2007, navazuje na program půjček na pomoc rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty. (Tento program probíhal od července 2005 do června 2007). |
| --- | --- |

(112)

Program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství týkající se biopaliv, který platí s účinností od července 2007, navazuje na program půjček na pomoc rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty. (Tento program probíhal od července 2005 do června 2007).

a)   Právní základ

| (113) | Program na pomoc rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty byl zřízen zákonodárci Severní Dakoty zřízením „Partnerství bionafty na pomoc rozvoji komunit“ v části 6-09.17 zákoníku Severní Dakoty v roce 2005. V rámci tohoto zákoníku byl zřízen fond partnerství bionafty na pomoc rozvoji komunit (dále jen „fond“). |
| --- | --- |

(113)

Program na pomoc rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty byl zřízen zákonodárci Severní Dakoty zřízením „Partnerství bionafty na pomoc rozvoji komunit“ v části 6-09.17 zákoníku Severní Dakoty v roce 2005. V rámci tohoto zákoníku byl zřízen fond partnerství bionafty na pomoc rozvoji komunit (dále jen „fond“).

| (114) | V roce 2007 byla po přijetí senátního zákona č. 2180 zmíněná část 6-09.17 zákoníku Severní Dakoty změněna a program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty byl pozměněn s účinností od července 2007 a byl přejmenován na program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv. |
| --- | --- |

(114)

V roce 2007 byla po přijetí senátního zákona č. 2180 zmíněná část 6-09.17 zákoníku Severní Dakoty změněna a program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty byl pozměněn s účinností od července 2007 a byl přejmenován na program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv.

b)   Kritéria

| (115) | V rámci programu pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty měly nárok na financování z fondu zařízení pro výrobu bionafty. |
| --- | --- |

(115)

V rámci programu pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty měly nárok na financování z fondu zařízení pro výrobu bionafty.

| (116) | „Zařízení pro výrobu bionafty“ byla definována jako „společnost, společnost s ručením omezením, partnerství, jednotlivec nebo sdružení zabývající se výrobou paliv na bázi nafty obsahujících alespoň 5 % bionafty, která odpovídá vymezení schválenému Americkou společností pro testování a materiály“. |
| --- | --- |

(116)

„Zařízení pro výrobu bionafty“ byla definována jako „společnost, společnost s ručením omezením, partnerství, jednotlivec nebo sdružení zabývající se výrobou paliv na bázi nafty obsahujících alespoň 5 % bionafty, která odpovídá vymezení schválenému Americkou společností pro testování a materiály“.

| (117) | Financování probíhalo formou snížení úrokové sazby u půjček, které poskytla hlavní finanční instituce za účasti Banky Severní Dakoty. Banka Severní Dakoty je státní instituce státu Severní Dakota. Příjemcům půjček mohl být snížen úrok o 5 %. Jeden výrobce bionafty měl nárok na snížení úroku o nejvýše 400 000 USD na půjčku. |
| --- | --- |

(117)

Financování probíhalo formou snížení úrokové sazby u půjček, které poskytla hlavní finanční instituce za účasti Banky Severní Dakoty. Banka Severní Dakoty je státní instituce státu Severní Dakota. Příjemcům půjček mohl být snížen úrok o 5 %. Jeden výrobce bionafty měl nárok na snížení úroku o nejvýše 400 000 USD na půjčku.

| (118) | Program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv byl zřízen za účelem snižování úrokových sazeb u půjček pro zařízení vyrábějící bionaftu a ethanol, na operace týkající se dobytka, pro prodejce biopaliv konečným spotřebitelům a prostory pro nakládání s obilím. Zařízení pro výrobu biopaliv, která splňují příslušná kritéria, mají nárok se účastnit tohoto programu. |
| --- | --- |

(118)

Program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv byl zřízen za účelem snižování úrokových sazeb u půjček pro zařízení vyrábějící bionaftu a ethanol, na operace týkající se dobytka, pro prodejce biopaliv konečným spotřebitelům a prostory pro nakládání s obilím. Zařízení pro výrobu biopaliv, která splňují příslušná kritéria, mají nárok se účastnit tohoto programu.

c)   Provádění v praxi

| (119) | Prostředky z fondu se používají na snížení úrokové sazby subjektu, který má půjčku od místních poskytovatelů a Banky Severní Dakoty, což je veřejný subjekt vlastněný státem Severní Dakota. Půjčku spravuje místní poskytovatel půjček – banka, spořitelna, úvěrové družstvo nebo instituce poskytující půjčky zemědělcům – která požádá o účast Banku Severní Dakoty. Místní poskytovatel půjčky může být veřejná nebo soukromá instituce. Společně se subjektem žádajícím o půjčku stanoví poskytovatel půjčky a Banka Severní Dakoty podmínky půjčky, včetně úrokové sazby. Hlavní poskytovatel půjčky poté požádá o použití prostředků z fondu na snížení úrokové sazby. Fakticky žádá hlavní poskytovatel půjčky (obvykle soukromá banka) Banku Severní Dakoty. |
| --- | --- |

(119)

Prostředky z fondu se používají na snížení úrokové sazby subjektu, který má půjčku od místních poskytovatelů a Banky Severní Dakoty, což je veřejný subjekt vlastněný státem Severní Dakota. Půjčku spravuje místní poskytovatel půjček – banka, spořitelna, úvěrové družstvo nebo instituce poskytující půjčky zemědělcům – která požádá o účast Banku Severní Dakoty. Místní poskytovatel půjčky může být veřejná nebo soukromá instituce. Společně se subjektem žádajícím o půjčku stanoví poskytovatel půjčky a Banka Severní Dakoty podmínky půjčky, včetně úrokové sazby. Hlavní poskytovatel půjčky poté požádá o použití prostředků z fondu na snížení úrokové sazby. Fakticky žádá hlavní poskytovatel půjčky (obvykle soukromá banka) Banku Severní Dakoty.

| (120) | Společnost splácí snížené splátky úroků hlavnímu poskytovateli půjčky. Hlavní poskytovatel půjčky poté dostane od Banky Severní Dakoty (mimo fond) rozdíl mezi splátkami, které by normálně měly být zaplaceny na základě „běžné“ úrokové sazby a snížené částky, kterou zaplatila příslušná společnost. |
| --- | --- |

(120)

Společnost splácí snížené splátky úroků hlavnímu poskytovateli půjčky. Hlavní poskytovatel půjčky poté dostane od Banky Severní Dakoty (mimo fond) rozdíl mezi splátkami, které by normálně měly být zaplaceny na základě „běžné“ úrokové sazby a snížené částky, kterou zaplatila příslušná společnost.

| (121) | Fungování jak programu pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty, tak programu pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv je nastíněn v předchozích dvou bodech odůvodnění. |
| --- | --- |

(121)

Fungování jak programu pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty, tak programu pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv je nastíněn v předchozích dvou bodech odůvodnění.

d)   Závěry

| (122) | Pokud jde o program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty a program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv, dochází k finančnímu příspěvku státních orgánů státu Severní Dakota, jelikož tyto orgány odvádějí platby do mechanismu sloužícího financování (fondu partnerství bionafty na pomoc rozvoji komunit a fondu partnerství biopaliv na pomoc rozvoji komunit). Řečený fond je užíván k financování části splátek úroků splatných společností z půjčky. Způsobilé financování z obou programů je omezeno mimo jiné na výrobce bionafty. Za těchto okolností jsou oba programy specifické podle čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Společnosti, které využívají tohoto programu, se těší výhodám ve formě snížených splátek úroků. |
| --- | --- |

(122)

Pokud jde o program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty a program pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství biopaliv, dochází k finančnímu příspěvku státních orgánů státu Severní Dakota, jelikož tyto orgány odvádějí platby do mechanismu sloužícího financování (fondu partnerství bionafty na pomoc rozvoji komunit a fondu partnerství biopaliv na pomoc rozvoji komunit). Řečený fond je užíván k financování části splátek úroků splatných společností z půjčky. Způsobilé financování z obou programů je omezeno mimo jiné na výrobce bionafty. Za těchto okolností jsou oba programy specifické podle čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Společnosti, které využívají tohoto programu, se těší výhodám ve formě snížených splátek úroků.

e)   Výpočet výše subvence

| (123) | Jedna ze společností využila v období šetření výhod v rámci programu pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty. Prospěch této společnosti byl však považován za zanedbatelný, jelikož činil méně než 0,1 %. |
| --- | --- |

(123)

Jedna ze společností využila v období šetření výhod v rámci programu pomoci rozvoji komunit v rámci partnerství bionafty. Prospěch této společnosti byl však považován za zanedbatelný, jelikož činil méně než 0,1 %.

3.8.   Kredit na daň za vybavení pro výrobu bionafty ve státě Severní Dakota

a)   Právní základ

| (124) | Právní základ pro daň právnických osob Severní Dakoty je obsažen v článku X § 3 Ústavy státu Severní Dakota a v §57-38-30 zákoníku Severní Dakoty. Kredit na daň v rámci tohoto programu, který lze získat na modernizaci zařízení, je založen na zákoníku Severní Dakoty §57-38-30.6. |
| --- | --- |

(124)

Právní základ pro daň právnických osob Severní Dakoty je obsažen v článku X § 3 Ústavy státu Severní Dakota a v §57-38-30 zákoníku Severní Dakoty. Kredit na daň v rámci tohoto programu, který lze získat na modernizaci zařízení, je založen na zákoníku Severní Dakoty §57-38-30.6.

b)   Kritéria

| (125) | Daňový poplatník musí být společnost podléhající dani z příjmu státu Severní Dakota. |
| --- | --- |

(125)

Daňový poplatník musí být společnost podléhající dani z příjmu státu Severní Dakota.

c)   Provádění v praxi

| (126) | Kredit na daň z příjmu je aplikován vůči daňovému závazku ve výši 10 % přímých nákladů vzniklých daňovému poplatníkovi po 31. prosinci 2002 ročně, a to po dobu pěti let. Těmito náklady jsou přímé náklady, které příslušný daňový poplatník vynaložil na úpravu vybavení nebo na nové vybavení za účelem modernizace existujícího zařízení nebo na úpravu nového zařízení v rámci státu za účelem výroby nebo mísení nafty obsahující alespoň 2 % bionafty. |
| --- | --- |

(126)

Kredit na daň z příjmu je aplikován vůči daňovému závazku ve výši 10 % přímých nákladů vzniklých daňovému poplatníkovi po 31. prosinci 2002 ročně, a to po dobu pěti let. Těmito náklady jsou přímé náklady, které příslušný daňový poplatník vynaložil na úpravu vybavení nebo na nové vybavení za účelem modernizace existujícího zařízení nebo na úpravu nového zařízení v rámci státu za účelem výroby nebo mísení nafty obsahující alespoň 2 % bionafty.

d)   Závěry

| (127) | Tento program je omezen na daňové poplatníky, kteří provádí úpravy vybavení nebo pořizují nové vybavení za účelem modernizace existujícího zařízení nebo na úpravu nového zařízení v rámci státu za účelem výroby nebo mísení nafty obsahující alespoň 2 % bionafty. Tento program je proto specifický podle čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť jinak splatný příjem vlády (daň z příjmu právnických osob) je prominut nebo není vybrán. Snížení daňového závazku příslušné společnosti jí poskytuje výhodu. |
| --- | --- |

(127)

Tento program je omezen na daňové poplatníky, kteří provádí úpravy vybavení nebo pořizují nové vybavení za účelem modernizace existujícího zařízení nebo na úpravu nového zařízení v rámci státu za účelem výroby nebo mísení nafty obsahující alespoň 2 % bionafty. Tento program je proto specifický podle čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení. Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť jinak splatný příjem vlády (daň z příjmu právnických osob) je prominut nebo není vybrán. Snížení daňového závazku příslušné společnosti jí poskytuje výhodu.

e)   Výpočet výše subvence

| (128) | Jedna společnost využila v období šetření tento program. Prospěch této společnosti byl však považován za zanedbatelný, jelikož činil méně než 0,1 %. |
| --- | --- |

(128)

Jedna společnost využila v období šetření tento program. Prospěch této společnosti byl však považován za zanedbatelný, jelikož činil méně než 0,1 %.

3.9.   Kredit za bionaftu na daň z příjmu státu Severní Dakota

a)   Právní základ

| (129) | Kredit za mísení bionafty na daň vychází ze zákoníku státu Severní Dakota §57-38-01.22. |
| --- | --- |

(129)

Kredit za mísení bionafty na daň vychází ze zákoníku státu Severní Dakota §57-38-01.22.

b)   Kritéria

| (130) | Daňový poplatník musí podléhat dani z příjmu státu Severní Dakota a musí být držitelem platné licence vydané Úřadem státního daňového Komisaře pro dodavatele paliv mísícího bionaftu podle zákoníku státu Severní Dakota §57-43.2-05(1). |
| --- | --- |

(130)

Daňový poplatník musí podléhat dani z příjmu státu Severní Dakota a musí být držitelem platné licence vydané Úřadem státního daňového Komisaře pro dodavatele paliv mísícího bionaftu podle zákoníku státu Severní Dakota §57-43.2-05(1).

c)   Provádění v praxi

| (131) | Daňový poplatník má nárok na zápočet vůči daňovému závazku ve výši 0,05 % za galon směsi obsahující bionaftu, za předpokladu, že obsah bionafty v ní činí alespoň 5 % (B5). |
| --- | --- |

(131)

Daňový poplatník má nárok na zápočet vůči daňovému závazku ve výši 0,05 % za galon směsi obsahující bionaftu, za předpokladu, že obsah bionafty v ní činí alespoň 5 % (B5).

d)   Závěry

| (132) | Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť jinak splatný příjem vlády (daň z příjmu právnických osob) je prominut nebo není vybrán. Snížení daňového závazku příslušné společnosti jí poskytuje výhodu. |
| --- | --- |

(132)

Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť jinak splatný příjem vlády (daň z příjmu právnických osob) je prominut nebo není vybrán. Snížení daňového závazku příslušné společnosti jí poskytuje výhodu.

e)   Výpočet výše subvence

| (133) | Jedna společnost využila v období šetření tento program. Prospěch této společnosti byl však považován za zanedbatelný, jelikož činil méně než 0,1 %. |
| --- | --- |

(133)

Jedna společnost využila v období šetření tento program. Prospěch této společnosti byl však považován za zanedbatelný, jelikož činil méně než 0,1 %.

3.10.   Osvobození od daně za ethanol a směsí bionafty ve státě Texas

| (134) | Podle Texaského zákoníku podléhají motorová paliva včetně nafty státní spotřební dani. Zákon požaduje, aby státní daň z nafty byla přičtena k prodejní ceně při každém následném prodeji, takže ji nakonec zaplatí osoba, která naftu použije nebo spotřebuje. Podle texaského práva je bionafta považována za odlišný výrobek. Nejedná se o zdanitelný výrobek. Výrobci bionafty tedy nemusí vybírat od nakupujících žádnou daň a odvádět ji státnímu daňovému úřadu. Byl učiněn závěr, že výrobci bionafty nezískávají z osvobození od daně za ethanol a směsi bionafty státu Texas žádné výhody a že pokud má z rozhodnutí texaského práva, že určitý výrobek nepodléhá dani, někdo ve státě prospěch, jsou to koneční uživatelé. Za těchto okolností není tento program považován za napadnutelný. |
| --- | --- |

(134)

Podle Texaského zákoníku podléhají motorová paliva včetně nafty státní spotřební dani. Zákon požaduje, aby státní daň z nafty byla přičtena k prodejní ceně při každém následném prodeji, takže ji nakonec zaplatí osoba, která naftu použije nebo spotřebuje. Podle texaského práva je bionafta považována za odlišný výrobek. Nejedná se o zdanitelný výrobek. Výrobci bionafty tedy nemusí vybírat od nakupujících žádnou daň a odvádět ji státnímu daňovému úřadu. Byl učiněn závěr, že výrobci bionafty nezískávají z osvobození od daně za ethanol a směsi bionafty státu Texas žádné výhody a že pokud má z rozhodnutí texaského práva, že určitý výrobek nepodléhá dani, někdo ve státě prospěch, jsou to koneční uživatelé. Za těchto okolností není tento program považován za napadnutelný.

3.11.   Program pobídek pro výrobu ethanolu a bionafty státu Texas

a)   Právní základ

| (135) | Kapitola 16 Texaského zemědělského zákoníku, pravidla programu pobídek pro ethanol a bionaftu a pokyny pro program pobídek pro ethanol a bionaftu. |
| --- | --- |

(135)

Kapitola 16 Texaského zemědělského zákoníku, pravidla programu pobídek pro ethanol a bionaftu a pokyny pro program pobídek pro ethanol a bionaftu.

b)   Kritéria

| (136) | Tento program zajišťuje granty pro společnosti vyrábějící ethanol a bionaftu, které splňují příslušná kritéria. Výrobce, který chce získat grant, byl povinen podat žádost, v níž uvede, že:






  1) | v závodě je možné vyrábět ethanol nebo bionaftu; |
| --- | --- | --- |

(136)

Tento program zajišťuje granty pro společnosti vyrábějící ethanol a bionaftu, které splňují příslušná kritéria. Výrobce, který chce získat grant, byl povinen podat žádost, v níž uvede, že:

1)

v závodě je možné vyrábět ethanol nebo bionaftu;

| 2) | výrobce do závodu podstatně investoval a |
| --- | --- |

2)

výrobce do závodu podstatně investoval a

| 3) | závod je trvale umístěn v Texasu. |
| --- | --- |

3)

závod je trvale umístěn v Texasu.

c)   Provádění v praxi

| (137) | Podle tohoto programu měl výrobce, který zaplatil poplatek 3,2 centů za galon bionafty vyrobené v registrovaném závodě, nárok na 20 centů za každý galon bionafty vyrobený v každém registrovaném závodě až do desátého výročí zahájení výroby v uvedeném závodě. |
| --- | --- |

(137)

Podle tohoto programu měl výrobce, který zaplatil poplatek 3,2 centů za galon bionafty vyrobené v registrovaném závodě, nárok na 20 centů za každý galon bionafty vyrobený v každém registrovaném závodě až do desátého výročí zahájení výroby v uvedeném závodě.

| (138) | Registrovaný závod byl povinen předkládat měsíční výkazy výroby a čtvrtletní zprávu ověřenou autorizovaným účetním znalcem. Při předložení čtvrtletní zprávy závod rovněž uhradil poplatek 3,2 centů za galon. Výše tohoto poplatku se vynásobila 5,25, takže závodu byla vyplacena pobídka ve výši 20 centů za galon. Limit výroby pro získání pobídky činil prvních 18 milionů galonů na závod ročně. |
| --- | --- |

(138)

Registrovaný závod byl povinen předkládat měsíční výkazy výroby a čtvrtletní zprávu ověřenou autorizovaným účetním znalcem. Při předložení čtvrtletní zprávy závod rovněž uhradil poplatek 3,2 centů za galon. Výše tohoto poplatku se vynásobila 5,25, takže závodu byla vyplacena pobídka ve výši 20 centů za galon. Limit výroby pro získání pobídky činil prvních 18 milionů galonů na závod ročně.

| (139) | Tento program fungoval s účinností od září 2003, ale první platby v rámci tohoto programu byly uskutečněny až v červnu 2006, protože do účetního období probíhajícího od září 2005 do srpna 2006, pro něj nebyly vyhrazeny žádné finanční prostředky. Program přestal fungovat od 31. srpna 2007, neboť zákonodárci státu Texas ho přestali financovat od dvouletého rozpočtového období 2008–2009 (září 2007 až srpen 2009). Právně tento program v Texasu stále existuje. Navíc bylo zjištěno, že jedna z dotčených společností v období šetření požívala výhod v rámci tohoto programu. |
| --- | --- |

(139)

Tento program fungoval s účinností od září 2003, ale první platby v rámci tohoto programu byly uskutečněny až v červnu 2006, protože do účetního období probíhajícího od září 2005 do srpna 2006, pro něj nebyly vyhrazeny žádné finanční prostředky. Program přestal fungovat od 31. srpna 2007, neboť zákonodárci státu Texas ho přestali financovat od dvouletého rozpočtového období 2008–2009 (září 2007 až srpen 2009). Právně tento program v Texasu stále existuje. Navíc bylo zjištěno, že jedna z dotčených společností v období šetření požívala výhod v rámci tohoto programu.

d)   Závěr

| (140) | Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády státu Texas ve formě přímých grantů. Tyto granty představují výhodu pro společnosti, které je získávají, podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Tento program mohou mimo jiné využívat výrobci bionafty, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný. |
| --- | --- |

(140)

Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády státu Texas ve formě přímých grantů. Tyto granty představují výhodu pro společnosti, které je získávají, podle čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Tento program mohou mimo jiné využívat výrobci bionafty, a je proto považován za specifický ve smyslu čl. 3 odst. 2 písm. a) základního nařízení, a tudíž za napadnutelný.

e)   Výpočet výše subvence

| (141) | Jedna společnost v období šetření tento program využila. Výše subvence byla vypočtena na základě plateb obdržených během období šetření. Z takto obdržených plateb byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, aby byla určena výše subvence (čitatel). |
| --- | --- |

(141)

Jedna společnost v období šetření tento program využila. Výše subvence byla vypočtena na základě plateb obdržených během období šetření. Z takto obdržených plateb byly podle čl. 7 odst. 1 písm. a) základního nařízení odečteny poplatky, které byly nezbytně vynaloženy v zájmu získání subvence, aby byla určena výše subvence (čitatel).

| (142) | Výše subvence pak byla stanovena pro celkový prodej bionafty dotčené společnosti v období šetření (jmenovatel). |
| --- | --- |

(142)

Výše subvence pak byla stanovena pro celkový prodej bionafty dotčené společnosti v období šetření (jmenovatel).

| (143) | Dotčená společnost získala během období šetření z tohoto programu subvence ve výši 0,3 %. |
| --- | --- |

(143)

Dotčená společnost získala během období šetření z tohoto programu subvence ve výši 0,3 %.

