# Uradni list L 121/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.121.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 121 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5215. maj 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.121.slv

Uradni list

Evropske unije

L 121

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5215. maj 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 371/2009 z dne 27. novembra 2008 o spremembi Uredbe (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti | 1 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 371/2009 z dne 27. novembra 2008 o spremembi Uredbe (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti

1

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Svet |
| | | 2009/370/ES |
| | * | Sklep Sveta z dne 6. aprila 2009 o pristopu Evropske skupnosti h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi in protokolu h konvenciji v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo, ki sta bila sprejeta skupaj v Cape Townu 16. novembra 2001 | 3 |
| Konvencija o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi | 8 |
| Protokol h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo | 25 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

2009/370/ES

*

Sklep Sveta z dne 6. aprila 2009 o pristopu Evropske skupnosti h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi in protokolu h konvenciji v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo, ki sta bila sprejeta skupaj v Cape Townu 16. novembra 2001

3

Konvencija o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi

8

Protokol h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo

25

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU |
| | | 2009/371/PNZ |
| | * | Sklep Sveta z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) | 37 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

2009/371/PNZ

*

Sklep Sveta z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol)

37

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 15.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 371/2009

z dne 27. novembra 2008

o spremembi Uredbe (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 o določitvi kategorij uradnikov in drugih uslužbencev Evropskih skupnosti, za katere se uporabljajo določbe člena 12, drugega odstavka člena 13 in člena 14 Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 291 Pogodbe,

ob upoštevanju Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti ter zlasti člena 16 Protokola,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju mnenja Sodišča Evropskih skupnosti (2),

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 6 Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (4) lahko osebje Europola sodeluje v podporni funkciji v skupnih preiskovalnih enotah, ki so bile ustanovljene na pobudo dveh ali več držav članic, če te enote preiskujejo kazniva dejanja v pristojnosti Europola. Te skupne preiskovalne enote vodi predstavnik pristojnega nacionalnega organa, ki sodeluje v preiskavah kaznivega dejanja, iz države članice, v kateri deluje enota. Med delovanjem skupne preiskovalne enote velja za osebje Europola glede kaznivih dejanj, ki jih stori osebje Europola ali ki so storjena zoper to osebje, notranje pravo države članice, v kateri deluje enota, ki bi se uporabljalo za osebe s primerljivimi funkcijami. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 6 Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (4) lahko osebje Europola sodeluje v podporni funkciji v skupnih preiskovalnih enotah, ki so bile ustanovljene na pobudo dveh ali več držav članic, če te enote preiskujejo kazniva dejanja v pristojnosti Europola. Te skupne preiskovalne enote vodi predstavnik pristojnega nacionalnega organa, ki sodeluje v preiskavah kaznivega dejanja, iz države članice, v kateri deluje enota. Med delovanjem skupne preiskovalne enote velja za osebje Europola glede kaznivih dejanj, ki jih stori osebje Europola ali ki so storjena zoper to osebje, notranje pravo države članice, v kateri deluje enota, ki bi se uporabljalo za osebe s primerljivimi funkcijami.

| (2) | Ko je bila s Protokolom o spremembi Konvencije o Europolu (5) uvedena možnost, da uradniki Europola sodelujejo v skupnih preiskovalnih enotah, se je štelo, da glede na posebnosti sodelovanja uradnikov Europola v skupnih preiskovalnih enotah, ki so jih ustanovile države članice v okviru preiskovanj kaznivih dejanj v pristojnosti Europola, uradnikom Europola ni treba uživati imunitete pred sodnimi postopki za uradna dejanja, storjena v okviru sodelovanja v teh enotah. |
| --- | --- |

(2)

Ko je bila s Protokolom o spremembi Konvencije o Europolu (5) uvedena možnost, da uradniki Europola sodelujejo v skupnih preiskovalnih enotah, se je štelo, da glede na posebnosti sodelovanja uradnikov Europola v skupnih preiskovalnih enotah, ki so jih ustanovile države članice v okviru preiskovanj kaznivih dejanj v pristojnosti Europola, uradnikom Europola ni treba uživati imunitete pred sodnimi postopki za uradna dejanja, storjena v okviru sodelovanja v teh enotah.

| (3) | Privilegiji in imunitete, ki jih Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti uradnikom in drugim uslužbencem zagotavlja zgolj v interesu Skupnosti, so zgolj funkcionalne narave, saj je njihov namen preprečevanje kakršnega koli poseganja v delovanje in neodvisnost Skupnosti. Ker Sklep 2009/371/PNZ ne spreminja posebnosti sodelovanja osebja Europola v skupnih preiskovalnih enotah, njegovo sprejetje ne sme razširiti sodne imunitete na osebje Europola, ki sodeluje v takih enotah. Zato bi bilo treba Uredbo Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 (6) spremeniti, da se v okviru navedenega sklepa in zgolj za namene njegove uporabe razjasni domet imunitete za osebje Europola, ki je dano na razpolago skupni preiskovalni enoti – |
| --- | --- |

(3)

Privilegiji in imunitete, ki jih Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti uradnikom in drugim uslužbencem zagotavlja zgolj v interesu Skupnosti, so zgolj funkcionalne narave, saj je njihov namen preprečevanje kakršnega koli poseganja v delovanje in neodvisnost Skupnosti. Ker Sklep 2009/371/PNZ ne spreminja posebnosti sodelovanja osebja Europola v skupnih preiskovalnih enotah, njegovo sprejetje ne sme razširiti sodne imunitete na osebje Europola, ki sodeluje v takih enotah. Zato bi bilo treba Uredbo Sveta (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 (6) spremeniti, da se v okviru navedenega sklepa in zgolj za namene njegove uporabe razjasni domet imunitete za osebje Europola, ki je dano na razpolago skupni preiskovalni enoti –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

V Uredbo (Euratom, ESPJ, EGS) št. 549/69 se vstavi naslednji člen:

„Člen 1a

Člen 12(a) Protokola o privilegijih in imunitetah Skupnosti se ne uporablja za osebje Europola, ki je dano na razpolago skupni preiskovalni enoti za uradna dejanja, potrebna za izpolnjevanje uradnih nalog, katerih izvedba se zahteva v okviru izvajanja funkcij na podlagi člena 6 Sklepa Sveta 2009/371/PNZ z dne 6. aprila 2009 o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol) (7).