3.12.   Osvobození od daně pro výrobu biopaliv ve státě Washington

| (144) | Stát Washington poskytuje daňové úlevy na daň z podnikání a činnosti a na daň z nemovitostí a spotřební daň z pronájmu nemovitostí. |
| --- | --- |

(144)

Stát Washington poskytuje daňové úlevy na daň z podnikání a činnosti a na daň z nemovitostí a spotřební daň z pronájmu nemovitostí.

| (145) | Stát Washington nemá systém daní z příjmu právnických osob. Místo toho podléhají podniky dani z podnikání a činnosti, která se ukládá na výrobní činnosti. Normální sazba daně uložené na výrobní činnosti činí 0,484 %, nestanoví-li právní předpisy státu Washington jinak. |
| --- | --- |

(145)

Stát Washington nemá systém daní z příjmu právnických osob. Místo toho podléhají podniky dani z podnikání a činnosti, která se ukládá na výrobní činnosti. Normální sazba daně uložené na výrobní činnosti činí 0,484 %, nestanoví-li právní předpisy státu Washington jinak.

| (146) | Pokud jde o daň z nemovitostí, ta je stanovována několika překrývajícími se oblastmi předpisů a v různých daňových okresech státu Washington se liší. Celostátní průměr však činí 1,2 % tržní hodnoty. |
| --- | --- |

(146)

Pokud jde o daň z nemovitostí, ta je stanovována několika překrývajícími se oblastmi předpisů a v různých daňových okresech státu Washington se liší. Celostátní průměr však činí 1,2 % tržní hodnoty.

| (147) | Spotřební daň z pronájmu nemovitostí je daň ukládaná namísto daně z nemovitosti, je-li nemovitost osvobozená od daně, jako veřejný přístav, užívána subjektem, který není osvobozen od daně, např. společností podnikající za účelem zisku. Sazba činí 12,84 % ze smluvní ceny nájmu. |
| --- | --- |

(147)

Spotřební daň z pronájmu nemovitostí je daň ukládaná namísto daně z nemovitosti, je-li nemovitost osvobozená od daně, jako veřejný přístav, užívána subjektem, který není osvobozen od daně, např. společností podnikající za účelem zisku. Sazba činí 12,84 % ze smluvní ceny nájmu.

a)   Právní základ

| (148) | Podle kapitoly 82.04.260 odst. 1 písm. e) aktualizovaného zákoníku státu Washington je daň z podnikání a činnosti pro výrobce čistých biopaliv, včetně bionafty, snížena z 0,484 % na 0,138 %. Tato snížená sazba je v platnosti do 1. července 2009. |
| --- | --- |

(148)

Podle kapitoly 82.04.260 odst. 1 písm. e) aktualizovaného zákoníku státu Washington je daň z podnikání a činnosti pro výrobce čistých biopaliv, včetně bionafty, snížena z 0,484 % na 0,138 %. Tato snížená sazba je v platnosti do 1. července 2009.

| (149) | Pokud jde o osvobození od daně z nemovitostí a spotřební daně z pronájmu nemovitostí, kapitoly 84.36.635 a 82.29A.135 aktualizovaného zákoníku státu Washington stanoví, že nemovitý a osobní majetek, který splňuje příslušná kritéria, je osvobozen od daně z nemovitostí a spotřební daně z pronájmu nemovitostí. |
| --- | --- |

(149)

Pokud jde o osvobození od daně z nemovitostí a spotřební daně z pronájmu nemovitostí, kapitoly 84.36.635 a 82.29A.135 aktualizovaného zákoníku státu Washington stanoví, že nemovitý a osobní majetek, který splňuje příslušná kritéria, je osvobozen od daně z nemovitostí a spotřební daně z pronájmu nemovitostí.

b)   Kritéria

| (150) | Všechny tři výše uvedené typy snížení daně/osvobození od daně se vztahují na výrobce biopaliv. Snížení daně/osvobození od daně lze získat v celém státě, bez jakéhokoli omezení kromě požadavku splnění příslušných kritérií. |
| --- | --- |

(150)

Všechny tři výše uvedené typy snížení daně/osvobození od daně se vztahují na výrobce biopaliv. Snížení daně/osvobození od daně lze získat v celém státě, bez jakéhokoli omezení kromě požadavku splnění příslušných kritérií.

| (151) | Pokud jde o nárok na snížení daně z podnikání a činnosti, výrobci bionafty ho mají, jak je uvedeno výše. |
| --- | --- |

(151)

Pokud jde o nárok na snížení daně z podnikání a činnosti, výrobci bionafty ho mají, jak je uvedeno výše.

| (152) | Pokud jde o osvobození od daně z nemovitostí a spotřební daně z pronájmu nemovitostí, nemovitý a osobní majetek, který splňuje příslušná kritéria, je osvobozen od daně z nemovitostí a spotřební daně z pronájmu nemovitostí, jak je uvedeno výše. Nemovitý a osobní majetek, který splňuje příslušná kritéria, musí být primárně využíván pro výrobu čistých biopaliv. Nemovitým majetkem, který splňuje příslušná kritéria, jsou např. budovy, strojní zařízení a vybavení, jiný osobní majetek a pozemky spojené s výrobou biopaliv, nikoli však půda užívaná k pěstování plodin. Budovy a vybavení musí být nové, nejvýše od července 2003. |
| --- | --- |

(152)

Pokud jde o osvobození od daně z nemovitostí a spotřební daně z pronájmu nemovitostí, nemovitý a osobní majetek, který splňuje příslušná kritéria, je osvobozen od daně z nemovitostí a spotřební daně z pronájmu nemovitostí, jak je uvedeno výše. Nemovitý a osobní majetek, který splňuje příslušná kritéria, musí být primárně využíván pro výrobu čistých biopaliv. Nemovitým majetkem, který splňuje příslušná kritéria, jsou např. budovy, strojní zařízení a vybavení, jiný osobní majetek a pozemky spojené s výrobou biopaliv, nikoli však půda užívaná k pěstování plodin. Budovy a vybavení musí být nové, nejvýše od července 2003.

c)   Provádění v praxi

| (153) | Pro využití snížené sazby daně z podnikání a činnosti, která se vztahuje na výrobce bionafty, společnost splňující kritéria jednoduše uvede hodnotu prodeje těchto výrobků ve svém daňovém přiznání. |
| --- | --- |

(153)

Pro využití snížené sazby daně z podnikání a činnosti, která se vztahuje na výrobce bionafty, společnost splňující kritéria jednoduše uvede hodnotu prodeje těchto výrobků ve svém daňovém přiznání.

| (154) | Žádost o osvobození od daně z nemovitosti a spotřební daně z pronájmu nemovitostí, musí být podána každoročně do 1. listopadu. Žádost o osvobození od daně z nemovitosti se podává prostřednictvím místního okresního poradce. Žádost o osvobození od daně z pronájmu nemovitostí se podává prostřednictvím ministerstva financí. |
| --- | --- |

(154)

Žádost o osvobození od daně z nemovitosti a spotřební daně z pronájmu nemovitostí, musí být podána každoročně do 1. listopadu. Žádost o osvobození od daně z nemovitosti se podává prostřednictvím místního okresního poradce. Žádost o osvobození od daně z pronájmu nemovitostí se podává prostřednictvím ministerstva financí.

d)   Závěry

| (155) | Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády státu Washington, neboť jinak splatný příjem vlády (daň z podnikání a činnosti) je prominut nebo není vybrán. Snížení daňového závazku společnosti, která využívá tohoto programu, znamená pro tuto společnost výhodu. Snížená sazba daně z podnikání a činnosti, která platí pro výrobce biopaliv je specifická, neboť je omezena na výrobce biopaliv, včetně bionafty, a některé další specifické činnosti, a je proto považována za napadnutelnou. |
| --- | --- |

(155)

Tento program je považován za subvenci ve smyslu čl. 2 odst. 1 písm. a) bodu i) základního nařízení, neboť je v jeho rámci poskytován finanční příspěvek od vlády státu Washington, neboť jinak splatný příjem vlády (daň z podnikání a činnosti) je prominut nebo není vybrán. Snížení daňového závazku společnosti, která využívá tohoto programu, znamená pro tuto společnost výhodu. Snížená sazba daně z podnikání a činnosti, která platí pro výrobce biopaliv je specifická, neboť je omezena na výrobce biopaliv, včetně bionafty, a některé další specifické činnosti, a je proto považována za napadnutelnou.

| (156) | Žádná ze společností zařazených do vzorku nevyužila výhod osvobození od daně z nemovitostí. Za těchto okolností nebyl přijat žádný závěr týkající se tohoto osvobození od daně. Jedna společnost využila výhod v rámci osvobození od spotřební daně z pronájmu nemovitostí, avšak výše této výhody činila méně než 0,1 %, a byla tudíž považována za zanedbatelnou. Za těchto okolností nebyl přijat žádný závěr týkající se tohoto osvobození od daně. |
| --- | --- |

(156)

Žádná ze společností zařazených do vzorku nevyužila výhod osvobození od daně z nemovitostí. Za těchto okolností nebyl přijat žádný závěr týkající se tohoto osvobození od daně. Jedna společnost využila výhod v rámci osvobození od spotřební daně z pronájmu nemovitostí, avšak výše této výhody činila méně než 0,1 %, a byla tudíž považována za zanedbatelnou. Za těchto okolností nebyl přijat žádný závěr týkající se tohoto osvobození od daně.

e)   Výpočet výše subvence

| (157) | Jedna společnost využila během období šetření výhody v rámci programu snížení daně z podnikání a činnosti. Výše subvence byla vypočtena za použití snížené sazby daně z podnikání a činnosti na obrat prodeje bionafty vyrobené příslušnou společností v období šetření. Výše subvence, vyjádřená jako procento z celkového objemu prodeje bionafty v období šetření, činila 0,7 %. |
| --- | --- |

(157)

Jedna společnost využila během období šetření výhody v rámci programu snížení daně z podnikání a činnosti. Výše subvence byla vypočtena za použití snížené sazby daně z podnikání a činnosti na obrat prodeje bionafty vyrobené příslušnou společností v období šetření. Výše subvence, vyjádřená jako procento z celkového objemu prodeje bionafty v období šetření, činila 0,7 %.

3.13.   Výše napadnutelných subvencí

| (158) | Výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení se u šetřených společností pohybovala od 29,1 % do 41,1 %, vyjádřeno ve vztahu k ceně.











  (%) |
| --- | --- |
| PROGRAM
  SPOLEČNOST | Kredit za směsi bionafty | Kredit na daň z příjmu malých výrobců bionafty | Fond státu Missouri na pobídky registrovaným výrobcům bionafty fund | Program pobídek pro výrobu ethanolu a bionafty ve státě Texas program | Osvobození od daně pro výrobu biopaliv ve státě Washington | Celkem |
| Archer Daniels Midland Company | 31,3 | | 3,8 | | | 35,1 |
| Cargill Inc. | 34,1 | 0,4 | | | | 34,5 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 38,7 | | | 0,3 | | 39,0 |
| Imperium Renewables Inc. | 28,4 | | | | 0,7 | 29,1 |
| Peter Cremer North America LP | 41,0 | | | | | 41,0 |
| Vinmar Overseas Limited | 41,1 | | | | | 41,1 |
| World Energy Alternatives LLC | 37,6 | | | | | 37,6 |

(158)

Výše napadnutelných subvencí v souladu s ustanoveními základního nařízení se u šetřených společností pohybovala od 29,1 % do 41,1 %, vyjádřeno ve vztahu k ceně.

(%)

PROGRAM

SPOLEČNOST

Kredit za směsi bionafty

Kredit na daň z příjmu malých výrobců bionafty

Fond státu Missouri na pobídky registrovaným výrobcům bionafty fund

Program pobídek pro výrobu ethanolu a bionafty ve státě Texas program

Osvobození od daně pro výrobu biopaliv ve státě Washington

Celkem

Archer Daniels Midland Company

31,3

3,8

35,1

Cargill Inc.

34,1

0,4

34,5

Green Earth Fuels of Houston LLC

38,7

0,3

39,0

Imperium Renewables Inc.

28,4

0,7

29,1

Peter Cremer North America LP

41,0

41,0

Vinmar Overseas Limited

41,1

41,1

World Energy Alternatives LLC

37,6

37,6

| (159) | V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro společnosti nezařazené do vzorku, vypočtené na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, 36,0 %. |
| --- | --- |

(159)

V souladu s čl. 15 odst. 3 základního nařízení činí rozpětí subvencí pro společnosti nezařazené do vzorku, vypočtené na základě váženého průměru rozpětí subvencí stanovených pro spolupracující společnosti zařazené do vzorku, 36,0 %.

| (160) | Pokud je o všechny ostatní vývozce v USA, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z USA, který byl zjištěn z vývozních statistik USA. Zjištěný podíl spolupráce činil 81 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit úroveň subvencí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni nejvyšších subvencí zjištěných pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, a zajistit tak účinnost opatření. |
| --- | --- |

(160)

Pokud je o všechny ostatní vývozce v USA, Komise nejprve stanovila úroveň spolupráce. Celkové množství vývozu uvedené v odpovědích obdržených při výběru vzorku od všech spolupracujících vyvážejících výrobců bylo porovnáno s celkovým dovozem z USA, který byl zjištěn z vývozních statistik USA. Zjištěný podíl spolupráce činil 81 %. Na tomto základě byla úroveň spolupráce považována za vysokou. Bylo proto považováno za vhodné stanovit úroveň subvencí pro nespolupracující vyvážející výrobce na úrovni nejvyšších subvencí zjištěných pro spolupracující vyvážející výrobce zařazené do vzorku, a zajistit tak účinnost opatření.

4.   VÝROBNÍ ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ

4.1.   Výroba ve Společenství a status výrobce ve Společenství

| (161) | Pro stanovení celkové výroby ve Společenství a na podporu šetření byly použity veškeré dostupné informace včetně informací poskytnutých v podnětu a údajů shromážděných od výrobců ve Společenství před a po zahájení šetření. |
| --- | --- |

(161)

Pro stanovení celkové výroby ve Společenství a na podporu šetření byly použity veškeré dostupné informace včetně informací poskytnutých v podnětu a údajů shromážděných od výrobců ve Společenství před a po zahájení šetření.

| (162) | Na základě těchto informací bylo zjištěno, že celková výroba ve Společenství činila během období šetření přibližně 5 400 tisíc tun. U tří společností patřících do téže skupiny bylo zjištěno, že jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci v USA a že samotná skupina dováží značná množství dotřeného výrobku od vývozců v USA, s nimiž je ve spojení. Tyto společnosti proto byly vyloučeny z výrobního odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení. V důsledku toho se objem výroby, na jehož základě byl stanoven status výrobce ve Společenství, pohyboval v rozmezí 4 200 až 4 600 tisíc tun. |
| --- | --- |

(162)

Na základě těchto informací bylo zjištěno, že celková výroba ve Společenství činila během období šetření přibližně 5 400 tisíc tun. U tří společností patřících do téže skupiny bylo zjištěno, že jsou ve spojení s vyvážejícími výrobci v USA a že samotná skupina dováží značná množství dotřeného výrobku od vývozců v USA, s nimiž je ve spojení. Tyto společnosti proto byly vyloučeny z výrobního odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení. V důsledku toho se objem výroby, na jehož základě byl stanoven status výrobce ve Společenství, pohyboval v rozmezí 4 200 až 4 600 tisíc tun.

| (163) | Bylo stanoveno, že společnosti, které podpořily žádost a souhlasily se spoluprací při šetření, představovaly více než 60 % výroby bionafty ve Společenství během období šetření uvedeného ve 162. bodě odůvodnění. Společnost uvedená ve 165. bodě odůvodnění, která nespolupracovala na šetření, nebyla považována za společnost podporující podnět. Byl učiněn závěr, že podnět a šetření podporuje převážná část výrobního odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení. |
| --- | --- |

(163)

Bylo stanoveno, že společnosti, které podpořily žádost a souhlasily se spoluprací při šetření, představovaly více než 60 % výroby bionafty ve Společenství během období šetření uvedeného ve 162. bodě odůvodnění. Společnost uvedená ve 165. bodě odůvodnění, která nespolupracovala na šetření, nebyla považována za společnost podporující podnět. Byl učiněn závěr, že podnět a šetření podporuje převážná část výrobního odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení.

4.2.   Výběr vzorku

| (164) | S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství bylo rozhodnuto provést za účelem stanovení existence podstatné újmy výběr vzorku. Všem potenciálním výrobcům obdobného výrobku ve Společenství byly rozeslány formuláře pro výběr vzorku. Uspokojivé informace ve formuláři uvedlo původně více než 40 společností, které souhlasily se spoluprací během řízení. Tři společnosti uvedené v 162. bodě odůvodnění nebyly zařazeny do výběru vzorku z důvodů uvedených ve zmíněném bodě odůvodnění. |
| --- | --- |

(164)

S ohledem na vysoký počet výrobců ve Společenství bylo rozhodnuto provést za účelem stanovení existence podstatné újmy výběr vzorku. Všem potenciálním výrobcům obdobného výrobku ve Společenství byly rozeslány formuláře pro výběr vzorku. Uspokojivé informace ve formuláři uvedlo původně více než 40 společností, které souhlasily se spoluprací během řízení. Tři společnosti uvedené v 162. bodě odůvodnění nebyly zařazeny do výběru vzorku z důvodů uvedených ve zmíněném bodě odůvodnění.

| (165) | Ze zbývajících společností byl vybrán vzorek 11 společností na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje ve Společenství, jak je uvedeno výše v 11. bodě odůvodnění. Jeden z výrobců, který měl být původně vybrán do vzorku, však musel být vyřazen, neboť nespolupracoval na šetření. U zbývajících deseti společností bylo shledáno, že jsou reprezentativní pro celkovou výrobu ve Společenství. |
| --- | --- |

(165)

Ze zbývajících společností byl vybrán vzorek 11 společností na základě největšího reprezentativního objemu výroby a prodeje ve Společenství, jak je uvedeno výše v 11. bodě odůvodnění. Jeden z výrobců, který měl být původně vybrán do vzorku, však musel být vyřazen, neboť nespolupracoval na šetření. U zbývajících deseti společností bylo shledáno, že jsou reprezentativní pro celkovou výrobu ve Společenství.

| (166) | Další odkazy na „výrobní odvětví Společenství“ nebo „výrobce ve Společenství zařazené do vzorku“ se týkají těchto deseti vybraných výrobců. |
| --- | --- |

(166)

Další odkazy na „výrobní odvětví Společenství“ nebo „výrobce ve Společenství zařazené do vzorku“ se týkají těchto deseti vybraných výrobců.

5.   ÚJMA

| (167) | Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, posuzování trendů v souvislosti s hodnocením újmy se týkalo období od ledna 2004 do konce období šetření. Šetření nicméně ukázalo, že v roce 2004 výrobní odvětví Společenství prakticky začínalo. Proto bylo považováno za vhodnější provést analýzu založenou na trendech pro období od roku 2005 do období šetření (dále jen „analyzované období“). Informace za rok 2004 jsou však v následujícím posouzení také uvedeny. |
| --- | --- |

(167)

Jak je uvedeno v 17. bodě odůvodnění, posuzování trendů v souvislosti s hodnocením újmy se týkalo období od ledna 2004 do konce období šetření. Šetření nicméně ukázalo, že v roce 2004 výrobní odvětví Společenství prakticky začínalo. Proto bylo považováno za vhodnější provést analýzu založenou na trendech pro období od roku 2005 do období šetření (dále jen „analyzované období“). Informace za rok 2004 jsou však v následujícím posouzení také uvedeny.

5.1.   Spotřeba Společenství

Tabulka 1

| Spotřeba Společenství | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Index 2005=100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Spotřeba Společenství

2004

2005

2006

2007

OŠ

Tuny

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Index 2005=100

60

100

155

207

206

| (168) | Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu celkové výroby všech výrobců ve Společenství na trhu Společenství, jak je uvedeno výše v 162. bodě odůvodnění, s odečtením objemu jejich vývozu a přičtením dovozu z dotčené země, které se týká toto šetření, a z jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(168)

Spotřeba Společenství byla stanovena na základě objemu celkové výroby všech výrobců ve Společenství na trhu Společenství, jak je uvedeno výše v 162. bodě odůvodnění, s odečtením objemu jejich vývozu a přičtením dovozu z dotčené země, které se týká toto šetření, a z jiných třetích zemí.

| (169) | Pokud jde o objem dovozu z USA, byly k dispozici tyto zdroje informací:






  — | údaje Eurostatu vztahující se k jednotlivým kódům KN, pod něž byl výrobek zařazen; |
| --- | --- | --- |

(169)

Pokud jde o objem dovozu z USA, byly k dispozici tyto zdroje informací:

—

údaje Eurostatu vztahující se k jednotlivým kódům KN, pod něž byl výrobek zařazen;

| — | vývozní statistiky USA; |
| --- | --- |

—

vývozní statistiky USA;

| — | jiné statistické informace důvěrné povahy týkající se dovozu, poskytnuté zúčastněnými stranami. |
| --- | --- |

—

jiné statistické informace důvěrné povahy týkající se dovozu, poskytnuté zúčastněnými stranami.

| (170) | Z analýzy těchto informací však vyplynulo, že údaje Eurostatu nelze pro účely posouzení spotřeby použít, jelikož do konce roku 2007 neexistoval přesný kód KN pro celní klasifikaci jednotlivých druhů dotčeného výrobku. Dovážený dotčený výrobek byl označován řadou různých kódů, které též obsahovaly údaje o dovozu jiných výrobků. Proto bylo usouzeno, že bude vhodnější použít vývozní statistiky USA pro stanovení spolehlivých číselných údajů o dovozu a spotřebě a dovozních trendů. Při využití tohoto zdroje informací se přihlíželo k době přepravy, která je zapotřebí pro dodání zboží z USA do Společenství, a proto byly vývozní statistiky upraveny o jeden měsíc, aby bylo toto prodlení zohledněno. |
| --- | --- |

(170)

Z analýzy těchto informací však vyplynulo, že údaje Eurostatu nelze pro účely posouzení spotřeby použít, jelikož do konce roku 2007 neexistoval přesný kód KN pro celní klasifikaci jednotlivých druhů dotčeného výrobku. Dovážený dotčený výrobek byl označován řadou různých kódů, které též obsahovaly údaje o dovozu jiných výrobků. Proto bylo usouzeno, že bude vhodnější použít vývozní statistiky USA pro stanovení spolehlivých číselných údajů o dovozu a spotřebě a dovozních trendů. Při využití tohoto zdroje informací se přihlíželo k době přepravy, která je zapotřebí pro dodání zboží z USA do Společenství, a proto byly vývozní statistiky upraveny o jeden měsíc, aby bylo toto prodlení zohledněno.

| (171) | S ohledem na dovoz z jiných zemí a na vývoz výrobců ve Společenství a vzhledem k omezenému využití údajů Eurostatu, popsanému výše, se šetření zakládalo na údajích uvedených v podnětu. |
| --- | --- |

(171)

S ohledem na dovoz z jiných zemí a na vývoz výrobců ve Společenství a vzhledem k omezenému využití údajů Eurostatu, popsanému výše, se šetření zakládalo na údajích uvedených v podnětu.

| (172) | Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že spotřeba bionafty ve Společenství se v letech 2005–2007 zvýšila o 107 % a poté během období šetření lehce klesla o jeden procentní bod. Celková spotřeba se v průběhu analyzovaného období více než zdvojnásobila. |
| --- | --- |

(172)

Na základě výše uvedených skutečností bylo zjištěno, že spotřeba bionafty ve Společenství se v letech 2005–2007 zvýšila o 107 % a poté během období šetření lehce klesla o jeden procentní bod. Celková spotřeba se v průběhu analyzovaného období více než zdvojnásobila.

| (173) | Zvýšení poptávky bylo vyvoláno především pobídkami členských států na podporu využívání biopaliv v návaznosti na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/30/ES ze dne 8. května 2003 o podpoře užívání biopaliv nebo jiných obnovitelných pohonných hmot v dopravě (16) a směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (17). |
| --- | --- |

(173)

Zvýšení poptávky bylo vyvoláno především pobídkami členských států na podporu využívání biopaliv v návaznosti na přijetí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/30/ES ze dne 8. května 2003 o podpoře užívání biopaliv nebo jiných obnovitelných pohonných hmot v dopravě (16) a směrnice Rady 2003/96/ES ze dne 27. října 2003, kterou se mění struktura rámcových předpisů Společenství o zdanění energetických produktů a elektřiny (17).

5.2.   Objem vývozu z dotčené země a podíl na trhu

Tabulka 2

| Dovoz z USA | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuny | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Index 2005=100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Podíl na trhu | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Index 2005=100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Zdroj: vývozní statistiky USA |

Dovoz z USA

2004

2005

2006

2007

OŠ

Tuny

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Index 2005=100

23

100

442

6 354

9 885

Podíl na trhu

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Index 2005=100

25

100

250

2 750

4 300

Zdroj: vývozní statistiky USA

| (174) | Objem dovozu z USA se významně zvýšil ze zhruba 11 500 tun v roce 2005 na přibližně 1 137 000 tun během období šetření. |
| --- | --- |

(174)

Objem dovozu z USA se významně zvýšil ze zhruba 11 500 tun v roce 2005 na přibližně 1 137 000 tun během období šetření.

| (175) | V průběhu analyzovaného období se podíl subvencovaného dovozu z USA na trhu Společenství neustále zvyšoval, a to z 0,4 % v roce 2005 na 17,2 % v období šetření. Došlo tak k významnému nárůstu subvencovaného dovozu jak v absolutních, tak v relativních číslech v porovnání se spotřebou Společenství v daném období. |
| --- | --- |

(175)

V průběhu analyzovaného období se podíl subvencovaného dovozu z USA na trhu Společenství neustále zvyšoval, a to z 0,4 % v roce 2005 na 17,2 % v období šetření. Došlo tak k významnému nárůstu subvencovaného dovozu jak v absolutních, tak v relativních číslech v porovnání se spotřebou Společenství v daném období.

| (176) | Hospodářské subjekty v odvětví bionafty používají výraz splash and dash pro proces, v jehož rámci je bionafta údajně zahraničního původu přepravována do Společenství přes USA, kde se mísí s nepatrným množstvím (0,01 % konečné směsi) běžné nafty, aby mohl výrobce směsi v USA požadovat subvenci. |
| --- | --- |

(176)

Hospodářské subjekty v odvětví bionafty používají výraz splash and dash pro proces, v jehož rámci je bionafta údajně zahraničního původu přepravována do Společenství přes USA, kde se mísí s nepatrným množstvím (0,01 % konečné směsi) běžné nafty, aby mohl výrobce směsi v USA požadovat subvenci.

| (177) | Zúčastněné strany v USA uvedly, že splash and dash vysvětluje náhlé zvýšení dovozu z USA na trh Společenství, neboť během období šetření údajně představoval 40 % dovozu z USA. Tyto strany také uvedly, že s ohledem na zahájení šetření v souvislosti s dovozem bionafty pocházející z USA by mohla být množství získaná v rámci procesu splash and dash vyčleněna z posouzení újmy a považována za dovoz z jiných třetích zemí. |
| --- | --- |

(177)

Zúčastněné strany v USA uvedly, že splash and dash vysvětluje náhlé zvýšení dovozu z USA na trh Společenství, neboť během období šetření údajně představoval 40 % dovozu z USA. Tyto strany také uvedly, že s ohledem na zahájení šetření v souvislosti s dovozem bionafty pocházející z USA by mohla být množství získaná v rámci procesu splash and dash vyčleněna z posouzení újmy a považována za dovoz z jiných třetích zemí.

| (178) | Na druhé straně žadatel namítal, že dovoz směsí vyrobených v systému splash and dash, pokud vůbec takový existoval, by představoval nanejvýš 10 % objemu vývozu z USA, a proto by byl zanedbatelný a nezměnil by zjištění týkající se významného objemu subvencovaného dovozu z USA na trh Společenství, zejména během období šetření. |
| --- | --- |

(178)

Na druhé straně žadatel namítal, že dovoz směsí vyrobených v systému splash and dash, pokud vůbec takový existoval, by představoval nanejvýš 10 % objemu vývozu z USA, a proto by byl zanedbatelný a nezměnil by zjištění týkající se významného objemu subvencovaného dovozu z USA na trh Společenství, zejména během období šetření.

| (179) | Šetření ukázalo, že vývozní statistiky USA neumožňují rozlišení mezi bionaftou vyváženou v rámci tzv. procesu splash and dash a ostatním vývozem z USA zaznamenaným v kapitole „vývoz“. V těchto statistikách nebyla nalezena prakticky žádná množství vykázaná v kapitole „opětovný vývoz“. Orgány USA také uvedly, že veškerá množství zařazená do kapitoly „vývoz“ jsou výrobky pokládané za pocházející z USA. |
| --- | --- |

(179)

Šetření ukázalo, že vývozní statistiky USA neumožňují rozlišení mezi bionaftou vyváženou v rámci tzv. procesu splash and dash a ostatním vývozem z USA zaznamenaným v kapitole „vývoz“. V těchto statistikách nebyla nalezena prakticky žádná množství vykázaná v kapitole „opětovný vývoz“. Orgány USA také uvedly, že veškerá množství zařazená do kapitoly „vývoz“ jsou výrobky pokládané za pocházející z USA.

| (180) | Většina amerických společností, kterých se týkalo šetření, navíc uvedla, že v případě množství vyvážených do Společenství nebo prodávaných na domácím trhu nebylo možné rozlišovat mezi výrobky vyráběnými nebo pocházejícími ze zdrojů v USA a výrobky vyváženými v rámci procesu splash and dash. |
| --- | --- |

(180)

Většina amerických společností, kterých se týkalo šetření, navíc uvedla, že v případě množství vyvážených do Společenství nebo prodávaných na domácím trhu nebylo možné rozlišovat mezi výrobky vyráběnými nebo pocházejícími ze zdrojů v USA a výrobky vyváženými v rámci procesu splash and dash.

| (181) | V případě společností v USA, kterých se týkalo šetření, tudíž bylo shledáno, že veškerý vývoz bionafty byl deklarován jak při vývozu americkými vývozci, tak při dovozu dovozci ve Společenství, kteří jsou s nimi ve spojení, jako bionafta pocházející z USA. |
| --- | --- |

(181)

V případě společností v USA, kterých se týkalo šetření, tudíž bylo shledáno, že veškerý vývoz bionafty byl deklarován jak při vývozu americkými vývozci, tak při dovozu dovozci ve Společenství, kteří jsou s nimi ve spojení, jako bionafta pocházející z USA.

| (182) | Na základě výše uvedených skutečností a se zvláštním zřetelem k tomu, že dovážené výrobky získané v rámci procesu splash and dash, pokud vůbec k takové situaci došlo, byly deklarovány jako pocházející z USA a byly považovány orgány USA za pocházející z USA, se usoudilo, že neexistují důvody k tomu, aby se s nimi nakládalo jako s dovozem nepocházejícím z USA. |
| --- | --- |

(182)

Na základě výše uvedených skutečností a se zvláštním zřetelem k tomu, že dovážené výrobky získané v rámci procesu splash and dash, pokud vůbec k takové situaci došlo, byly deklarovány jako pocházející z USA a byly považovány orgány USA za pocházející z USA, se usoudilo, že neexistují důvody k tomu, aby se s nimi nakládalo jako s dovozem nepocházejícím z USA.

5.3.   Ceny subvencovaného dovozu a cenové podbízení

5.3.1.   Jednotková prodejní cena

Tabulka 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cena v EUR/t | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Index 2005=100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Zdroj: vývozní statistiky USA a odpovědi na dotazník, které poskytli vývozci z USA zařazení do vzorku |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Cena v EUR/t

463

575

600

596

616

Index 2005=100

81

100

104

104

107

Zdroj: vývozní statistiky USA a odpovědi na dotazník, které poskytli vývozci z USA zařazení do vzorku

| (183) | Vývozní statistiky USA se rovněž použily pro stanovení cenových trendů subvencovaného dovozu výrobků pocházejících z USA, zejména pro rok 2007 a období šetření. S cílem zohlednit cenovou úroveň na hranicích Společenství byly průměrné vývozní ceny upraveny o příslušné náklady na dopravu a pojištění. Je třeba uvést, že pro dřívější fáze analyzovaného období, tj. roky 2005 a 2006 a rovněž rok 2004, nebyly vývozní statistiky USA plně spolehlivé, pokud jde o hodnoty prodeje, protože vypočtené průměrné vývozní ceny byly považovány za neúměrně vysoké v porovnání s cenami, které vykázali spolupracující vyvážející výrobci. Proto byla průměrná vývozní cena USA za uvedené roky založena na odpovědích na dotazník, které poskytli vyvážející výrobci v USA zařazení do vzorku. |
| --- | --- |

(183)

Vývozní statistiky USA se rovněž použily pro stanovení cenových trendů subvencovaného dovozu výrobků pocházejících z USA, zejména pro rok 2007 a období šetření. S cílem zohlednit cenovou úroveň na hranicích Společenství byly průměrné vývozní ceny upraveny o příslušné náklady na dopravu a pojištění. Je třeba uvést, že pro dřívější fáze analyzovaného období, tj. roky 2005 a 2006 a rovněž rok 2004, nebyly vývozní statistiky USA plně spolehlivé, pokud jde o hodnoty prodeje, protože vypočtené průměrné vývozní ceny byly považovány za neúměrně vysoké v porovnání s cenami, které vykázali spolupracující vyvážející výrobci. Proto byla průměrná vývozní cena USA za uvedené roky založena na odpovědích na dotazník, které poskytli vyvážející výrobci v USA zařazení do vzorku.

| (184) | Průměrné ceny dovozu z USA v posuzovaném období kolísaly a celkově vykázaly nárůst o 7 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření. |
| --- | --- |

(184)

Průměrné ceny dovozu z USA v posuzovaném období kolísaly a celkově vykázaly nárůst o 7 % mezi rokem 2005 a obdobím šetření.

5.3.2.   Cenové podbízení

| (185) | Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen výrobců ve Společenství zařazených do vzorku pro odběratele, kteří s nimi nejsou ve spojení, na trhu Společenství, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dovozu z USA, stanovenými na základě cen CIF pro vyvážející výrobce v USA zařazené do vzorku. V případě potřeby byla provedena úprava s ohledem na cla a náklady po dovozu a s ohledem na rozdíly ve vstupních produktech (viz následující bod odůvodnění) používaných pro výrobu bionafty. |
| --- | --- |

(185)

Za účelem analýzy cenového podbízení byl vážený průměr prodejních cen výrobců ve Společenství zařazených do vzorku pro odběratele, kteří s nimi nejsou ve spojení, na trhu Společenství, upravený na úroveň ceny ze závodu, srovnán s příslušnými váženými průměrnými cenami dovozu z USA, stanovenými na základě cen CIF pro vyvážející výrobce v USA zařazené do vzorku. V případě potřeby byla provedena úprava s ohledem na cla a náklady po dovozu a s ohledem na rozdíly ve vstupních produktech (viz následující bod odůvodnění) používaných pro výrobu bionafty.

| (186) | Při šetření byly identifikovány rozdílné druhy dotčeného výrobku, které byly založeny zejména na výchozích produktech použitých ve výrobním procesu. Zatímco hlavním výchozím produktem používaným ve Společenství je řepkové semeno, američtí výrobci používají jiné suroviny, jako jsou např. sojové boby, kanola, palmový olej atd. Vzhledem k tomu, že tyto výchozí produkty jsou zdaleka nejdůležitější surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, bylo usouzeno, že lze povolit úpravu zohledňující rozdíly mezi výchozími produkty. Tato úprava byla vypočtena tak, aby odpovídala tržní hodnotě rozdílu mezi příslušnými druhy dotčeného výrobku v porovnání s druhem, který se vyrábí z řepkového semene. Tak byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a vážená průměrná cena dotčených vyvážených výrobků porovnány na témže základě, který představovalo řepkové semeno. |
| --- | --- |

(186)

Při šetření byly identifikovány rozdílné druhy dotčeného výrobku, které byly založeny zejména na výchozích produktech použitých ve výrobním procesu. Zatímco hlavním výchozím produktem používaným ve Společenství je řepkové semeno, američtí výrobci používají jiné suroviny, jako jsou např. sojové boby, kanola, palmový olej atd. Vzhledem k tomu, že tyto výchozí produkty jsou zdaleka nejdůležitější surovinou pro výrobu dotčeného výrobku, bylo usouzeno, že lze povolit úpravu zohledňující rozdíly mezi výchozími produkty. Tato úprava byla vypočtena tak, aby odpovídala tržní hodnotě rozdílu mezi příslušnými druhy dotčeného výrobku v porovnání s druhem, který se vyrábí z řepkového semene. Tak byly vážené průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a vážená průměrná cena dotčených vyvážených výrobků porovnány na témže základě, který představovalo řepkové semeno.

| (187) | Na základě výše popsané metodiky byl rozdíl mezi cenami USA a Společenství, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu, tj. rozpětí cenového podbízení, stanoven v rozpětí 18,9 % až 33,0 %. |
| --- | --- |

(187)

Na základě výše popsané metodiky byl rozdíl mezi cenami USA a Společenství, vyjádřený jako procentní podíl vážené průměrné ceny výrobního odvětví Společenství ze závodu, tj. rozpětí cenového podbízení, stanoven v rozpětí 18,9 % až 33,0 %.

5.4.   Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství

| (188) | V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení posouzení vlivu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Společenství zahrnovalo zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Společenství pro analyzované období. |
| --- | --- |

(188)

V souladu s čl. 8 odst. 5 základního nařízení posouzení vlivu subvencovaného dovozu na výrobní odvětví Společenství zahrnovalo zhodnocení všech ekonomických ukazatelů stanovených pro výrobní odvětví Společenství pro analyzované období.

5.4.1.   Výrobní kapacita, výroba a využití kapacity

Tabulka 4

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Výrobní kapacita
  (v tunách) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Index 2005=100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Výroba
  (v tunách) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Index 2005=100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Využití kapacity | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Index 2005=100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Výrobní kapacita

(v tunách)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Index 2005=100

58

100

142

238

274

Výroba

(v tunách)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Index 2005=100

58

100

149

225

248

Využití kapacity

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Index 2005=100

102

100

106

95

91

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku

| (189) | Tak jako se během analyzovaného období zvyšovala spotřeba, zvyšovala se neustále i výrobní kapacita výrobců ve Společenství zařazených do vzorku. V letech 2005 až 2006 vzrostla o 42 %, poté následovalo další zvýšení o 68 % v roce 2007 a další zvýšení o 15 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Během analyzovaného období došlo k celkovému nárůstu o 174 %. Zvýšení výrobní kapacity vyplývalo z nových investic v očekávání vyšší poptávky. |
| --- | --- |

(189)

Tak jako se během analyzovaného období zvyšovala spotřeba, zvyšovala se neustále i výrobní kapacita výrobců ve Společenství zařazených do vzorku. V letech 2005 až 2006 vzrostla o 42 %, poté následovalo další zvýšení o 68 % v roce 2007 a další zvýšení o 15 % mezi rokem 2007 a obdobím šetření. Během analyzovaného období došlo k celkovému nárůstu o 174 %. Zvýšení výrobní kapacity vyplývalo z nových investic v očekávání vyšší poptávky.

| (190) | Zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství je třeba vnímat na pozadí cíle stanoveného směrnicí 2003/30/ES, podle něhož by spotřeba biopaliv a dalších obnovitelných paliv ve Společenství měla činit 5,75 % a který byl vypočten na základě energetického obsahu veškeré ropy a nafty pro dopravní účely, uvedené na trh Společenství do 31. prosince 2010. V březnu 2007 navíc Evropská rada podpořila 10% závazný minimální cíl, kterého mají dosáhnout všechny členské státy, pokud jde o podíl biopaliv na celkové spotřebě ropy a nafty v dopravním odvětví Společenství do roku 2020 (18). Tento cíl by vedl ke zvýšení spotřeby biopaliv ve Společenství do uvedeného roku na přibližně 33 milionů tun ropného ekvivalentu. Výrobní kapacita v celém Společenství v roce 2006 byla odhadnuta na pouhých 6 milionů tun. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pochopitelné, že výrobci ve Společenství investovali do dodatečných kapacit v očekávání nárůstu poptávky. |
| --- | --- |

(190)

Zvýšení výrobní kapacity výrobního odvětví Společenství je třeba vnímat na pozadí cíle stanoveného směrnicí 2003/30/ES, podle něhož by spotřeba biopaliv a dalších obnovitelných paliv ve Společenství měla činit 5,75 % a který byl vypočten na základě energetického obsahu veškeré ropy a nafty pro dopravní účely, uvedené na trh Společenství do 31. prosince 2010. V březnu 2007 navíc Evropská rada podpořila 10% závazný minimální cíl, kterého mají dosáhnout všechny členské státy, pokud jde o podíl biopaliv na celkové spotřebě ropy a nafty v dopravním odvětví Společenství do roku 2020 (18). Tento cíl by vedl ke zvýšení spotřeby biopaliv ve Společenství do uvedeného roku na přibližně 33 milionů tun ropného ekvivalentu. Výrobní kapacita v celém Společenství v roce 2006 byla odhadnuta na pouhých 6 milionů tun. Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem je pochopitelné, že výrobci ve Společenství investovali do dodatečných kapacit v očekávání nárůstu poptávky.

| (191) | Výroba obdobného produktu v rámci výrobního odvětví Společenství se rovněž neustále zvyšovala a během analyzovaného období celkově vzrostla o 148 %. |
| --- | --- |

(191)

Výroba obdobného produktu v rámci výrobního odvětví Společenství se rovněž neustále zvyšovala a během analyzovaného období celkově vzrostla o 148 %.

| (192) | Vzhledem k relativně pomalému tempu zvyšování objemu výroby v porovnání s nárůstem výrobní kapacity se využití kapacity výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období snížilo o 9 %. |
| --- | --- |

(192)

Vzhledem k relativně pomalému tempu zvyšování objemu výroby v porovnání s nárůstem výrobní kapacity se využití kapacity výrobního odvětví Společenství během posuzovaného období snížilo o 9 %.

5.4.2.   Objem prodeje, podíl na trhu a průměrné jednotkové ceny ve Společenství

Tabulka 5

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Objem prodeje
  (v tunách) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Index 2005=100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Podíl na trhu | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Index 2005=100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Průměrné ceny
  (v EUR/t) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Index 2005=100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Objem prodeje

(v tunách)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Index 2005=100

59

100

147

221

243

Podíl na trhu

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Index 2005=100

97

100

95

107

118

Průměrné ceny

(v EUR/t)

655

759

900

892

933

Index 2005=100

86

100

119

118

123

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku

| (193) | V souladu s vývojem spotřeby se objem prodeje realizovaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství stále zvyšoval a během analyzovaného období zaznamenal celkové zvýšení o 143 %. Během téhož období též výrobní odvětví Společenství zvýšilo svůj podíl na trhu o 4,5 procentního bodu. |
| --- | --- |

(193)

V souladu s vývojem spotřeby se objem prodeje realizovaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství stále zvyšoval a během analyzovaného období zaznamenal celkové zvýšení o 143 %. Během téhož období též výrobní odvětví Společenství zvýšilo svůj podíl na trhu o 4,5 procentního bodu.

| (194) | Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se během analyzovaného období zvýšily o 23 %. Zvýšení cen bylo odůvodněno vyššími náklady na suroviny a ostatní vstupy. |
| --- | --- |

(194)

Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství se během analyzovaného období zvýšily o 23 %. Zvýšení cen bylo odůvodněno vyššími náklady na suroviny a ostatní vstupy.

5.4.3.   Růst

| (195) | Růst výrobního odvětví Společenství se odrazil v objemových ukazatelích, jako jsou výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. Navzdory zvyšující se spotřebě na trhu Společenství během analyzovaného období byl nárůst podílu výrobců ve Společenství zařazených do vzorku na trhu relativně slabý. Především mezi rokem 2006 a obdobím šetření získali výrobci ve Společenství zařazení do vzorku pouze 5,8 procentních bodů podílu na trhu. Během téhož období se subvencovanému dovozu podařilo získat více než 16 procentních bodů podílu na trhu. Skutečnost, že výrobní odvětví Společenství nemohlo mít plný prospěch z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci. Vážně ovlivněna byla řada ukazatelů újmy jako výroba, využití výrobní kapacity, produktivita, prodej, investiční strategie a návratnost investic. |
| --- | --- |

(195)

Růst výrobního odvětví Společenství se odrazil v objemových ukazatelích, jako jsou výroba a prodej, ale zejména podíl na trhu. Navzdory zvyšující se spotřebě na trhu Společenství během analyzovaného období byl nárůst podílu výrobců ve Společenství zařazených do vzorku na trhu relativně slabý. Především mezi rokem 2006 a obdobím šetření získali výrobci ve Společenství zařazení do vzorku pouze 5,8 procentních bodů podílu na trhu. Během téhož období se subvencovanému dovozu podařilo získat více než 16 procentních bodů podílu na trhu. Skutečnost, že výrobní odvětví Společenství nemohlo mít plný prospěch z růstu trhu, měla celkový negativní dopad na jeho hospodářskou situaci. Vážně ovlivněna byla řada ukazatelů újmy jako výroba, využití výrobní kapacity, produktivita, prodej, investiční strategie a návratnost investic.

5.4.4   Zásoby

Tabulka 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zásoby
  (v tunách) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Index 2005=100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Zásoby

(v tunách)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Index 2005=100

76

100

233

378

399

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku

| (196) | Během analyzovaného období se zásoby bionafty zvýšily přibližně o 200 %. Toto zvýšení stavu zásob probíhalo během celého analyzovaného období a bylo ještě výraznější v souvislosti s nárůstem objemu výroby výrobního odvětví Společenství v témže období. Má se však za to, že údaje týkající se zásob mají jen omezenou hodnotu pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, jelikož bionafta nemůže být skladována po dobu delší než šest měsíců (průměrná doba skladování je pouze asi tři měsíce). |
| --- | --- |

(196)

Během analyzovaného období se zásoby bionafty zvýšily přibližně o 200 %. Toto zvýšení stavu zásob probíhalo během celého analyzovaného období a bylo ještě výraznější v souvislosti s nárůstem objemu výroby výrobního odvětví Společenství v témže období. Má se však za to, že údaje týkající se zásob mají jen omezenou hodnotu pro posouzení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, jelikož bionafta nemůže být skladována po dobu delší než šest měsíců (průměrná doba skladování je pouze asi tři měsíce).

5.4.5.   Ziskovost, investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost opatřit si kapitál

Tabulka 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ziskovost | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Index 2005=100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Investice (v tis. EUR) | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Index 2005=100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Návratnost investic | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Index 2005=100 | 80 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Peněžní tok (v tis. EUR) | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Index 2005=100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Ziskovost

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Index 2005=100

51

100

98

31

31

Investice (v tis. EUR)

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Index 2005=100

28

100

335

198

185

Návratnost investic

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Index 2005=100

80

100

95

20

20

Peněžní tok (v tis. EUR)

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Index 2005=100

18

100

163

127

138

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku

| (197) | Ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku byla stanovena pomocí vyjádření čistého zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Společenství před zdaněním jako procento obratu z tohoto prodeje. Během analyzovaného období ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku klesla z 18,3 % v roce 2005 na 5,7 % v období šetření. To představuje pokles o 12,6 procentních bodů v průběhu analyzovaného období. |
| --- | --- |

(197)

Ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku byla stanovena pomocí vyjádření čistého zisku z prodeje obdobného výrobku na trhu Společenství před zdaněním jako procento obratu z tohoto prodeje. Během analyzovaného období ziskovost výrobců ve Společenství zařazených do vzorku klesla z 18,3 % v roce 2005 na 5,7 % v období šetření. To představuje pokles o 12,6 procentních bodů v průběhu analyzovaného období.

| (198) | Míra investic do výroby bionafty, uskutečněných výrobci ve Společenství zařazenými do vzorku, v letech 2005 až 2006 vzrostla o 235 %. Toto zvýšení souviselo s rozšířením výrobní kapacity v očekávání vzrůstající poptávky ve Společenství. V tomto ohledu je třeba uvést, že ve většině případů se investice plánují alespoň dva roky před tím, než se zařízení na výrobu bionafty stane plně provozuschopné. Titíž výrobci pokračovali v investicích i v roce 2007 a v období šetření, avšak v daleko pomalejším tempu. Právě v tomto období došlo ke značnému zvýšení objemu subvencovaného dovozu na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(198)

Míra investic do výroby bionafty, uskutečněných výrobci ve Společenství zařazenými do vzorku, v letech 2005 až 2006 vzrostla o 235 %. Toto zvýšení souviselo s rozšířením výrobní kapacity v očekávání vzrůstající poptávky ve Společenství. V tomto ohledu je třeba uvést, že ve většině případů se investice plánují alespoň dva roky před tím, než se zařízení na výrobu bionafty stane plně provozuschopné. Titíž výrobci pokračovali v investicích i v roce 2007 a v období šetření, avšak v daleko pomalejším tempu. Právě v tomto období došlo ke značnému zvýšení objemu subvencovaného dovozu na trhu Společenství.

| (199) | Návratnost investic výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procento průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty prostředků použitých při výrobě bionafty, odpovídala negativnímu vývoji ziskovosti. Skutečný pokles byl však ještě výraznější, neboť v průběhu analyzovaného období došlo ke snížení o 91 procentních bodů. Má se za to, že zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(199)

Návratnost investic výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, která vyjadřuje jejich hospodářský výsledek před zdaněním jako procento průměrné počáteční a konečné čisté účetní hodnoty prostředků použitých při výrobě bionafty, odpovídala negativnímu vývoji ziskovosti. Skutečný pokles byl však ještě výraznější, neboť v průběhu analyzovaného období došlo ke snížení o 91 procentních bodů. Má se za to, že zhoršení návratnosti investic je jasnou známkou zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství.

| (200) | Pokud jde o trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, došlo během analyzovaného období ke zvýšení o 38 %. Navzdory poklesu ziskovosti během téhož období tento ukazatel naznačuje pozitivní trend, související především se zvýšením nákladů na odpisy, které se berou v úvahu při stanovení úrovně peněžního toku. Jiným důvodem bylo to, že snížení zisků v absolutních hodnotách během posuzovaného období nebylo tak výrazné, jako pokles obratu. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření však peněžní tok vykázal snížení o 15 %, což znamenalo pokles v pozdější fázi analyzovaného období, kdy byl subvencovaný dovoz na trhu Společenství více zastoupen. |
| --- | --- |

(200)

Pokud jde o trend, který vykazuje peněžní tok, tj. schopnost výrobního odvětví samofinancovat své činnosti, došlo během analyzovaného období ke zvýšení o 38 %. Navzdory poklesu ziskovosti během téhož období tento ukazatel naznačuje pozitivní trend, související především se zvýšením nákladů na odpisy, které se berou v úvahu při stanovení úrovně peněžního toku. Jiným důvodem bylo to, že snížení zisků v absolutních hodnotách během posuzovaného období nebylo tak výrazné, jako pokles obratu. Mezi rokem 2006 a obdobím šetření však peněžní tok vykázal snížení o 15 %, což znamenalo pokles v pozdější fázi analyzovaného období, kdy byl subvencovaný dovoz na trhu Společenství více zastoupen.

5.4.6.   Zaměstnanost, produktivita a mzdy

Tabulka 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zaměstnanost – Ekvivalent plného úvazku (FTE) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Index 2005=100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Produktivita
  (tun/FTE) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Index 2005=100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Mzdy (EUR/FTE) | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Index 2005=100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku |

2004

2005

2006

2007

OŠ

Zaměstnanost – Ekvivalent plného úvazku (FTE)

61

182

278

462

506

Index 2005=100

34

100

153

254

278

Produktivita

(tun/FTE)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Index 2005=100

174

100

98

89

89

Mzdy (EUR/FTE)

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Index 2005=100

105

100

91

93

94

Zdroj: odpovědi na dotazník, které poskytli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku

| (201) | V souladu se zvyšováním objemu výroby a prodeje se zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství během analyzovaného období zvýšila o 178 %. Uvádí se, že odvětví bionafty je odvětvím se značnými nároky na kapitál, které nevyžaduje velký počet pracovníků ve výrobním procesu. |
| --- | --- |

(201)

V souladu se zvyšováním objemu výroby a prodeje se zaměstnanost ve výrobním odvětví Společenství během analyzovaného období zvýšila o 178 %. Uvádí se, že odvětví bionafty je odvětvím se značnými nároky na kapitál, které nevyžaduje velký počet pracovníků ve výrobním procesu.

| (202) | Průměrné mzdy se v posuzovaném období snížily o 6 %. To se vysvětluje skutečností, že dodateční pracovníci zaměstnaní ve výrobním odvětví Společenství v souvislosti s rozšířenou výrobou ke konci analyzovaného období mohli mít nižší kvalifikaci. |
| --- | --- |

(202)

Průměrné mzdy se v posuzovaném období snížily o 6 %. To se vysvětluje skutečností, že dodateční pracovníci zaměstnaní ve výrobním odvětví Společenství v souvislosti s rozšířenou výrobou ke konci analyzovaného období mohli mít nižší kvalifikaci.

| (203) | Produktivita se mezi rokem 2005 a obdobím šetření snížila o 11 %. |
| --- | --- |

(203)

Produktivita se mezi rokem 2005 a obdobím šetření snížila o 11 %.

5.4.7.   Velikost skutečného subvenčního rozpětí a překonání účinků dřívějšího subvencování

| (204) | Subvenční rozpětí pro vyvážející výrobce v USA jsou uvedena výše v oddíle o subvencování a jsou významně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám subvencovaného dovozu nelze dopad skutečného subvenčního rozpětí považovat za zanedbatelný. |
| --- | --- |

(204)

Subvenční rozpětí pro vyvážející výrobce v USA jsou uvedena výše v oddíle o subvencování a jsou významně vyšší než nepatrná. Navíc vzhledem k objemům a cenám subvencovaného dovozu nelze dopad skutečného subvenčního rozpětí považovat za zanedbatelný.

5.4.8.   Výrobci ve Společenství nezařazení do vzorku

| (205) | Analýza údajů týkajících se trhu Společenství naznačila, že během analyzovaného období výrobci ve Společenství kromě těch, kteří byli zařazen do vzorku a výrobců uvedených v 162. bodě odůvodnění, ztratili značnou část podílu na trhu představovaného prodejem vlastní bionafty na trhu Společenství. Ztráta podílu na trhu těchto výrobců během analyzovaného období se odhaduje na více než 20 procentních bodů. |
| --- | --- |

(205)

Analýza údajů týkajících se trhu Společenství naznačila, že během analyzovaného období výrobci ve Společenství kromě těch, kteří byli zařazen do vzorku a výrobců uvedených v 162. bodě odůvodnění, ztratili značnou část podílu na trhu představovaného prodejem vlastní bionafty na trhu Společenství. Ztráta podílu na trhu těchto výrobců během analyzovaného období se odhaduje na více než 20 procentních bodů.

| (206) | Z informací poskytnutých žadatelem vyplynulo, že mnohé z těchto společností buď zastavily, nebo omezily svou výrobu bionafty a nebyly schopny odpovídajícím způsobem spolupracovat na šetření. |
| --- | --- |

(206)

Z informací poskytnutých žadatelem vyplynulo, že mnohé z těchto společností buď zastavily, nebo omezily svou výrobu bionafty a nebyly schopny odpovídajícím způsobem spolupracovat na šetření.

| (207) | Navíc řada společností, které poskytly informace v rámci výběru vzorku, uvedla, že s ohledem na levný dovoz z USA musely snížit objem výroby i počet zaměstnanců. Podobně se vyjádřili i další výrobci, kteří byli připraveni zahájit výrobu, ale museli svůj vstup na trh odložit z důvodu nárůstu levného dovozu z USA, zejména během období šetření. |
| --- | --- |

(207)

Navíc řada společností, které poskytly informace v rámci výběru vzorku, uvedla, že s ohledem na levný dovoz z USA musely snížit objem výroby i počet zaměstnanců. Podobně se vyjádřili i další výrobci, kteří byli připraveni zahájit výrobu, ale museli svůj vstup na trh odložit z důvodu nárůstu levného dovozu z USA, zejména během období šetření.

| (208) | Výše uvedené údaje týkající se výrobců nezařazených do vzorku by potvrzovaly závěry o újmě, kterou utrpěli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku. |
| --- | --- |

(208)

Výše uvedené údaje týkající se výrobců nezařazených do vzorku by potvrzovaly závěry o újmě, kterou utrpěli výrobci ve Společenství zařazení do vzorku.

5.5.   Závěr o újmě

| (209) | Vzhledem ke vzrůstající poptávce šetření prokázalo, že situace výrobců ve Společenství zařazených do vzorku se během analyzovaného období zlepšila, pokud jde o objemové ukazatele, jako je výroba (+ 150 %), výrobní kapacita (+ 174 %) a prodej (+ 143 %). Výrobci ve Společenství zařazení do vzorku rovněž zvýšili svůj podíl na trhu z 25,3 % v roce 2005 na 29,8 % během období šetření, tzn. že došlo k mírnému zvýšení o 4,5 procentního bodu. Zaměstnanost a investice se také zvýšily vzhledem ke vzrůstající poptávce po bionaftě na trhu Společenství v uvedeném období. Jelikož však objem výroby nebyl v souladu s růstem trhu, kleslo v průběhu analyzovaného období využití výrobní kapacity o 9 % a produktivita se snížila o 11 %. |
| --- | --- |

(209)

Vzhledem ke vzrůstající poptávce šetření prokázalo, že situace výrobců ve Společenství zařazených do vzorku se během analyzovaného období zlepšila, pokud jde o objemové ukazatele, jako je výroba (+ 150 %), výrobní kapacita (+ 174 %) a prodej (+ 143 %). Výrobci ve Společenství zařazení do vzorku rovněž zvýšili svůj podíl na trhu z 25,3 % v roce 2005 na 29,8 % během období šetření, tzn. že došlo k mírnému zvýšení o 4,5 procentního bodu. Zaměstnanost a investice se také zvýšily vzhledem ke vzrůstající poptávce po bionaftě na trhu Společenství v uvedeném období. Jelikož však objem výroby nebyl v souladu s růstem trhu, kleslo v průběhu analyzovaného období využití výrobní kapacity o 9 % a produktivita se snížila o 11 %.

| (210) | Hlavní ukazatele vztahující se k finanční situaci výrobců ve Společenství zařazených do vzorku se během analyzovaného období zhoršily. Ziskovost se snížila z přibližně 18 % v letech 2005 a 2006 na méně než 6 % v období šetření. Bez ohledu na schopnost výrobců samofinancovat své aktivity, zejména z důvodu zvýšení peněžního toku, návratnost investic během období šetření prudce klesla o 80 %. |
| --- | --- |

(210)

Hlavní ukazatele vztahující se k finanční situaci výrobců ve Společenství zařazených do vzorku se během analyzovaného období zhoršily. Ziskovost se snížila z přibližně 18 % v letech 2005 a 2006 na méně než 6 % v období šetření. Bez ohledu na schopnost výrobců samofinancovat své aktivity, zejména z důvodu zvýšení peněžního toku, návratnost investic během období šetření prudce klesla o 80 %.

| (211) | Šetření také ukázalo, že výrobci ve Společenství zařazení do vzorku zaznamenali prudké zvýšení nákladů mezi lety 2005 až 2007 (+ 36 %) a mezi rokem 2005 a obdobím šetření (+ 42 %) z důvodu zvýšení cen výchozích produktů (především řepkového a sojového oleje), které představují téměř 80 % celkových nákladů na bionaftu. Toto zvýšení nákladů nemohlo být zcela přeneseno na odběratele na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(211)

Šetření také ukázalo, že výrobci ve Společenství zařazení do vzorku zaznamenali prudké zvýšení nákladů mezi lety 2005 až 2007 (+ 36 %) a mezi rokem 2005 a obdobím šetření (+ 42 %) z důvodu zvýšení cen výchozích produktů (především řepkového a sojového oleje), které představují téměř 80 % celkových nákladů na bionaftu. Toto zvýšení nákladů nemohlo být zcela přeneseno na odběratele na trhu Společenství.

| (212) | Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že výrobní odvětví Společenství jako celek utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení. |
| --- | --- |

(212)

Na základě výše uvedených skutečností lze vyvodit závěr, že výrobní odvětví Společenství jako celek utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 5 základního nařízení.

6.   PŘÍČINNÁ SOUVISLOST

6.1.   Úvod

| (213) | V souladu s čl. 8 odst. 6 a čl. 8 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz pocházející z USA způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Rovněž byly zkoumány jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků. |
| --- | --- |

(213)

V souladu s čl. 8 odst. 6 a čl. 8 odst. 7 základního nařízení bylo zkoumáno, zda subvencovaný dovoz pocházející z USA způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Rovněž byly zkoumány jiné známé činitele než dovoz subvencovaných výrobků, které mohly ve stejnou dobu působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že možná újma způsobená těmito jinými činiteli není přičítána dovozu subvencovaných výrobků.

6.2.   Účinek subvencovaného dovozu

| (214) | Šetření ukázalo, že objem levného subvencovaného dovozu z USA se během analyzovaného období značně zvýšil, a to stokrát. To vedlo k podstatnému zvýšení jeho podílu na trhu o 16,8 procentních bodů, z 0,4 % v roce 2005 na 17,2 % v období šetření. Jako důkaz významného dopadu, který měl prudký nárůst subvencovaného dovozu z USA na Společenství, se uvádí, že k tomuto zvýšení podílu na trhu o 16,8 procentních bodů došlo během 15 měsíců. |
| --- | --- |

(214)

Šetření ukázalo, že objem levného subvencovaného dovozu z USA se během analyzovaného období značně zvýšil, a to stokrát. To vedlo k podstatnému zvýšení jeho podílu na trhu o 16,8 procentních bodů, z 0,4 % v roce 2005 na 17,2 % v období šetření. Jako důkaz významného dopadu, který měl prudký nárůst subvencovaného dovozu z USA na Společenství, se uvádí, že k tomuto zvýšení podílu na trhu o 16,8 procentních bodů došlo během 15 měsíců.

| (215) | Současně bylo výrobní odvětví Společenství, navzdory značnému zvýšení spotřeby, schopno získat na svém hlavním trhu během analyzovaného období pouze okolo 4,5 procentního bodu podílu na trhu. Šetření ukázalo, že k tomu došlo výhradně na úkor ostatních výrobců ve Společenství, kteří během analyzovaného období zastavili výrobu nebo ji omezili. |
| --- | --- |

(215)

Současně bylo výrobní odvětví Společenství, navzdory značnému zvýšení spotřeby, schopno získat na svém hlavním trhu během analyzovaného období pouze okolo 4,5 procentního bodu podílu na trhu. Šetření ukázalo, že k tomu došlo výhradně na úkor ostatních výrobců ve Společenství, kteří během analyzovaného období zastavili výrobu nebo ji omezili.

| (216) | Průměrné ceny u subvencovaného dovozu se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšily o 7 %, ale přesto byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství ve stejném období. Ceny subvencovaného dovozu jsou tudíž značně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, přičemž průměrné rozpětí cenového pobízení během období šetření činilo 25 %. |
| --- | --- |

(216)

Průměrné ceny u subvencovaného dovozu se mezi rokem 2005 a obdobím šetření zvýšily o 7 %, ale přesto byly podstatně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství ve stejném období. Ceny subvencovaného dovozu jsou tudíž značně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, přičemž průměrné rozpětí cenového pobízení během období šetření činilo 25 %.

| (217) | Tlak způsobený prudkým nárůstem levného subvencovaného dovozu na trhu Společenství neumožnil výrobnímu odvětví Společenství stanovit prodejní ceny na základě podmínek na trhu a zvýšení nákladů. Průměrné ceny výchozích produktů používaných výrobním odvětvím Společenství k výrobě bionafty totiž byly v období šetření o 25 % vyšší než v roce 2006. Výrobní odvětví Společenství však bylo schopno přenést na své odběratele pouze 4% zvýšení cen, přičemž jeho celkové náklady se ve stejném období zvýšily o 20 %. Je třeba poznamenat, že cena hlavního výchozího produktu používaného výrobci v USA, tj. sojového oleje, se během téhož období rovněž značně zvýšila. Jak je však uvedeno ve 211. bodě odůvodnění, toto zvýšení nákladů se neodrazilo v cenách subvencovaného dovozu. |
| --- | --- |

(217)

Tlak způsobený prudkým nárůstem levného subvencovaného dovozu na trhu Společenství neumožnil výrobnímu odvětví Společenství stanovit prodejní ceny na základě podmínek na trhu a zvýšení nákladů. Průměrné ceny výchozích produktů používaných výrobním odvětvím Společenství k výrobě bionafty totiž byly v období šetření o 25 % vyšší než v roce 2006. Výrobní odvětví Společenství však bylo schopno přenést na své odběratele pouze 4% zvýšení cen, přičemž jeho celkové náklady se ve stejném období zvýšily o 20 %. Je třeba poznamenat, že cena hlavního výchozího produktu používaného výrobci v USA, tj. sojového oleje, se během téhož období rovněž značně zvýšila. Jak je však uvedeno ve 211. bodě odůvodnění, toto zvýšení nákladů se neodrazilo v cenách subvencovaného dovozu.

| (218) | Pro bližší ilustraci příčinné souvislosti mezi nárůstem levného subvencovaného dovozu z USA a újmou, jež utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla situace na trhu Společenství v letech 2005–2006, kdy ještě nedocházelo k subvencovanému dovozu, porovnána se situací na trhu mezi rokem 2006 a obdobím šetření, kdy se zde vyskytl levný subvencovaný dovoz. |
| --- | --- |

(218)

Pro bližší ilustraci příčinné souvislosti mezi nárůstem levného subvencovaného dovozu z USA a újmou, jež utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla situace na trhu Společenství v letech 2005–2006, kdy ještě nedocházelo k subvencovanému dovozu, porovnána se situací na trhu mezi rokem 2006 a obdobím šetření, kdy se zde vyskytl levný subvencovaný dovoz.

| (219) | V letech 2005 až 2006, kdy na trhu Společenství nebyly přítomny dovážené subvencované výrobky, se spotřeba zvýšila o přibližně 1,8 milionu tun. Všichni výrobci ve Společenství mohli připravovat své podnikatelské plány v očekávání rychlého růstu a zdravého tržního prostředí. V uvedeném období vzrostly ceny o 19 % a výrobní odvětví Společenství dosáhlo zisku ve výši 18,3 %. V roce 2007 a během období šetření se situace výrazně změnila. Na trh začal pronikat levný subvencovaný dovoz z USA. Přestože se trh dále rozšířil o 1,6 milionu tun, většinu tohoto zvýšení (přes 1 milion tun) představoval subvencovaný dovoz z USA. Výrobní odvětví Společenství získalo jen malý podíl na trhu, jeho hlavní náklady na výrobu bionafty se značně zvýšily o asi 25 %, avšak jeho průměrná prodejní cena se během téhož období zvýšila pouze o asi 4 %. V důsledku toho se jeho celková hospodářská a finanční situace během období šetření zhoršila, neboť zisky se podstatně snížily na méně než 6 % obratu. |
| --- | --- |

(219)

V letech 2005 až 2006, kdy na trhu Společenství nebyly přítomny dovážené subvencované výrobky, se spotřeba zvýšila o přibližně 1,8 milionu tun. Všichni výrobci ve Společenství mohli připravovat své podnikatelské plány v očekávání rychlého růstu a zdravého tržního prostředí. V uvedeném období vzrostly ceny o 19 % a výrobní odvětví Společenství dosáhlo zisku ve výši 18,3 %. V roce 2007 a během období šetření se situace výrazně změnila. Na trh začal pronikat levný subvencovaný dovoz z USA. Přestože se trh dále rozšířil o 1,6 milionu tun, většinu tohoto zvýšení (přes 1 milion tun) představoval subvencovaný dovoz z USA. Výrobní odvětví Společenství získalo jen malý podíl na trhu, jeho hlavní náklady na výrobu bionafty se značně zvýšily o asi 25 %, avšak jeho průměrná prodejní cena se během téhož období zvýšila pouze o asi 4 %. V důsledku toho se jeho celková hospodářská a finanční situace během období šetření zhoršila, neboť zisky se podstatně snížily na méně než 6 % obratu.

| (220) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný subvencovaný dovoz z USA, jehož ceny byly v průběhu období šetření významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a jehož objem značně vzrostl, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství, která se v průběhu období šetření projevila zejména ve zhoršení jeho finanční situace. |
| --- | --- |

(220)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že levný subvencovaný dovoz z USA, jehož ceny byly v průběhu období šetření významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a jehož objem značně vzrostl, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o podstatnou újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství, která se v průběhu období šetření projevila zejména ve zhoršení jeho finanční situace.

6.3.   Účinek jiných faktorů

6.3.1.   Dovoz z ostatních třetích zemí

Tabulka 9

| Ostatní třetí země | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | OŠ |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Celkový dovoz
  (v tunách) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Obsah | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Podíl na trhu | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Index 2005=100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Zdroj: informace poskytnuté žadatelem |

Ostatní třetí země

2004

2005

2006

2007

OŠ

Celkový dovoz

(v tunách)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Obsah

0

100

183

482

493

Podíl na trhu

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Index 2005=100

0

100

122

244

244

Zdroj: informace poskytnuté žadatelem

| (221) | Objev dovozu ze třetích zemí nemohl být při šetření náležitě posouzen z důvodů uvedených v 171. bodě odůvodnění. Údaje ve výše uvedené tabulce se tudíž zakládají na odhadech poskytnutých žadatelem. |
| --- | --- |

(221)

Objev dovozu ze třetích zemí nemohl být při šetření náležitě posouzen z důvodů uvedených v 171. bodě odůvodnění. Údaje ve výše uvedené tabulce se tudíž zakládají na odhadech poskytnutých žadatelem.

| (222) | Dovoz ze třetích zemí, kterého se netýká toto šetření, vzrostl z přibližně 30 000 tun v roce 2005 na 147 812 tun během období šetření. To vedlo k mírnému zvýšení podílu na trhu o 1,3 procentního bodu v témže období. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, pouze v zanedbatelné míře. |
| --- | --- |

(222)

Dovoz ze třetích zemí, kterého se netýká toto šetření, vzrostl z přibližně 30 000 tun v roce 2005 na 147 812 tun během období šetření. To vedlo k mírnému zvýšení podílu na trhu o 1,3 procentního bodu v témže období. Byl proto vyvozen předběžný závěr, že dovoz z ostatních třetích zemí mohl přispět k újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, pouze v zanedbatelné míře.

6.3.2.   Vývoj poptávky

| (223) | Vzhledem ke značnému zvýšení poptávky v posuzovaném období a analyzovaném období nelze podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství během období šetření, přičíst zanedbatelnému poklesu poptávky (– 0,5 %) zaznamenanému na trhu Společenství mezi rokem 2007 a obdobím šetření. |
| --- | --- |

(223)

Vzhledem ke značnému zvýšení poptávky v posuzovaném období a analyzovaném období nelze podstatnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství během období šetření, přičíst zanedbatelnému poklesu poptávky (– 0,5 %) zaznamenanému na trhu Společenství mezi rokem 2007 a obdobím šetření.

6.3.3.   Rozhodnutí přijatá veřejnými orgány

| (224) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že znovuzavedení energetických daní z bionafty v Německu (19) mělo negativně ovlivnit hospodářskou situaci výrobců ve Společenství, kteří zásobují uvedený členský stát. |
| --- | --- |

(224)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že znovuzavedení energetických daní z bionafty v Německu (19) mělo negativně ovlivnit hospodářskou situaci výrobců ve Společenství, kteří zásobují uvedený členský stát.

| (225) | Z šetření vyplynulo, že na čistá biopaliva používaná v Německu se skutečně od roku 1999 vztahovala daňová pobídka, která byla od 1. srpna 2006 omezena. Dne 1. ledna 2007 však byl zaveden požadavek na povinné míšení (20), který stanovil pro bionaftu kvótu ve výši 4,4 %, vypočtenou na základě energetického obsahu veškeré ropy a nafty uváděné na německý trh pro dopravní účely. Hospodářské subjekty, které tuto kvótu nesplní, musí zaplatit pokutu ve výši 0,60 EUR za litr bionafty, která této kvóty nedosahuje. Zdá se, že tento požadavek na povinné míšení do značné míry kompenzuje údajné ztráty z prodeje a vyrovnává omezení pobídek. Šetření ukázalo, že objem prodeje výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, kteří zásobují německý trh, vzrostl mezi rokem 2006 a obdobím šetření o 68 %. |
| --- | --- |

(225)

Z šetření vyplynulo, že na čistá biopaliva používaná v Německu se skutečně od roku 1999 vztahovala daňová pobídka, která byla od 1. srpna 2006 omezena. Dne 1. ledna 2007 však byl zaveden požadavek na povinné míšení (20), který stanovil pro bionaftu kvótu ve výši 4,4 %, vypočtenou na základě energetického obsahu veškeré ropy a nafty uváděné na německý trh pro dopravní účely. Hospodářské subjekty, které tuto kvótu nesplní, musí zaplatit pokutu ve výši 0,60 EUR za litr bionafty, která této kvóty nedosahuje. Zdá se, že tento požadavek na povinné míšení do značné míry kompenzuje údajné ztráty z prodeje a vyrovnává omezení pobídek. Šetření ukázalo, že objem prodeje výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, kteří zásobují německý trh, vzrostl mezi rokem 2006 a obdobím šetření o 68 %.

| (226) | Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že rozhodnutí přijatá veřejnými orgány ve Společenství nemohou narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(226)

Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že rozhodnutí přijatá veřejnými orgány ve Společenství nemohou narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

6.3.4.   Nevyužitá výrobní kapacita výrobců ve Společenství

| (227) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že mnohé společnosti ve Společenství, povzbuzené opatřeními ze strany veřejného orgánu na podporu výroby bionafty, se rozhodly investovat do rozšíření stávající výrobní kapacity a do nových závodů. Tato strana dokládala, že výrobní kapacita pro bionaftu ve Společenství dosahovala během období šetření 11,5 milionů tun. Dále uváděla, že vzhledem k tomu, že vývoj spotřeby nesplnil očekávání, zůstala značná část výrobní kapacity nevyužitá, k čemuž by došlo i bez dovozu z USA. Výsledkem bylo, že související fixní náklady měly negativní dopad na ziskovost a také na návratnost investic a peněžní tok výrobců ve Společenství. |
| --- | --- |

(227)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že mnohé společnosti ve Společenství, povzbuzené opatřeními ze strany veřejného orgánu na podporu výroby bionafty, se rozhodly investovat do rozšíření stávající výrobní kapacity a do nových závodů. Tato strana dokládala, že výrobní kapacita pro bionaftu ve Společenství dosahovala během období šetření 11,5 milionů tun. Dále uváděla, že vzhledem k tomu, že vývoj spotřeby nesplnil očekávání, zůstala značná část výrobní kapacity nevyužitá, k čemuž by došlo i bez dovozu z USA. Výsledkem bylo, že související fixní náklady měly negativní dopad na ziskovost a také na návratnost investic a peněžní tok výrobců ve Společenství.

| (228) | V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření se zaměřilo na situaci výrobců ve Společenství. Přestože je pravda, že výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství vzrostla (+ 189 %) relativně více než poptávka (+ 106 %), je třeba uvést, že hlavními prvky, které jsou určující pro výši nákladů na výrobu bionafty, jsou variabilní náklady. Jak je tedy uvedeno ve 211. bodě odůvodnění, představují suroviny pro výrobu bionafty 80 % celkových nákladů. Z dalšího zkoumání tohoto tvrzení vyplynulo, že při výrobě a prodeji bionafty představovaly fixní náklady pouhých 6 % celkových nákladů. Jakýkoli údajný dopad zvýšení fixních nákladů, vyplývající z nevyužité kapacity, tak nemůže vysvětlit podstatné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření. |
| --- | --- |

(228)

V tomto ohledu je třeba poznamenat, že šetření se zaměřilo na situaci výrobců ve Společenství. Přestože je pravda, že výrobní kapacita výrobního odvětví Společenství vzrostla (+ 189 %) relativně více než poptávka (+ 106 %), je třeba uvést, že hlavními prvky, které jsou určující pro výši nákladů na výrobu bionafty, jsou variabilní náklady. Jak je tedy uvedeno ve 211. bodě odůvodnění, představují suroviny pro výrobu bionafty 80 % celkových nákladů. Z dalšího zkoumání tohoto tvrzení vyplynulo, že při výrobě a prodeji bionafty představovaly fixní náklady pouhých 6 % celkových nákladů. Jakýkoli údajný dopad zvýšení fixních nákladů, vyplývající z nevyužité kapacity, tak nemůže vysvětlit podstatné zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství v průběhu období šetření.

| (229) | Dále je třeba poznamenat, že v tabulce 4 výše je zmíněno, že míra využití kapacity výrobců ve Společenství zařazených do vzorku činila během období šetření 80 %. Údajná nadměrná kapacita ve Společenství tak v případě výrobců ve Společenství zařazených do vzorku nebyla prokázána. |
| --- | --- |

(229)

Dále je třeba poznamenat, že v tabulce 4 výše je zmíněno, že míra využití kapacity výrobců ve Společenství zařazených do vzorku činila během období šetření 80 %. Údajná nadměrná kapacita ve Společenství tak v případě výrobců ve Společenství zařazených do vzorku nebyla prokázána.

| (230) | Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že negativní dopad, který mohla mít nevyužitá výrobní kapacita na výrobní odvětví Společenství, nebyl takového rozsahu, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(230)

Na základě výše uvedených skutečností se usuzuje, že negativní dopad, který mohla mít nevyužitá výrobní kapacita na výrobní odvětví Společenství, nebyl takového rozsahu, aby narušil příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.

6.3.5.   Zvýšená poptávka po výchozích produktech a růst cen

| (231) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že zvýšená poptávka po řepkovém semeni a řepkovém oleji vedla ke zvýšení cen surovin ve Společenství. Skutečnost, že výrobci ve Společenství se spoléhají na řepkový olej jako hlavní surovinu, by vysvětlovala, proč mohli být postiženi více než jiní výrobci používající pro výrobu bionafty jiné rostlinné oleje, jako např. sojový nebo palmový olej. |
| --- | --- |

(231)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že zvýšená poptávka po řepkovém semeni a řepkovém oleji vedla ke zvýšení cen surovin ve Společenství. Skutečnost, že výrobci ve Společenství se spoléhají na řepkový olej jako hlavní surovinu, by vysvětlovala, proč mohli být postiženi více než jiní výrobci používající pro výrobu bionafty jiné rostlinné oleje, jako např. sojový nebo palmový olej.

| (232) | Nejprve je třeba uvést, že v rámci šetření se zjistilo, že výrobci ve Společenství zařazení do vzorku se při výrobě bionafty nespoléhají výhradně na řepkový olej, ale i na jiné rostlinné oleje (sojový, palmový, slunečnicový) a příležitostně i na živočišné tuky. |
| --- | --- |

(232)

Nejprve je třeba uvést, že v rámci šetření se zjistilo, že výrobci ve Společenství zařazení do vzorku se při výrobě bionafty nespoléhají výhradně na řepkový olej, ale i na jiné rostlinné oleje (sojový, palmový, slunečnicový) a příležitostně i na živočišné tuky.

| (233) | Dále, jak se uvádí výše ve 211. bodě odůvodnění, muselo výrobní odvětví Společenství během analyzovaného období čelit značnému zvýšení nákladů na suroviny (výchozí produkty). Na tento vývoj však je třeba nahlížet v souvislosti s obecným zvýšením cen zemědělských produktů na celém světě; v tomto ohledu se uvádí, že zvýšení cen sojového oleje (hlavní surovina používaná výrobci v dotčené zemi) bylo v témže období výraznější. Zvýšení cen výchozích produktů se tudíž dotklo všech druhů bionafty. |
| --- | --- |

(233)

Dále, jak se uvádí výše ve 211. bodě odůvodnění, muselo výrobní odvětví Společenství během analyzovaného období čelit značnému zvýšení nákladů na suroviny (výchozí produkty). Na tento vývoj však je třeba nahlížet v souvislosti s obecným zvýšením cen zemědělských produktů na celém světě; v tomto ohledu se uvádí, že zvýšení cen sojového oleje (hlavní surovina používaná výrobci v dotčené zemi) bylo v témže období výraznější. Zvýšení cen výchozích produktů se tudíž dotklo všech druhů bionafty.

| (234) | V rámci trhu s účinnou hospodářskou soutěží by se mělo očekávat, že se výrobci budou schopni vyrovnat se zvýšením nákladů a přenést je na trh. Šetření však ukázalo, že tlak způsobený prudkým nárůstem levného subvencovaného dovozu na trhu Společenství neumožnil výrobcům ve Společenství stanovit své prodejní ceny na základě podmínek na trhu a zvýšení nákladů. Jak již bylo uvedeno, také cena hlavního vstupního produktu používaného americkými výrobci, tj. sojového oleje, se během analyzovaného období výrazně zvýšila. Toto zvýšení nákladů v USA se však neodrazilo v cenách subvencovaného dovozu na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(234)

V rámci trhu s účinnou hospodářskou soutěží by se mělo očekávat, že se výrobci budou schopni vyrovnat se zvýšením nákladů a přenést je na trh. Šetření však ukázalo, že tlak způsobený prudkým nárůstem levného subvencovaného dovozu na trhu Společenství neumožnil výrobcům ve Společenství stanovit své prodejní ceny na základě podmínek na trhu a zvýšení nákladů. Jak již bylo uvedeno, také cena hlavního vstupního produktu používaného americkými výrobci, tj. sojového oleje, se během analyzovaného období výrazně zvýšila. Toto zvýšení nákladů v USA se však neodrazilo v cenách subvencovaného dovozu na trhu Společenství.

| (235) | Za těchto okolností nemůže zvýšení cen surovin narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, která vznikla výrobnímu odvětví Společenství. |
| --- | --- |

(235)

Za těchto okolností nemůže zvýšení cen surovin narušit příčinnou souvislost mezi subvencovaným dovozem a podstatnou újmou, která vznikla výrobnímu odvětví Společenství.

6.3.6.   Vývoj cen minerální nafty

| (236) | Jedna zúčastněná strana namítla, že z důvodu silné souvislosti mezi cenami minerální nafty a bionafty způsobilo zvýšení cen bionafty, jež bylo prudší než zvýšení cen minerální nafty, zvláště v Německu, pokles prodeje u výrobců zásobujících trh v uvedeném členském státě. |
| --- | --- |

(236)

Jedna zúčastněná strana namítla, že z důvodu silné souvislosti mezi cenami minerální nafty a bionafty způsobilo zvýšení cen bionafty, jež bylo prudší než zvýšení cen minerální nafty, zvláště v Německu, pokles prodeje u výrobců zásobujících trh v uvedeném členském státě.

| (237) | Nejprve je třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné informace na podporu svého tvrzení. Navíc v rozporu s tím, co dotyčná strana uváděla, šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství během analyzovaného období zvýšilo svůj prodej a podíl na trhu. Jelikož ceny surové ropy se udávají na světové úrovni, musel by být prodej dotčeného výrobku ovlivněn stejně jako prodej bionafty vyrobené ve Společenství |
| --- | --- |

(237)

Nejprve je třeba uvést, že dotyčná strana neposkytla žádné informace na podporu svého tvrzení. Navíc v rozporu s tím, co dotyčná strana uváděla, šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství během analyzovaného období zvýšilo svůj prodej a podíl na trhu. Jelikož ceny surové ropy se udávají na světové úrovni, musel by být prodej dotčeného výrobku ovlivněn stejně jako prodej bionafty vyrobené ve Společenství

| (238) | Na základě výše uvedeného byl tento argument odmítnut. |
| --- | --- |

(238)

Na základě výše uvedeného byl tento argument odmítnut.

6.3.7.   Význam umístění závodů na výrobu bionafty ve Společenství

| (239) | Jedna zúčastněná strana uvedla, že umístění výrobce bionafty je významné z hlediska konkurenceschopnosti, a pro ilustraci uvádí Německo, kde výrobci bionafty nacházející se ve vnitrozemí musí vynakládat vysoké náklady na přepravu, jelikož všichni významní zákazníci, zejména rafinerie a zařízení na výrobu směsí, se nacházejí na pobřeží. |
| --- | --- |

(239)

Jedna zúčastněná strana uvedla, že umístění výrobce bionafty je významné z hlediska konkurenceschopnosti, a pro ilustraci uvádí Německo, kde výrobci bionafty nacházející se ve vnitrozemí musí vynakládat vysoké náklady na přepravu, jelikož všichni významní zákazníci, zejména rafinerie a zařízení na výrobu směsí, se nacházejí na pobřeží.

| (240) | Z šetření vyplynulo, že pouze malý počet výrobců ve Společenství se nachází ve vnitrozemí. U některých z těchto výrobců se navíc zjistilo, že rafinerie existují také v jejich blízkosti ve vnitrozemí. U ostatních šetření prokázalo, že veškeré nevýhody výrobců bionafty usazených ve vnitrozemí, tj. vzdálenost, jež je dělí od zákazníků (výroba směsí, rafinerie), jsou vykompenzovány blízkostí lisoven olejů a/nebo dodavatelů surovin. |
| --- | --- |

(240)

Z šetření vyplynulo, že pouze malý počet výrobců ve Společenství se nachází ve vnitrozemí. U některých z těchto výrobců se navíc zjistilo, že rafinerie existují také v jejich blízkosti ve vnitrozemí. U ostatních šetření prokázalo, že veškeré nevýhody výrobců bionafty usazených ve vnitrozemí, tj. vzdálenost, jež je dělí od zákazníků (výroba směsí, rafinerie), jsou vykompenzovány blízkostí lisoven olejů a/nebo dodavatelů surovin.

| (241) | Na základě výše uvedeného bylo tvrzení, že umístění závodu ve vnitrozemí působí výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu, zamítnuto. |
| --- | --- |

(241)

Na základě výše uvedeného bylo tvrzení, že umístění závodu ve vnitrozemí působí výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu, zamítnuto.

6.3.8.   Výrobci ve spojení s vývozci v USA

| (242) | Je třeba uvést, že dopad dovozu z USA, který uskutečnily tři společnosti uvedené ve 162. bodě odůvodnění, byl zohledněn při analýze účinků subvencovaného dovozu z USA, jak se uvádí ve 214. až 220. bodě odůvodnění. Pokud jde o prodej jimi vyrobené bionafty, neodhalilo šetření rozdílnou cenovou politiku nebo chování než u výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, zejména během období šetření. |
| --- | --- |

(242)

Je třeba uvést, že dopad dovozu z USA, který uskutečnily tři společnosti uvedené ve 162. bodě odůvodnění, byl zohledněn při analýze účinků subvencovaného dovozu z USA, jak se uvádí ve 214. až 220. bodě odůvodnění. Pokud jde o prodej jimi vyrobené bionafty, neodhalilo šetření rozdílnou cenovou politiku nebo chování než u výrobců ve Společenství zařazených do vzorku, zejména během období šetření.

6.4.   Závěr o příčinné souvislosti

| (243) | Výše uvedená analýza prokázala, že se mezi rokem 2005 a obdobím šetření podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z USA i jeho podíl na trhu. Současně bylo zjištěno, že ceny u tohoto dovozu byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství během období šetření. |
| --- | --- |

(243)

Výše uvedená analýza prokázala, že se mezi rokem 2005 a obdobím šetření podstatně zvýšil objem levného subvencovaného dovozu pocházejícího z USA i jeho podíl na trhu. Současně bylo zjištěno, že ceny u tohoto dovozu byly výrazně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství během období šetření.

| (244) | Různá zjištění v rámci šetření a provedená analýza, týkající se období 2005–2006 v porovnání s obdobím mezi rokem 2007 a obdobím šetření, ukázaly, že existuje jasná časová souvislost mezi prudkým zvýšením objemu levného dovozu z USA a podstatným zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, a to zvláště během období šetření. |
| --- | --- |

(244)

Různá zjištění v rámci šetření a provedená analýza, týkající se období 2005–2006 v porovnání s obdobím mezi rokem 2007 a obdobím šetření, ukázaly, že existuje jasná časová souvislost mezi prudkým zvýšením objemu levného dovozu z USA a podstatným zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství, a to zvláště během období šetření.

| (245) | Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že subvencovaný dovoz z USA způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení. |
| --- | --- |

(245)

Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství náležitě odlišeny a odděleny od účinků subvencovaného dovozu působících újmu, se předběžně vyvozuje závěr, že subvencovaný dovoz z USA způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 8 odst. 6 základního nařízení.

7.   ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ

7.1.   Předběžná poznámka

| (246) | V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvencování působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijmout antisubvenční opatření. Při zjišťování zájmu Společenství se vycházelo z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku. |
| --- | --- |

(246)

V souladu s článkem 31 základního nařízení Komise zkoumala, zda navzdory závěru o subvencování působícím újmu neexistují přesvědčivé důvody pro závěr, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijmout antisubvenční opatření. Při zjišťování zájmu Společenství se vycházelo z vyhodnocení všech různých relevantních zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců, dodavatelů surovin a uživatelů dotčeného výrobku.

7.2.   Zájem výrobního odvětví Společenství

7.2.1.   Účinky uložení nebo neuložení opatření na výrobní odvětví Společenství

| (247) | Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z USA. Nepřijetí opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Společenství. Situace výrobního odvětví Společenství byla zvláště ovlivněna poklesem ziskovosti o 12,6 procentních bodů mezi rokem 2005 a obdobím šetření, který byl způsoben nedostatečným zvýšením cen. S ohledem na klesající trend ziskovosti je tedy velmi pravděpodobné, že pokud nebudou přijata žádná opatření, finanční situace výrobního odvětví Společenství se bude dále zhoršovat. To by mohlo nakonec vést k omezení výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice ve Společenství. |
| --- | --- |

(247)

Jak je uvedeno výše, výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu způsobenou subvencovaným dovozem z USA. Nepřijetí opatření by s největší pravděpodobností vedlo k pokračování negativního vývoje finanční situace výrobního odvětví Společenství. Situace výrobního odvětví Společenství byla zvláště ovlivněna poklesem ziskovosti o 12,6 procentních bodů mezi rokem 2005 a obdobím šetření, který byl způsoben nedostatečným zvýšením cen. S ohledem na klesající trend ziskovosti je tedy velmi pravděpodobné, že pokud nebudou přijata žádná opatření, finanční situace výrobního odvětví Společenství se bude dále zhoršovat. To by mohlo nakonec vést k omezení výroby a dalšímu rušení výrobních podniků, což by ohrozilo zaměstnanost a investice ve Společenství.

| (248) | Má se za to, že uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Společenství je výsledkem obtížné soutěže s levným subvencovaným dovozem z USA. Uložení antisubvenčních opatření by pravděpodobně výrobnímu odvětví Společenství umožnilo udržet svou ziskovost na úrovních považovaných za nezbytné pro toto odvětví náročné na kapitál. |
| --- | --- |

(248)

Má se za to, že uložení opatření by obnovilo spravedlivou hospodářskou soutěž na trhu. Je třeba poznamenat, že klesající trend ziskovosti výrobního odvětví Společenství je výsledkem obtížné soutěže s levným subvencovaným dovozem z USA. Uložení antisubvenčních opatření by pravděpodobně výrobnímu odvětví Společenství umožnilo udržet svou ziskovost na úrovních považovaných za nezbytné pro toto odvětví náročné na kapitál.

| (249) | Závěrem lze uvést, že se očekávalo, že by opatření výrobnímu odvětví Společenství účinně poskytla příležitost překonat subvencování působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření. |
| --- | --- |

(249)

Závěrem lze uvést, že se očekávalo, že by opatření výrobnímu odvětví Společenství účinně poskytla příležitost překonat subvencování působící újmu, který byl zjištěn v rámci tohoto šetření.

7.3.   Zájem dovozců/obchodníků ve Společenství, kteří nejsou ve spojení

| (250) | Po zahájení řízení bylo kontaktováno přibližně 25 dovozců/obchodníků ve Společenství, kteří nejsou ve spojení. Tyto strany nicméně nespolupracovaly. |
| --- | --- |

(250)

Po zahájení řízení bylo kontaktováno přibližně 25 dovozců/obchodníků ve Společenství, kteří nejsou ve spojení. Tyto strany nicméně nespolupracovaly.

| (251) | Za této situace nebylo předběžně možné přesně posoudit možný dopad opatření na dovozce. |
| --- | --- |

(251)

Za této situace nebylo předběžně možné přesně posoudit možný dopad opatření na dovozce.

7.4.   Zájem uživatelů

| (252) | Všechny známé uživatelské společnosti působící v oblasti výroby a distribuce minerální nafty a uskutečňující povinné míšení minerální nafty s bionaftou byly po zahájení řízení kontaktovány a byly jim zaslány dotazníky. |
| --- | --- |

(252)

Všechny známé uživatelské společnosti působící v oblasti výroby a distribuce minerální nafty a uskutečňující povinné míšení minerální nafty s bionaftou byly po zahájení řízení kontaktovány a byly jim zaslány dotazníky.

| (253) | Spolupracovala pouze jedna uživatelská společnost. Tento uživatel v odpovědi na dotazník uvedl, že je nakloněn zastavení přílivu levného dovozu z USA, neboť narušuje hospodářskou soutěž ve Společenství a toto narušení působí újmu společnostem zabývajícím se výrobou a prodejem nafty, jelikož někteří konkurenti, kteří od nakupování tohoto levného výrobku neupustili, mají nespravedlivou konkurenční výhodu oproti těm, kteří jej nenakupují. Uvedl též, že opatření by umožnila opětovné zahájení provozu zařízení na výrobu esterů (zejména v Německu) a/nebo by umožnila, aby pokračovaly projekty na zřizování nových podniků pro esterifikaci ve Společenství. Jelikož estery se v Evropě tradičně vyrábějí z řepkového semene (surovina lepší kvality než palmový či sojový olej používaný pro výrobu B99), zvýšení počtu výrobců v Evropě by tak znamenalo více kvalitnějších výrobků, což by vedlo k poklesu cen esterů ve prospěch spotřebitelů. |
| --- | --- |

(253)

Spolupracovala pouze jedna uživatelská společnost. Tento uživatel v odpovědi na dotazník uvedl, že je nakloněn zastavení přílivu levného dovozu z USA, neboť narušuje hospodářskou soutěž ve Společenství a toto narušení působí újmu společnostem zabývajícím se výrobou a prodejem nafty, jelikož někteří konkurenti, kteří od nakupování tohoto levného výrobku neupustili, mají nespravedlivou konkurenční výhodu oproti těm, kteří jej nenakupují. Uvedl též, že opatření by umožnila opětovné zahájení provozu zařízení na výrobu esterů (zejména v Německu) a/nebo by umožnila, aby pokračovaly projekty na zřizování nových podniků pro esterifikaci ve Společenství. Jelikož estery se v Evropě tradičně vyrábějí z řepkového semene (surovina lepší kvality než palmový či sojový olej používaný pro výrobu B99), zvýšení počtu výrobců v Evropě by tak znamenalo více kvalitnějších výrobků, což by vedlo k poklesu cen esterů ve prospěch spotřebitelů.

| (254) | Jedno sdružení uživatelů, zastupující zájmy dopravců v jednom členském státě, uvedlo, že uložení opatření by mělo na činnost jeho členů opačný účinek. Uvádělo, že nafta představuje 20 až 25 % nákladů v dopravním odvětví a že vzhledem k nízké ziskovosti daného odvětví (0–5 %) je cena nafty rozhodující pro přežití tisíců společností. Tato tvrzení však nemohla být ověřena, jelikož jednotliví členové daného sdružení nezaslali odpovědi na dotazník. |
| --- | --- |

(254)

Jedno sdružení uživatelů, zastupující zájmy dopravců v jednom členském státě, uvedlo, že uložení opatření by mělo na činnost jeho členů opačný účinek. Uvádělo, že nafta představuje 20 až 25 % nákladů v dopravním odvětví a že vzhledem k nízké ziskovosti daného odvětví (0–5 %) je cena nafty rozhodující pro přežití tisíců společností. Tato tvrzení však nemohla být ověřena, jelikož jednotliví členové daného sdružení nezaslali odpovědi na dotazník.

| (255) | Za této situace byl vyvozen předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací by se účinek vyrovnávacích opatření jevil jako nejednoznačný a že tedy nelze učinit jasný závěr o existenci přesvědčivých důvodů pro nepřijetí opatření v zájmu uživatelů v tomto konkrétním případě. |
| --- | --- |

(255)

Za této situace byl vyvozen předběžný závěr, že na základě poskytnutých informací by se účinek vyrovnávacích opatření jevil jako nejednoznačný a že tedy nelze učinit jasný závěr o existenci přesvědčivých důvodů pro nepřijetí opatření v zájmu uživatelů v tomto konkrétním případě.

7.5.   Zájem dodavatelů surovin

| (256) | Na dotazník odpovědělo šest dodavatelů. Čtyři z nich podpořili uložení antisubvenčních opatření a uvedli, že pokud antisubvenční opatření nebudou uložena, bude tím ohrožena dlouhodobá existence výrobního odvětví Společenství. V takovém případě by došlo k jednoznačnému negativnímu dopadu na jejich situaci. |
| --- | --- |

(256)

Na dotazník odpovědělo šest dodavatelů. Čtyři z nich podpořili uložení antisubvenčních opatření a uvedli, že pokud antisubvenční opatření nebudou uložena, bude tím ohrožena dlouhodobá existence výrobního odvětví Společenství. V takovém případě by došlo k jednoznačnému negativnímu dopadu na jejich situaci.

| (257) | Ostatní dva dodavatelé ve spojení s vyvážejícími výrobci bionafty v USA uvedli, že možná opatření by neměla mít podstatný dopad, jelikož by vedla ke změně obchodního toku (přechod na dovoz ze zemí, na které se opatření nevztahují). |
| --- | --- |

(257)

Ostatní dva dodavatelé ve spojení s vyvážejícími výrobci bionafty v USA uvedli, že možná opatření by neměla mít podstatný dopad, jelikož by vedla ke změně obchodního toku (přechod na dovoz ze zemí, na které se opatření nevztahují).

| (258) | Na základě těchto skutečností mohl být učiněn závěr, že uložení opatření by mělo mít na situaci dodavatelů surovin celkově pozitivní účinek. |
| --- | --- |

(258)

Na základě těchto skutečností mohl být učiněn závěr, že uložení opatření by mělo mít na situaci dodavatelů surovin celkově pozitivní účinek.

7.6.   Narušení hospodářské soutěže a obchodu

| (259) | Jedna zúčastněná strana upozornila na nesoulad tohoto řízení s rozhodnutími přijatými na mezinárodní úrovni a na úrovni Společenství, pokud jde o podporu výroby a prodeje biopaliv v souvislosti s ochranou životního prostředí a o snížení závislosti na minerálních palivech. |
| --- | --- |

(259)

Jedna zúčastněná strana upozornila na nesoulad tohoto řízení s rozhodnutími přijatými na mezinárodní úrovni a na úrovni Společenství, pokud jde o podporu výroby a prodeje biopaliv v souvislosti s ochranou životního prostředí a o snížení závislosti na minerálních palivech.

| (260) | V tomto ohledu je třeba poznamenat, že článek 31 základního nařízení požaduje, aby se zvláště přihlíželo k nutnosti odstranit účinky subvencování působícího újmu, které spočívají v narušení obchodu, a obnovit účinnou hospodářskou soutěž. Za těchto okolností nemohou být obecná hlediska ochrany životního prostředí a dodávek minerální nafty při analýze brána v potaz a nemohou také odůvodnit nekalé obchodní praktiky. |
| --- | --- |

(260)

V tomto ohledu je třeba poznamenat, že článek 31 základního nařízení požaduje, aby se zvláště přihlíželo k nutnosti odstranit účinky subvencování působícího újmu, které spočívají v narušení obchodu, a obnovit účinnou hospodářskou soutěž. Za těchto okolností nemohou být obecná hlediska ochrany životního prostředí a dodávek minerální nafty při analýze brána v potaz a nemohou také odůvodnit nekalé obchodní praktiky.

| (261) | Co se týká trhu Společenství, budou dotčení američtí vyvážející výrobci po uložení antisubvenčních opatření vzhledem k svému silnému postavení na trhu pravděpodobně nadále prodávat své výrobky, ačkoli za ceny, které nejsou subvencované. Rovněž je pravděpodobné, že na trhu Společenství bude stále existovat dostatečný počet velkých konkurentů, zejména výrobců ve Společenství, kteří dočasně zastavili výrobu, a dalších, kteří nebyli schopni zahájit výrobní činnost z důvodu subvencovaného dovozu. V tomto ohledu je třeba uvést, že na počátku analyzovaného období představoval prodej výrobců ve Společenství nezastoupených v tomto šetření alespoň 30 % trhu Společenství a tento podíl se výrazně snížil kvůli subvencovanému dovozu z USA. Je proto pravděpodobné, že uživatelé si budou moci nadále vybírat mezi různými dodavateli bionafty. Pokud by však nebyla opatření uložena, budoucnost výrobního odvětví Společenství by byla ohrožena. Jeho zánik by významně omezil hospodářskou soutěž na trhu Společenství. |
| --- | --- |

(261)

Co se týká trhu Společenství, budou dotčení američtí vyvážející výrobci po uložení antisubvenčních opatření vzhledem k svému silnému postavení na trhu pravděpodobně nadále prodávat své výrobky, ačkoli za ceny, které nejsou subvencované. Rovněž je pravděpodobné, že na trhu Společenství bude stále existovat dostatečný počet velkých konkurentů, zejména výrobců ve Společenství, kteří dočasně zastavili výrobu, a dalších, kteří nebyli schopni zahájit výrobní činnost z důvodu subvencovaného dovozu. V tomto ohledu je třeba uvést, že na počátku analyzovaného období představoval prodej výrobců ve Společenství nezastoupených v tomto šetření alespoň 30 % trhu Společenství a tento podíl se výrazně snížil kvůli subvencovanému dovozu z USA. Je proto pravděpodobné, že uživatelé si budou moci nadále vybírat mezi různými dodavateli bionafty. Pokud by však nebyla opatření uložena, budoucnost výrobního odvětví Společenství by byla ohrožena. Jeho zánik by významně omezil hospodářskou soutěž na trhu Společenství.

7.7.   Závěr o zájmu Společenství

| (262) | Uložení opatření na dovoz bionafty pocházející z USA by byl nepochybně v zájmu výrobního odvětví Společenství. Tato opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnila dosáhnout růstu a vyrovnat se s újmou způsobenou subvencovaným dovozem. Pokud by však nebyla uložena žádná opatření, je pravděpodobné, že hospodářská situace výrobního odvětví Společenství by se nadále zhoršovala a svou činnost by ukončilo ještě více hospodářských subjektů. Ačkoli nebylo možno učinit jasný závěr, co se týče uživatelů a dovozců, mělo by uložení opatření být též v zájmu dodavatelů surovin. |
| --- | --- |

(262)

Uložení opatření na dovoz bionafty pocházející z USA by byl nepochybně v zájmu výrobního odvětví Společenství. Tato opatření by výrobnímu odvětví Společenství umožnila dosáhnout růstu a vyrovnat se s újmou způsobenou subvencovaným dovozem. Pokud by však nebyla uložena žádná opatření, je pravděpodobné, že hospodářská situace výrobního odvětví Společenství by se nadále zhoršovala a svou činnost by ukončilo ještě více hospodářských subjektů. Ačkoli nebylo možno učinit jasný závěr, co se týče uživatelů a dovozců, mělo by uložení opatření být též v zájmu dodavatelů surovin.

| (263) | S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují z hlediska zájmu Společenství žádné přesvědčivé důvody proti uložení vyrovnávacího cla. |
| --- | --- |

(263)

S ohledem na výše uvedené skutečnosti se vyvozuje předběžný závěr, že v tomto případě neexistují z hlediska zájmu Společenství žádné přesvědčivé důvody proti uložení vyrovnávacího cla.

8.   NÁVRH PROZATÍMNÍCH ANTISUBVENČNÍCH OPATŘENÍ

8.1.   Úroveň pro odstranění újmy

| (264) | Vzhledem k závěrům ohledně subvencování, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní antisubvenční opatření, aby se předešlo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Společenství působí subvencovaný dovoz. |
| --- | --- |

(264)

Vzhledem k závěrům ohledně subvencování, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní antisubvenční opatření, aby se předešlo další újmě, kterou výrobnímu odvětví Společenství působí subvencovaný dovoz.

| (265) | Úroveň vyrovnávacích opatření by měla být dostatečná, aby bylo možné odstranit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství z důvodů subvencovaného dovozu, aniž by se překročilo zjištěné subvenční rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků subvencování působícího újmu, se uvažovalo, že opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby realizovalo zisk před zdaněním, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dovozu subvencovaných výrobků. |
| --- | --- |

(265)

Úroveň vyrovnávacích opatření by měla být dostatečná, aby bylo možné odstranit újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství z důvodů subvencovaného dovozu, aniž by se překročilo zjištěné subvenční rozpětí. Při výpočtu výše cla nutného k odstranění účinků subvencování působícího újmu, se uvažovalo, že opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství, aby realizovalo zisk před zdaněním, kterého by bylo možné dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez přítomnosti dovozu subvencovaných výrobků.

| (266) | Za tímto účelem lze pokládat ziskové rozpětí ve výši 15 % z obratu za přiměřenou míru, kterou by při neexistenci subvencování působícího újmu mohlo výrobní odvětví Společenství očekávat s ohledem na výkonnost výrobního odvětví Společenství v první fázi posuzovaného období (2004, 2005 a 2006) a která by měla představovat rozumnou záruku pro dlouhodobé produktivní investice v tomto nově vzniklém výrobním odvětví. |
| --- | --- |

(266)

Za tímto účelem lze pokládat ziskové rozpětí ve výši 15 % z obratu za přiměřenou míru, kterou by při neexistenci subvencování působícího újmu mohlo výrobní odvětví Společenství očekávat s ohledem na výkonnost výrobního odvětví Společenství v první fázi posuzovaného období (2004, 2005 a 2006) a která by měla představovat rozumnou záruku pro dlouhodobé produktivní investice v tomto nově vzniklém výrobním odvětví.

| (267) | Potřebné zvýšení cen pak bylo stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, zjištěné pro účely výpočtu cenového podbízení, s cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Cena nepůsobící újmu se získala úpravou prodejní ceny výrobců ve Společenství zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procentní podíl z celkové dovozní hodnoty CIF. |
| --- | --- |

(267)

Potřebné zvýšení cen pak bylo stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, zjištěné pro účely výpočtu cenového podbízení, s cenou obdobného výrobku prodávaného výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Cena nepůsobící újmu se získala úpravou prodejní ceny výrobců ve Společenství zařazených do vzorku o skutečné zisky/ztráty dosažené v průběhu období šetření a připočtením zmíněného ziskového rozpětí. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procentní podíl z celkové dovozní hodnoty CIF.

| (268) | Společnost, jíž byla poskytnuta možnost individuálního přezkoumání, jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, neposkytla uspokojivé údaje ohledně prodeje na vývoz do Společenství a opětovného prodeje svého dovozce ve spojení ve Společenství. Společnost byla požádána, aby poskytla určité informace a opravila tak nedostatky, které se objevily v odpovědi na dotazník této společnosti. Komise společnost rovněž uvědomila o tom, že neposkytne-li požadované informace, může dojít k tomu, že se v souladu s článkem 28 základního nařízení k nedostačujícím informacím uvedeným v dotazníku nebude přihlížet, neboť tyto nedostatky neúměrně ztěžují zjištění správných závěrů ohledně této společnosti. |
| --- | --- |

(268)

Společnost, jíž byla poskytnuta možnost individuálního přezkoumání, jak je uvedeno v 9. bodě odůvodnění, neposkytla uspokojivé údaje ohledně prodeje na vývoz do Společenství a opětovného prodeje svého dovozce ve spojení ve Společenství. Společnost byla požádána, aby poskytla určité informace a opravila tak nedostatky, které se objevily v odpovědi na dotazník této společnosti. Komise společnost rovněž uvědomila o tom, že neposkytne-li požadované informace, může dojít k tomu, že se v souladu s článkem 28 základního nařízení k nedostačujícím informacím uvedeným v dotazníku nebude přihlížet, neboť tyto nedostatky neúměrně ztěžují zjištění správných závěrů ohledně této společnosti.

| (269) | Společnost byla informována o důsledcích své částečné spolupráce a dostala příležitost vyjádřit se. Ve lhůtě vyhrazené pro tento účel však neposkytla odpověď. |
| --- | --- |

(269)

Společnost byla informována o důsledcích své částečné spolupráce a dostala příležitost vyjádřit se. Ve lhůtě vyhrazené pro tento účel však neposkytla odpověď.

| (270) | Úroveň pro odstranění újmy byla proto pro tuto společnost provizorně stanovena na úrovni nejvyššího rozpětí újmy zjištěného u společností zařazených do vzorku. |
| --- | --- |

(270)

Úroveň pro odstranění újmy byla proto pro tuto společnost provizorně stanovena na úrovni nejvyššího rozpětí újmy zjištěného u společností zařazených do vzorku.

8.2.   Prozatímní opatření

| (271) | Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na úrovni zjištěného subvenčního rozpětí, která by však neměla přesahovat rozpětí újmy vypočítané v souladu s pravidlem nižšího cla. |
| --- | --- |

(271)

Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že by se v souladu s čl. 12 odst. 1 základního nařízení měla uložit prozatímní vyrovnávací opatření na úrovni zjištěného subvenčního rozpětí, která by však neměla přesahovat rozpětí újmy vypočítané v souladu s pravidlem nižšího cla.

| (272) | Na základě výše uvedeného byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny na základě porovnání rozpětí pro odstranění újmy a subvenčního rozpětí. Navrhovaná vyrovnávací cla se proto stanoví takto:








  Společnost | Rozpětí újmy | Subvenční rozpětí | Sazba vyrovnávacího cla |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 35,1 % | 35,1 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 34,5 % | 34,5 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,1 % | 29,1 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 41,0 % | 41,0 % |
| Vinmar Overseas Limited | 69,9 % | 41,1 % | 41,1 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 37,6 % | 37,6 % |
| Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku | 51,4 % | 36,0 % | 36,0 % |

(272)

Na základě výše uvedeného byly sazby vyrovnávacího cla stanoveny na základě porovnání rozpětí pro odstranění újmy a subvenčního rozpětí. Navrhovaná vyrovnávací cla se proto stanoví takto:

Společnost

Rozpětí újmy

Subvenční rozpětí

Sazba vyrovnávacího cla

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

35,1 %

35,1 %

Cargill Inc.

58,9 %

34,5 %

34,5 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

39,0 %

39,0 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,1 %

29,1 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

41,0 %

41,0 %

Vinmar Overseas Limited

69,9 %

41,1 %

41,1 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

37,6 %

37,6 %

Spolupracující společnosti nezařazené do vzorku

51,4 %

36,0 %

36,0 %

| (273) | Vzhledem ke skutečnosti, že vyrovnávací clo se bude vztahovat na směsi obsahující více než 20 % hmotnostních bionafty, a to úměrně jejich obsahu bionafty, pokládá se pro účely účinného provádění opatření ze strany celních orgánů členských států za vhodné, aby byla cla stanovena jako pevné částky na základě obsahu bionafty. |
| --- | --- |

(273)

Vzhledem ke skutečnosti, že vyrovnávací clo se bude vztahovat na směsi obsahující více než 20 % hmotnostních bionafty, a to úměrně jejich obsahu bionafty, pokládá se pro účely účinného provádění opatření ze strany celních orgánů členských států za vhodné, aby byla cla stanovena jako pevné částky na základě obsahu bionafty.

| (274) | Individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“. |
| --- | --- |

(274)

Individuální vyrovnávací celní sazby pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě závěrů tohoto šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (na rozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně pro dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy uvedenými konkrétními právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné pro „všechny ostatní společnosti“.

9.   POSKYTNUTÍ INFORMACÍ

| (275) | Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Pro účely konečných zjištění bude možná nutné prozatímní zjištění přehodnotit, |
| --- | --- |

(275)

Výše uvedená prozatímní zjištění budou sdělena všem zúčastněným stranám, které budou vyzvány, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Jejich připomínky budou analyzovány a v opodstatněných případech vzaty v úvahu před tím, než bude cokoli stanoveno s konečnou platností. Pro účely konečných zjištění bude možná nutné prozatímní zjištění přehodnotit,

PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:

Článek 1

1.   Ukládá se prozatímní vyrovnávací clo z dovozu monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, obecně „bionafta“, buď v čisté formě nebo ve formě směsi obsahující více než 20 % hmotnostních monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu, kódů KN ex 1516 20 98 (kód TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (kód TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (kód TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (kód TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (kód TARIC 3824909787), pocházejících ze Spojených států amerických.

2.   Sazba prozatímního vyrovnávacího cla použitelná pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené společnostmi uvedenými níže se stanoví takto:

| Společnost | Sazba vyrovnávacího cla
  EUR/t netto | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Společnosti uvedené v příloze | 219,4 | viz příloha |
| Všechny ostatní společnosti | 237,0 | A999 |

Společnost

Sazba vyrovnávacího cla

EUR/t netto

Doplňkový kód TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Společnosti uvedené v příloze

219,4

viz příloha

Všechny ostatní společnosti

237,0

A999

Vyrovnávací clo pro směsi se použije úměrně celkovému hmotnostnímu obsahu monoalkylesterů mastných kyselin a/nebo parafínovaného plynového oleje ze syntézy a/nebo hydrotermální úpravy nefosilního původu (tj. obsahu bionafty) ve směsi.

3.   Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství podléhá složení jistoty odpovídající výši prozatímního cla.

4.   Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.

Článek 2

1.   Aniž je dotčen článek 30 nařízení (ES) č. 2026/97, mohou zúčastněné strany požádat o zveřejnění zásadních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo přijato toto nařízení, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě 16 dní od data vstupu tohoto nařízení v platnost.

2.   V souladu s čl. 31 odst. 4 nařízení (ES) č. 2026/97 se mohou zúčastněné strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení ve lhůtě jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.

Article 3

Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu čtyř měsíců.

Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.

Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.

V Bruselu dne 11. března 2009.

Za Komisi

Catherine ASHTON

členka Komise

---

(1)  Úř. věst. L 288, 21.10.1997, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. C 147, 13.6.2008, s. 10.

2

(3)  Úř. věst. C 147, 13.6.2008, s. 5.

3

(4)  Vláda USA poskytla úplný daňový zákoník aktualizovaný tak, že obsahuje všechny daňové právní předpisy do 15. prosince 2006 (verze z prosince 2006), které mají význam pro období šetření.

4

(5)  Např. a) pokyny pro nakládání s bionaftou a její používání (Biodiesel handling and use guide) vydané v září 2008 Státní laboratoří pro obnovitelné zdroje energie (National renewable energy laboratory, NREL), b) analýza týkající se nafty z biomasy (Biomass oil analysis) vydaná v červnu 2004 NREL, c) veřejné zprávy, informace a specifikace týkající se bionafty vydávané Americkou společností pro testování a materiály (ASTM), d) veřejné zprávy a informace týkající se bionafty, vydané NBB, e) přehledy vydané ministerstvem energetiky USA v rámci akce „čistá města“ atd.

5

(6)  Panenské oleje včetně esterů získávaných z různých zemědělských produktů, např. kukuřice, sójových bobů, slunečnicových semen, bavlníkových semen, řepky, katránu, řepkových semen, lněných semen, světlicových semen, rýžových otrub, hořčičných semen atd., nebo z živočišných tuků.

6

(7)  Ve skutečnosti se jedná o 99,9 %, neboť pro získání přístupu k úvěru určeného pro výrobce směsí v USA stačí přidat 0,1 % minerální nafty.

7

(8)  V zásadě se jedná o směsi B99 až B50.

8

(9)  V zásadě se jedná o směsi B2 až B20.

9

(10)  Viz zákon o energetické politice z roku 1992.

10

(11)  Podle U.S.C. se termínem agrobionafta rozumí bionafta získávaná výhradně z panenských rostlinných olejů, včetně esterů získaných z kukuřice, sójových bobů, slunečnicových semen, bavlníkových semen, kanoly, katránu, řepkových semen, lněných semen, světlicových semen, rýžových otrub a hořčičných semen nebo z živočišných tuků. Šetření ukázalo, že více než 98 % bionafty vyvážené v období šetření z USA do Společenství, tvořila agrobionafta.

11

(12)  Kredit ve výši 0,50 USD za galon byla navýšen na 1,00 USD za galon aktem o rozšířeních a zlepšeních v oblasti energetiky z roku 2008 (účinným od 1. ledna 2009).

12

(13)  Daňová období pro účely bioenergetického programu běžela od 1. října do 30. září následujícího roku.

13

(14)  „Hmotný osobní majetek“ není v právních předpisech státu Illinois definován, ale má se za to, že jde o jakýkoli hmotný majetek.

14

Hmotný osobní majetek

(15)  Termín „vláda“ je pro účely tohoto nařízení interpretován podle čl. 1 odst. 3 druhého pododstavce základního nařízení, který stanoví, že „Pro účely tohoto nařízení se ‚vládou‘ rozumí každý veřejnoprávní subjekt na území země původu nebo vývozu“ .

15

Pro účely tohoto nařízení se ‚vládou‘ rozumí každý veřejnoprávní subjekt na území země původu nebo vývozu“

(16)  Úř. věst. L 123, 17.5.2003, s. 42.

16

(17)  Úř. věst. L 283, 31.10.2003, s. 51.

17

(18)  Na základě této podpory Parlament a Rada v prosinci 2008 schválily směrnici o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů, v níž je zahrnut cíl využívat obnovitelné zdroje energie v dopravě z 10 %, jenž by měl být dosažen do roku 2020, zejména díky biopalivům.

18

(19)  Zákon „Energiesteuergesetz“, který vstoupil v platnost dne 1. srpna 2006, ukládá daň ve výši 0,09 EUR z jednoho litru B100.

19

(20)  Zákon „Biokraftstoffquotengesetz“ BGBl. 2006, část I č. 62 ze dne 21. prosince 2006, s. 3180, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/30/ES a směrnice Rady 2003/96/ES.

20

---

PŘÍLOHA

Spolupracující vyvážející výrobci v USA nezařazení do vzorku

| Název společnosti | Město | Doplňkový kód TARIC |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Amereco | Phoenix | A941 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Wilton | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Pacific Biodiesel Inc. | Kahului | A941 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Název společnosti

Město

Doplňkový kód TARIC

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Amereco

Phoenix

A941

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Wilton

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Pacific Biodiesel Inc.

Kahului

A941

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

II Akty přijaté na základě Smlouvy o ES a Smlouvy o Euratomu, jejichž uveřejnění není povinné

ROZHODNUTÍ

Komise

| 12.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 67/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 67/85

---

ROZHODNUTÍ KOMISE

ze dne 11. března 2009

o zveřejnění odkazu na normu EN 12312-9:2005 „Pozemní zařízení pro letadla – zvláštní požadavky – část 9: Nakládače kontejnerů/palet“ s omezením, v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/37/ES

(oznámeno pod číslem K(2009) 1551)

(Text s významem pro EHP)

(2009/180/ES)

KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/37/ES ze dne 22. června 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se strojních zařízení (1), a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice,

s ohledem na stanovisko stálého výboru zřízeného podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti (2),

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Jestliže vnitrostátní norma, která přejímá harmonizovanou normu, na niž byl zveřejněn odkaz v Úředním věstníku Evropské unie, obsahuje jeden nebo více základních požadavků na ochranu zdraví a na bezpečnost uvedených v příloze I směrnice 98/37/ES, pak u stroje vyrobeného podle této normy platí předpoklad, že splňuje příslušné základní požadavky. |
| --- | --- |

(1)

Jestliže vnitrostátní norma, která přejímá harmonizovanou normu, na niž byl zveřejněn odkaz v Úředním věstníku Evropské unie, obsahuje jeden nebo více základních požadavků na ochranu zdraví a na bezpečnost uvedených v příloze I směrnice 98/37/ES, pak u stroje vyrobeného podle této normy platí předpoklad, že splňuje příslušné základní požadavky.

| (2) | Podle čl. 6 odst. 1 směrnice 98/37/ES vznesla Francie formální námitku ohledně normy EN 12312-9:2005 „Pozemní zařízení pro letadla – zvláštní požadavky – část 9: Nakládače kontejnerů/palet“, kterou přijal dne 21. března 2005 Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a na niž byl zveřejněn odkaz v Úředním věstníku Evropské unie
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Podle čl. 6 odst. 1 směrnice 98/37/ES vznesla Francie formální námitku ohledně normy EN 12312-9:2005 „Pozemní zařízení pro letadla – zvláštní požadavky – část 9: Nakládače kontejnerů/palet“, kterou přijal dne 21. března 2005 Evropský výbor pro normalizaci (CEN) a na niž byl zveřejněn odkaz v Úředním věstníku Evropské unie
   (3).

| (3) | V souvislosti s letištními nakládači kontejnerů a palet je nejzávažnějším rizikem nebezpečí pádu ze zvednuté provozní polohy a z jiných poloh, k nimž mají pracovníci obsluhy přístup při manipulaci s nákladovými dveřmi a s nákladem. Prostředky ochrany před tímto rizikem musí být účinné a přiměřené tvaru letadla a měly by zabránit poškození letadla. |
| --- | --- |

(3)

V souvislosti s letištními nakládači kontejnerů a palet je nejzávažnějším rizikem nebezpečí pádu ze zvednuté provozní polohy a z jiných poloh, k nimž mají pracovníci obsluhy přístup při manipulaci s nákladovými dveřmi a s nákladem. Prostředky ochrany před tímto rizikem musí být účinné a přiměřené tvaru letadla a měly by zabránit poškození letadla.

| (4) | Komise po prostudování normy EN 12312-9:2005 stanovila, že norma nesplňuje základní požadavek na ochranu zdraví a na bezpečnost 1.5.15 přílohy I směrnice 98/37/ES, pokud jde o nebezpečí uklouznutí, zakopnutí nebo pádu, ani základní požadavek na ochranu zdraví 1.1.2 písm. b) uvedené přílohy, pokud jde o zásady zajišťování bezpečnosti. Zejména položka 5.6 normy „Stlačení, střih a pád“ nespecifikuje výběr, konstrukci, umístění ani výrobní řešení prostředků, které mají zabránit pádu z nakládačů kontejnerů a palet, ale odkazuje pouze na obecné požadavky normy EN 1915-1:2001 „Pozemní zařízení pro letadla – Všeobecné požadavky – část 1: Základní bezpečnostní požadavky“, které popisují různé druhy ochrany, které mohou být použity. |
| --- | --- |

(4)

Komise po prostudování normy EN 12312-9:2005 stanovila, že norma nesplňuje základní požadavek na ochranu zdraví a na bezpečnost 1.5.15 přílohy I směrnice 98/37/ES, pokud jde o nebezpečí uklouznutí, zakopnutí nebo pádu, ani základní požadavek na ochranu zdraví 1.1.2 písm. b) uvedené přílohy, pokud jde o zásady zajišťování bezpečnosti. Zejména položka 5.6 normy „Stlačení, střih a pád“ nespecifikuje výběr, konstrukci, umístění ani výrobní řešení prostředků, které mají zabránit pádu z nakládačů kontejnerů a palet, ale odkazuje pouze na obecné požadavky normy EN 1915-1:2001 „Pozemní zařízení pro letadla – Všeobecné požadavky – část 1: Základní bezpečnostní požadavky“, které popisují různé druhy ochrany, které mohou být použity.

| (5) | V zájmu bezpečnosti a právní jistoty by proto zveřejnění odkazu na normu EN 12312-9:2005 v Úředním věstníku Evropské unie mělo doprovázet vhodné upozornění. |
| --- | --- |

(5)

V zájmu bezpečnosti a právní jistoty by proto zveřejnění odkazu na normu EN 12312-9:2005 v Úředním věstníku Evropské unie mělo doprovázet vhodné upozornění.

| (6) | Členské státy by měly stejné upozornění doplnit i při zveřejnění odkazu na vnitrostátní normy, které normu EN 12312-9:2005 přejímají, |
| --- | --- |

(6)

Členské státy by měly stejné upozornění doplnit i při zveřejnění odkazu na vnitrostátní normy, které normu EN 12312-9:2005 přejímají,

PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:

Článek 1

Odkaz na normu EN 12312-9:2005 „Pozemní zařízení pro letadla – zvláštní požadavky – část 9: Nakládače kontejnerů/palet“ má být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie podle přílohy tohoto rozhodnutí.

Článek 2

Pokud členské státy v souladu s čl. 5 odst. 2 směrnice 98/37/EHS zveřejní odkaz na vnitrostátní normu přejímající harmonizovanou normu EN 12312-9:2005, připojí k němu stejné upozornění, jaké je uvedeno v příloze tohoto rozhodnutí.

Článek 3

Toto rozhodnutí je určeno členským státům.

V Bruselu dne 11. března 2009.

Za Komisi

Günter VERHEUGEN

místopředseda

---

(1)  Úř. věst. L 207, 23.7.1998, s. 1.

1

(2)  Úř. věst. L 204, 21.7.1998, s. 37.

2

(3)  Úř. věst. C 336, 31.12.2005, s. 12.

3

---

PŘÍLOHA

Zveřejnění názvů evropských harmonizovaných norem a odkazů na ně podle směrnice 98/37/ES

| ESO (1) | Odkaz na harmonizovanou normu a její název
  (a referenční dokument) | První zveřejnění v Úř. věst. | Odkaz na nahrazovanou normu | Datum ukončení předpokladu shody nahrazované normy
  (Poznámka 1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 12312-9:2005
  Pozemní zařízení pro letadla – zvláštní požadavky – část 9: Nakládače kontejnerů/palet | 31.12.2005 | — | |
| Upozornění: | Toto zveřejnění se netýká ustanovení bodu 5.6 normy, jehož uplatňování nezakládá předpoklad shody se základním požadavkem na ochranu zdraví a na bezpečnost podle bodu 1.5.15 přílohy I směrnice 98/37/ES ve spojení s požadavkem bodu 1.1.2 písm. b) uvedené přílohy. |

ESO (1)

Odkaz na harmonizovanou normu a její název

(a referenční dokument)

První zveřejnění v Úř. věst.

Odkaz na nahrazovanou normu

Datum ukončení předpokladu shody nahrazované normy

(Poznámka 1)

CEN

EN 12312-9:2005

Pozemní zařízení pro letadla – zvláštní požadavky – část 9: Nakládače kontejnerů/palet

31.12.2005

—

Upozornění:

Toto zveřejnění se netýká ustanovení bodu 5.6 normy, jehož uplatňování nezakládá předpoklad shody se základním požadavkem na ochranu zdraví a na bezpečnost podle bodu 1.5.15 přílohy I směrnice 98/37/ES ve spojení s požadavkem bodu 1.1.2 písm. b) uvedené přílohy.

| Poznámka 1 | Datum ukončení předpokladu shody je obvykle datum ukončení platnosti stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak. |
| --- | --- |

Poznámka 1

Datum ukončení předpokladu shody je obvykle datum ukončení platnosti stanovené Evropskou organizací pro normalizaci. Uživatelé těchto norem se však upozorňují na to, že v některých výjimečných případech tomu může být i jinak.

Poznámka:

| — | Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od evropských organizací pro normalizaci nebo od vnitrostátních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je uveden v příloze směrnice 98/34/ES. |
| --- | --- |

—

Veškeré informace o dostupnosti norem lze obdržet buď od evropských organizací pro normalizaci nebo od vnitrostátních orgánů pro normalizaci. Jejich seznam je uveden v příloze směrnice 98/34/ES.

| — | Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství. |
| --- | --- |

—

Zveřejnění odkazů v Úředním věstníku Evropské unie neznamená, že uvedené normy jsou k dispozici ve všech jazycích Společenství.

Více informací o harmonizovaných normách je k dispozici na internetové adrese:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Evropská organizace pro normalizaci

| — | CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu). |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu).

---

III Akty přijaté na základě Smlouvy o EU

AKTY PŘIJATÉ NA ZÁKLADĚ HLAVY V SMLOUVY O EU

| 12.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 67/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 67/88

---

SPOLEČNÁ AKCE RADY 2009/181/SZBP

ze dne 11. března 2009

o jmenování zvláštního zástupce Evropské unie v Bosně a Hercegovině

RADA EVROPSKÉ UNIE,

s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na článek 14, čl. 18 odst. 5 a čl. 23 odst. 2 této smlouvy,

vzhledem k těmto důvodům:

| (1) | Dne 18. června 2007 přijala Rada rozhodnutí 2007/427/SZBP (1) o jmenování pana Miroslava LAJČÁKA zvláštním zástupcem Evropské unie (EU) v Bosně a Hercegovině. |
| --- | --- |

(1)

Dne 18. června 2007 přijala Rada rozhodnutí 2007/427/SZBP (1) o jmenování pana Miroslava LAJČÁKA zvláštním zástupcem Evropské unie (EU) v Bosně a Hercegovině.

| (2) | Dne 18. února 2008 přijala Rada společnou akci 2008/130/SZBP (2) o prodloužení mandátu zvláštního zástupce EU do 28. února 2009. |
| --- | --- |

(2)

Dne 18. února 2008 přijala Rada společnou akci 2008/130/SZBP (2) o prodloužení mandátu zvláštního zástupce EU do 28. února 2009.

| (3) | Na základě přezkumu společné akce 2008/130/SZBP by měl být mandát zvláštního zástupce EU prodloužen o dobu dalších dvanácti měsíců. |
| --- | --- |

(3)

Na základě přezkumu společné akce 2008/130/SZBP by měl být mandát zvláštního zástupce EU prodloužen o dobu dalších dvanácti měsíců.

| (4) | Dopisem ze dne 26. ledna 2009 podal pan LAJČÁK svou rezignaci. Měl by proto být jmenován nový zvláštní zástupce EU v Bosně a Hercegovině. |
| --- | --- |

(4)

Dopisem ze dne 26. ledna 2009 podal pan LAJČÁK svou rezignaci. Měl by proto být jmenován nový zvláštní zástupce EU v Bosně a Hercegovině.

| (5) | Generální tajemník, vysoký představitel doporučil jmenovat novým zvláštním zástupcem EU v Bosně a Hercegovině pana Valentina INZKA. |
| --- | --- |

(5)

Generální tajemník, vysoký představitel doporučil jmenovat novým zvláštním zástupcem EU v Bosně a Hercegovině pana Valentina INZKA.

| (6) | Mandát zvláštního zástupce EU by měl být vykonáván v koordinaci s Komisí s cílem zajistit soulad s jinými příslušnými činnostmi spadajícími do pravomoci Společenství. |
| --- | --- |

(6)

Mandát zvláštního zástupce EU by měl být vykonáván v koordinaci s Komisí s cílem zajistit soulad s jinými příslušnými činnostmi spadajícími do pravomoci Společenství.

| (7) | Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky stanovené v článku 11 Smlouvy, |
| --- | --- |

(7)

Zvláštní zástupce EU bude vykonávat svůj mandát za situace, která se může zhoršit a která by mohla ohrozit cíle společné zahraniční a bezpečnostní politiky stanovené v článku 11 Smlouvy,

PŘIJALA TUTO SPOLEČNOU AKCI:

Článek 1

Zvláštní zástupce Evropské unie

Zvláštním zástupcem Evropské unie v Bosně a Hercegovině je na dobu od 1. března 2009 do 28. února 2010 jmenován pan Valentin INZKO.

Článek 2

Cíle politiky

Mandát zvláštního zástupce EU vychází z cílů politiky Unie v Bosně a Hercegovině. Tyto cíle se soustřeďují na trvalý pokrok při provádění Všeobecné rámcové mírové dohody (GFAP) v Bosně a Hercegovině, v souladu s plánem Úřadu vysokého zástupce pro provádění mise, a na trvalý pokrok procesu stabilizace a přidružení s cílem vytvořit stabilní, životaschopnou, mírovou a mnohonárodnostní Bosnu a Hercegovinu, která mírumilovně spolupracuje se svými sousedy a nezvratně směřuje ke členství v Unii.

Článek 3

Mandát

K dosažení cílů politiky Unie v Bosně a Hercegovině se zvláštnímu zástupci EU uděluje mandát

| a) | nabízet poradenství a podporu Unie v politickém procesu; |
| --- | --- |

a)

nabízet poradenství a podporu Unie v politickém procesu;

| b) | podporovat celkovou politickou koordinaci Unie a přispívat k posílení vnitřní koordinace a soudržnosti působení Unie v Bosně a Hercegovině, mimo jiné informováním vedoucích misí EU a účastí na jejich pravidelných setkáních, případně prostřednictvím zástupce, předsedáním koordinační skupině složené ze všech činitelů Unie působících v oblasti za účelem koordinace aspektů provádění akcí Unie a poskytováním poradenství těmto činitelům, pokud jde o vztahy s orgány Bosny a Hercegoviny; |
| --- | --- |

b)

podporovat celkovou politickou koordinaci Unie a přispívat k posílení vnitřní koordinace a soudržnosti působení Unie v Bosně a Hercegovině, mimo jiné informováním vedoucích misí EU a účastí na jejich pravidelných setkáních, případně prostřednictvím zástupce, předsedáním koordinační skupině složené ze všech činitelů Unie působících v oblasti za účelem koordinace aspektů provádění akcí Unie a poskytováním poradenství těmto činitelům, pokud jde o vztahy s orgány Bosny a Hercegoviny;

| c) | podporovat celkovou koordinaci Unie v jejím úsilí v oblasti boje proti organizovanému zločinu a poskytovat v tomto směru místní politické vedení, aniž je dotčena vedoucí úloha Policejní mise Evropské unie (EUPM) při koordinaci policejních aspektů tohoto úsilí a vojenská linie velení ALTHEA (EUFOR); |
| --- | --- |

c)

podporovat celkovou koordinaci Unie v jejím úsilí v oblasti boje proti organizovanému zločinu a poskytovat v tomto směru místní politické vedení, aniž je dotčena vedoucí úloha Policejní mise Evropské unie (EUPM) při koordinaci policejních aspektů tohoto úsilí a vojenská linie velení ALTHEA (EUFOR);

| d) | aniž je dotčena vojenská linie velení, poskytovat veliteli sil EU politické poradenství ve vojenských otázkách místního politického rozměru, zejména pokud jde o citlivé operace, vztahy s místními orgány a vztahy s místními sdělovacími prostředky; |
| --- | --- |

d)

aniž je dotčena vojenská linie velení, poskytovat veliteli sil EU politické poradenství ve vojenských otázkách místního politického rozměru, zejména pokud jde o citlivé operace, vztahy s místními orgány a vztahy s místními sdělovacími prostředky;

| e) | konzultovat velitele sil EU před přijetím politických opatření, která by mohla ovlivnit bezpečnostní situaci; |
| --- | --- |

e)

konzultovat velitele sil EU před přijetím politických opatření, která by mohla ovlivnit bezpečnostní situaci;

| f) | zajišťovat soulad a soudržnost opatření Unie vůči veřejnosti; mluvčí zvláštního zástupce EU je hlavní kontaktní osobou Unie pro sdělovací prostředky Bosny a Hercegoviny v otázkách společné zahraniční a bezpečnostní politiky a evropské bezpečnostní a obranné politiky; |
| --- | --- |

f)

zajišťovat soulad a soudržnost opatření Unie vůči veřejnosti; mluvčí zvláštního zástupce EU je hlavní kontaktní osobou Unie pro sdělovací prostředky Bosny a Hercegoviny v otázkách společné zahraniční a bezpečnostní politiky a evropské bezpečnostní a obranné politiky;

| g) | udržovat přehled o celé šíři činností v oblasti právního státu a v této souvislosti poskytovat podle potřeby poradenství generálnímu tajemníkovi, vysokému představiteli a Komisi; |
| --- | --- |

g)

udržovat přehled o celé šíři činností v oblasti právního státu a v této souvislosti poskytovat podle potřeby poradenství generálnímu tajemníkovi, vysokému představiteli a Komisi;

| h) | poskytovat vedoucímu mise EUPM vedení v otázkách místní politické situace; zvláštní zástupce EU a civilní velitel operace spolu podle potřeby vzájemně konzultují; |
| --- | --- |

h)

poskytovat vedoucímu mise EUPM vedení v otázkách místní politické situace; zvláštní zástupce EU a civilní velitel operace spolu podle potřeby vzájemně konzultují;

| i) | podporovat přípravu a provádění restrukturalizace policie v rámci širšího přístupu mezinárodního společenství a orgánů Bosny a Hercegoviny k situaci právního státu a v návaznosti na poskytování technických policejních odborných znalostí a pomoci ze strany EUPM v tomto ohledu; |
| --- | --- |

i)

podporovat přípravu a provádění restrukturalizace policie v rámci širšího přístupu mezinárodního společenství a orgánů Bosny a Hercegoviny k situaci právního státu a v návaznosti na poskytování technických policejních odborných znalostí a pomoci ze strany EUPM v tomto ohledu;

| j) | poskytovat podporu posílené a účinnější koordinaci trestního soudnictví a policie v Bosně a Hercegovině v úzké spolupráci s EUPM; |
| --- | --- |

j)

poskytovat podporu posílené a účinnější koordinaci trestního soudnictví a policie v Bosně a Hercegovině v úzké spolupráci s EUPM;

| k) | konzultovat vedoucího mise EUPM před přijetím politických opatření, která by mohla ovlivnit situaci v oblasti policie a bezpečnosti; |
| --- | --- |

k)

konzultovat vedoucího mise EUPM před přijetím politických opatření, která by mohla ovlivnit situaci v oblasti policie a bezpečnosti;

| l) | poskytovat podle potřeby poradenství generálnímu tajemníkovi, vysokému představiteli a Komisi a účastnit se potřebné místní koordinace, pokud jde o činnosti podle hlavy VI Smlouvy, včetně Europolu, a související činnosti Společenství; |
| --- | --- |

l)

poskytovat podle potřeby poradenství generálnímu tajemníkovi, vysokému představiteli a Komisi a účastnit se potřebné místní koordinace, pokud jde o činnosti podle hlavy VI Smlouvy, včetně Europolu, a související činnosti Společenství;

| m) | být za účelem zajištění soudržnosti a případného spolupůsobení nadále konzultován o prioritách pro nástroj předvstupní pomoci; |
| --- | --- |

m)

být za účelem zajištění soudržnosti a případného spolupůsobení nadále konzultován o prioritách pro nástroj předvstupní pomoci;

| n) | podporovat plánování pro účely posíleného úřadu zvláštního zástupce EU v souvislosti s ukončením činnosti Úřadu vysokého zástupce, včetně poskytování poradenství ohledně aspektů transformace týkajících se informování veřejnosti, a to v úzké koordinaci s Komisí; |
| --- | --- |

n)

podporovat plánování pro účely posíleného úřadu zvláštního zástupce EU v souvislosti s ukončením činnosti Úřadu vysokého zástupce, včetně poskytování poradenství ohledně aspektů transformace týkajících se informování veřejnosti, a to v úzké koordinaci s Komisí;

| o) | přispívat k rozvoji a upevňování dodržování lidských práv a základních svobod v Bosně a Hercegovině v souladu s politikou Unie v oblasti lidských práv a obecnými zásadami EU pro lidská práva; |
| --- | --- |

o)

přispívat k rozvoji a upevňování dodržování lidských práv a základních svobod v Bosně a Hercegovině v souladu s politikou Unie v oblasti lidských práv a obecnými zásadami EU pro lidská práva;

| p) | jednat s příslušnými orgány Bosny a Hercegoviny o jejich plné spolupráci s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii; |
| --- | --- |

p)

jednat s příslušnými orgány Bosny a Hercegoviny o jejich plné spolupráci s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii;

| q) | poskytovat politické poradenství a pomoc v procesu ústavní reformy; |
| --- | --- |

q)

poskytovat politické poradenství a pomoc v procesu ústavní reformy;

| r) | aniž jsou dotčeny příslušné linie vedení, napomáhat tomu, aby byly všechny nástroje Unie v místě působení používány soudržně za účelem dosažení cílů politiky Unie. |
| --- | --- |

r)

aniž jsou dotčeny příslušné linie vedení, napomáhat tomu, aby byly všechny nástroje Unie v místě působení používány soudržně za účelem dosažení cílů politiky Unie.

Článek 4

Provádění mandátu

1.   Zvláštní zástupce EU odpovídá za provádění mandátu z pověření a pod operativním vedením generálního tajemníka, vysokého představitele.

2.   Politický a bezpečnostní výbor udržuje se zvláštním zástupcem EU výsadní spojení a je hlavním orgánem pro styk s Radou. Politický a bezpečnostní výbor poskytuje zvláštnímu zástupci EU strategické a politické vedení v rámci jeho mandátu.

Článek 5

Vysoký zástupce

Postavení zvláštního zástupce EU se žádným způsobem nedotýká mandátu vysokého zástupce v Bosně a Hercegovině, včetně jeho koordinační úlohy, pokud jde o veškeré činnosti všech civilních organizací a agentur, jak jsou uvedeny ve Všeobecné rámcové mírové dohodě a v následných závěrech a prohlášeních Rady pro nastolení míru (PIC).

Článek 6

Financování

1.   Finanční referenční částka určená na krytí výdajů souvisejících s mandátem zvláštního zástupce EU v období od 1. března 2009 do 28. února 2010 činí 3 200 000 EUR.

2.   Výdaje financované částkou stanovenou v odstavci 1 jsou způsobilé ode dne 1. března 2009. Výdaje jsou spravovány v souladu s postupy a pravidly použitelnými pro souhrnný rozpočet Evropských společenství.

3.   Správa výdajů podléhá smlouvě mezi zvláštním zástupcem EU a Komisí. Zvláštní zástupce EU je za veškeré výdaje odpovědný Komisi.

Článek 7

Sestavení a složení týmu

1.   V mezích svého mandátu a odpovídajících finančních prostředků, které má k dispozici, odpovídá zvláštní zástupce EU za sestavení svého týmu na základě konzultace s předsednictvím, kterému je nápomocen generální tajemník, vysoký představitel, a v úzké spolupráci s Komisí. Tým zahrnuje odborníky na konkrétní politické otázky podle požadavků mandátu. Zvláštní zástupce EU informuje generálního tajemníka, vysokého představitele, předsednictví a Komisi o složení svého týmu.

2.   Členské státy a orgány Unie mohou navrhnout vyslání personálu, který by pracoval se zvláštním zástupcem EU. Plat personálu vyslaného členským státem nebo orgánem Unie ke zvláštnímu zástupci EU hradí dotyčný členský stát nebo dotyčný orgán Unie. Ke zvláštnímu zástupci EU mohou být rovněž přiděleni odborníci vyslaní členskými státy do generálního sekretariátu Rady. Mezinárodní smluvní pracovníci musí být státními příslušníky některého členského státu.

3.   Veškerý vyslaný personál je nadále administrativně podřízen vysílajícímu členskému státu nebo orgánu Unie a vykonává své povinnosti a jedná v zájmu mandátu zvláštního zástupce EU.

Článek 8

Výsady a imunity zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu

Výsady, imunity a další záruky nezbytné pro završení a řádné působení mise zvláštního zástupce EU a členů jeho týmu se podle potřeby dohodnou s hostitelskou stranou nebo stranami. Členské státy a Komise poskytují k tomuto účelu veškerou nezbytnou podporu.

Článek 9

Bezpečnost utajovaných informací EU

Zvláštní zástupce EU a členové jeho týmu dodržují bezpečnostní zásady a minimální bezpečnostní normy zavedené rozhodnutím Rady 2001/264/ES ze dne 19. března 2001, kterým se přijímají bezpečnostní předpisy Rady (3), zejména při nakládání s utajovanými informacemi EU.

Článek 10

Přístup k informacím a logistická podpora

1.   Členské státy, Komise a generální sekretariát Rady zajistí, aby měl zvláštní zástupce EU přístup k veškerým důležitým informacím.

2.   Předsednictví, Komise nebo členské státy, podle okolností, poskytují logistickou podporu v oblasti.

Článek 11

Bezpečnost

V souladu s politikou Unie pro bezpečnost personálu vyslaného mimo Unii při provádění operací podle hlavy V Smlouvy přijme zvláštní zástupce EU v souladu se svým mandátem a s ohledem na bezpečnostní situaci v zeměpisné oblasti své působnosti veškerá rozumně proveditelná opatření pro zajištění bezpečnosti veškerého personálu, který je mu přímo podřízen, zejména tím, že

| a) | vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi na základě pokynů generálního sekretariátu Rady, zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a zahrnující pohotovostní a evakuační plán mise; |
| --- | --- |

a)

vypracuje bezpečnostní plán pro danou misi na základě pokynů generálního sekretariátu Rady, zahrnující fyzická, organizační a procedurální bezpečnostní opatření pro danou misi, řízení bezpečných přesunů personálu do oblasti mise a uvnitř této oblasti, jakož i řízení bezpečnostních událostí, a zahrnující pohotovostní a evakuační plán mise;

| b) | zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise; |
| --- | --- |

b)

zajistí, aby byl veškerý personál vyslaný mimo Unii pojištěn pro případ zvýšeného rizika, jak vyžaduje situace v oblasti mise;

| c) | zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro danou oblast mise generálním sekretariátem Rady; |
| --- | --- |

c)

zajistí, aby všichni členové jeho týmu, kteří mají být vysláni mimo Unii, včetně najatého místního personálu prošli před příjezdem nebo bezprostředně po příjezdu do oblasti mise náležitým bezpečnostním školením, a to na základě stupně rizika vyhodnoceného pro danou oblast mise generálním sekretariátem Rady;

| d) | zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává generálnímu tajemníkovi, vysokému představiteli, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zpráv v polovině období a zpráv o provádění mandátu. |
| --- | --- |

d)

zajistí, aby byla provedena veškerá schválená doporučení vydaná na základě pravidelných posouzení bezpečnosti, a podává generálnímu tajemníkovi, vysokému představiteli, Radě a Komisi písemné zprávy o provádění těchto doporučení a o dalších bezpečnostních otázkách v rámci zpráv v polovině období a zpráv o provádění mandátu.

Článek 12

Podávání zpráv

Zvláštní zástupce EU pravidelně podává ústní a písemné zprávy generálnímu tajemníkovi, vysokému představiteli a Politickému a bezpečnostnímu výboru. Zvláštní zástupce EU podává podle potřeby zprávy rovněž pracovním skupinám. Pravidelné písemné zprávy jsou rozesílány prostřednictvím sítě COREU. Na doporučení generálního tajemníka, vysokého představitele nebo Politického a bezpečnostního výboru může zvláštní zástupce EU podávat zprávy Radě ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy.

Článek 13

Koordinace

1.   Činnosti zvláštního zástupce EU jsou koordinovány s činnostmi předsednictví a Komise a případně i s činnostmi dalších zvláštních zástupců EU působících v oblasti. Zvláštní zástupce EU pravidelně informuje mise členských států a delegace Komise.

Na místě jsou udržovány úzké vztahy s předsednictvím, Komisí a vedoucími misí členských států. Ti se snaží být zvláštnímu zástupci EU co nejvíce nápomocni při provádění mandátu. Zvláštní zástupce EU rovněž udržuje vztahy s dalšími mezinárodními a regionálními subjekty působícími na místě.

2.   Na podporu operací Unie pro řešení krizí zdokonalí zvláštní zástupce EU, společně s dalšími činiteli Unie působícími na místě, šíření a sdílení informací mezi těmito činiteli Unie s cílem dosáhnout vysokého stupně společného situačního uvědomování a hodnocení.

Článek 14

Přezkum

Provádění této společné akce a její soulad s jinými iniciativami Unie v oblasti podléhají pravidelnému přezkumu. Zvláštní zástupce EU předloží generálnímu tajemníkovi, vysokému představiteli, Radě a Komisi do konce června roku 2009 zprávu o pokroku a do poloviny listopadu roku 2009 souhrnnou zprávu o provádění mandátu. Tyto zprávy tvoří základ pro hodnocení této společné akce v příslušných pracovních skupinách a v Politickém a bezpečnostním výboru. V souvislosti s celkovými prioritami pro nasazení podává generální tajemník, vysoký představitel Politickému a bezpečnostnímu výboru doporučení týkající se rozhodnutí Rady o prodloužení, změně nebo ukončení mandátu.

Článek 15

Vstup v platnost

Tato společná akce vstupuje v platnost dnem přijetí.

Článek 16

Zveřejnění

Tato společná akce bude zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie.

V Bruselu dne 11. března 2009.

Za Radu

předseda

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  Úř. věst. L 159, 20.6.2007, s. 63.

1

(2)  Úř. věst. L 43, 19.2.2008, s. 22.

2

(3)  Úř. věst. L 101, 11.4.2001, s. 1.

3

---

IV Jiné akty

EVROPSKÝ HOSPODÁŘSKÝ PROSTOR

Stálý výbor států ESVO

| 12.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 67/93 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 67/93

---

ROZHODNUTÍ STÁLÉHO VÝBORU ČLENSKÝCH STÁTŮ ESVO

č. 5/2008/SC

ze dne 4. prosince 2008,

kterým se mění rozhodnutí Stálého výboru č. 5/2004/SC a č. 1/2007/SC, kterými se stanoví zásada sdílení nákladů na finanční mechanismus EHP

STÁLÝ VÝBOR ČLENSKÝCH STÁTŮ ESVO,

s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“),

s ohledem na Protokol 38a o finančním mechanismu EHP vložený do Dohody o EHP Dohodou o účasti České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky v Evropském hospodářském prostoru a pozměněný Dohodou o účasti Bulharska a Rumunska v Evropském hospodářském prostoru,

s ohledem na rozhodnutí Stálého výboru členských států ESVO č. 5/2004/SC ze dne 23. září 2004, kterým se stanoví zásada sdílení nákladů na finanční mechanismus EHP,

s ohledem na skutečnost, že Lichtenštejnsko je nyní schopno vypracovat vlastní oficiální údaje o hrubém domácím produktu (HDP), ačkoli obvykle se zpožděním dvou let,

s ohledem na doporučení ředitelů národních statistických úřadů ze dne 24. dubna 2008,

ROZHODL TAKTO:

Článek 1

Znění článku 1 rozhodnutí Stálého výboru č. 1/2007/SC, kterým se mění rozhodnutí Stálého výboru č. 5/2004/SC, kterým se stanoví zásada sdílení nákladů na finanční mechanismus EHP, se nahrazuje tímto:

„Odstavce 6 a 7 přílohy rozhodnutí Stálého výboru č. 5/2004/SC, kterým se stanoví zásada sdílení nákladů na finanční mechanismus EHP, se nahrazují tímto:

| ‚6. | Údaje o HDP, z nichž se vypočítají příspěvky pro konkrétní rok t, je nutno předložit do 1. února téhož roku a musí se týkat roku t–2. Pokud nejsou údaje o HDP za rok t–2 dostupné, využijí se pro Lichtenštejnsko náhradní údaje vypočítané na základě posledních dostupných údajů o HDP (t–4) upravených pomocí tempa růstu HDP Švýcarska za rok t–3 a t–2. Tato metoda bude přezkoumána do tří let.‘ “ |
| --- | --- |

‚6.

Údaje o HDP, z nichž se vypočítají příspěvky pro konkrétní rok t, je nutno předložit do 1. února téhož roku a musí se týkat roku t–2. Pokud nejsou údaje o HDP za rok t–2 dostupné, využijí se pro Lichtenštejnsko náhradní údaje vypočítané na základě posledních dostupných údajů o HDP (t–4) upravených pomocí tempa růstu HDP Švýcarska za rok t–3 a t–2. Tato metoda bude přezkoumána do tří let.‘ “

Článek 2

Toto rozhodnutí nabývá účinku okamžitě a použije se na pátou/poslední tranši (2008/09).

Článek 3

Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.

Úředního věstníku Evropské unie

V Bruselu dne 4. prosince 2008.

Za Stálý výbor

předseda

J. K. J. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

generální tajemník

Kåre BRYN

---

Tiskové opravy

| 12.3.2009 | CS | Úřední věstník Evropské unie | L 67/95 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

CS

Úřední věstník Evropské unie

L 67/95

---

Oprava směrnice Rady 96/96/ES ze dne 20. prosince 1996 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se technických prohlídek motorových vozidel a jejich přípojných vozidel

(
  Úřední věstník Evropských společenství L 46 ze dne 17. února 1997
  )

(Zvláštní vydání v českém jazyce, kapitola 7, svazek 2, s. 514)

Strana 524 zvláštního vydání, příloha II, tabulka, bod 2:

místo:

| „2. | Řízení a volant |
| --- | --- |

„2.

| 2. | Řízení |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Mechanický stav |
| --- | --- |

2.1.

Mechanický stav

| 2.2. | Volant |
| --- | --- |

2.2.

Volant

| 2.3. | Vůle v řízení |
| --- | --- |

2.3.

Vůle v řízení

| 2.4. | Ložiska kol“ |
| --- | --- |

2.4.

Ložiska kol“

| 2.1. | Mechanický stav |
| --- | --- |

2.1.

Mechanický stav

| 2.2. | Vůle v řízení |
| --- | --- |

2.2.

Vůle v řízení

| 2.3. | Připevnění systému řízení |
| --- | --- |

2.3.

Připevnění systému řízení

má být:

| „2. | Řízení a volant |
| --- | --- |

„2.

| 2. | Řízení |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Mechanický stav |
| --- | --- |

2.1.

Mechanický stav

| 2.2. | Volant |
| --- | --- |

2.2.

Volant

| 2.3. | Vůle v řízení |
| --- | --- |

2.3.

Vůle v řízení

| 2.1. | Mechanický stav |
| --- | --- |

2.1.

Mechanický stav

| 2.2. | Vůle v řízení |
| --- | --- |

2.2.

Vůle v řízení

| 2.3. | Připevnění systému řízení |
| --- | --- |

2.3.

Připevnění systému řízení

| 2.4. | Ložiska kol“ |
| --- | --- |

2.4.

Ložiska kol“

Strana 526 zvláštního vydání, příloha II, tabulka, bod 7.5:

místo:

| „7.5. | Skříňka první pomoci |
| --- | --- |

„7.5.

Skříňka první pomoci

| 7.5. | Bezpečnostní pásy |
| --- | --- |

7.5.

Bezpečnostní pásy

| 7.5.1. | Zabezpečení jejího uchycení |
| --- | --- |

7.5.1.

Zabezpečení jejího uchycení

| 7.5.3. | Funkce |
| --- | --- |

7.5.3.

Funkce

| 7.5.2. | Stav pásů“ |
| --- | --- |

7.5.2.

Stav pásů“

má být:

| „7.5. | Skříňka první pomoci |
| --- | --- |

„7.5.

Skříňka první pomoci

| 7.5. | Bezpečnostní pásy |
| --- | --- |

7.5.

Bezpečnostní pásy

| 7.5.1. | Zabezpečení uchycení |
| --- | --- |

7.5.1.

Zabezpečení uchycení

| 7.5.2. | Stav pásů |
| --- | --- |

7.5.2.

Stav pásů

| 7.5.3. | Funkce“ |
| --- | --- |

7.5.3.

Funkce“

---