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2010.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 27. novembra 2008

Za Svet

Predsednica

M. ALLIOT-MARIE

---

(1)  Mnenje z dne 23. septembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  Mnenje z dne 11. junija 2008.

2

(3)  Mnenje z dne 17. julija 2008.

3

(4)  Glej stran 37 tega Uradnega lista.

4

(5)  UL C 312, 16.12.2002, str. 1.

5

(6)  UL L 74, 27.3.1969, str. 1.

6

(7)  UL L 121, 15.5.2009, str. 37.“

7

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Svet

| 15.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/3

---

SKLEP SVETA

z dne 6. aprila 2009

o pristopu Evropske skupnosti h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi in protokolu h konvenciji v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo, ki sta bila sprejeta skupaj v Cape Townu 16. novembra 2001

(2009/370/ES)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti točke (c) člena 61 v povezavi s prvim pododstavkom člena 300(2) in prvim pododstavkom člena 300(3) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Skupnost si prizadeva za oblikovanje skupnega pravosodnega območja, ki bi temeljil na načelu vzajemnega priznavanja sodnih odločb. |
| --- | --- |

(1)

Skupnost si prizadeva za oblikovanje skupnega pravosodnega območja, ki bi temeljil na načelu vzajemnega priznavanja sodnih odločb.

| (2) | Konvencija o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz Cape Towna“) in protokol h konvenciji v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo (v nadaljnjem besedilu „Protokol o zrakoplovih“), ki sta bila sprejeta skupaj v Cape Townu 16. novembra 2001, sta koristen prispevek k ureditvi zadevnih področij na mednarodni ravni. Zato je zaželeno, da se začnejo določbe obeh listin, ki se nanašajo na zadeve v izključni pristojnosti Skupnosti, čim prej uporabljati. |
| --- | --- |

(2)

Konvencija o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz Cape Towna“) in protokol h konvenciji v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo (v nadaljnjem besedilu „Protokol o zrakoplovih“), ki sta bila sprejeta skupaj v Cape Townu 16. novembra 2001, sta koristen prispevek k ureditvi zadevnih področij na mednarodni ravni. Zato je zaželeno, da se začnejo določbe obeh listin, ki se nanašajo na zadeve v izključni pristojnosti Skupnosti, čim prej uporabljati.

| (3) | Komisija se je v imenu Skupnosti pogajala o Konvenciji iz Cape Towna in Protokolu o zrakoplovih v zvezi z deli v izključni pristojnosti Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija se je v imenu Skupnosti pogajala o Konvenciji iz Cape Towna in Protokolu o zrakoplovih v zvezi z deli v izključni pristojnosti Skupnosti.

| (4) | Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so pristojne za nekatere zadeve, ki jih urejata Konvencija iz Cape Towna in Protokol o zrakoplovih, lahko pristopijo k navedeni konvenciji in navedenemu protokolu po začetku njune veljavnosti. |
| --- | --- |

(4)

Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so pristojne za nekatere zadeve, ki jih urejata Konvencija iz Cape Towna in Protokol o zrakoplovih, lahko pristopijo k navedeni konvenciji in navedenemu protokolu po začetku njune veljavnosti.

| (5) | Nekatere zadeve, ki jih urejajo Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2), Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (3) ter Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (4), so obravnavane tudi v Konvenciji iz Cape Towna in Protokolu o zrakoplovih. |
| --- | --- |

(5)

Nekatere zadeve, ki jih urejajo Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2), Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (3) ter Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (4), so obravnavane tudi v Konvenciji iz Cape Towna in Protokolu o zrakoplovih.

| (6) | Skupnost je izključno pristojna za nekatere zadeve, ki jih urejata Konvencija iz Cape Towna in Protokol o zrakoplovih, države članice pa so pristojne za druge zadeve, ki jih urejata ti listini. |
| --- | --- |

(6)

Skupnost je izključno pristojna za nekatere zadeve, ki jih urejata Konvencija iz Cape Towna in Protokol o zrakoplovih, države članice pa so pristojne za druge zadeve, ki jih urejata ti listini.

| (7) | Skupnost bi morala zato pristopiti h Konvenciji iz Cape Towna in Protokolu o zrakoplovih. |
| --- | --- |

(7)

Skupnost bi morala zato pristopiti h Konvenciji iz Cape Towna in Protokolu o zrakoplovih.

| (8) | V členu 48 Konvencije iz Cape Towna in členu XXVII Protokola o zrakoplovih je določeno, da regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ob pristopu da izjavo in v njej navede zadeve, ki jih urejata navedena konvencija in navedeni protokol ter v zvezi s katerimi so njene države članice nanjo prenesle pristojnost. Skupnost bi morala zato ob pristopu k tema instrumentoma dati tako izjavo. |
| --- | --- |

(8)

V členu 48 Konvencije iz Cape Towna in členu XXVII Protokola o zrakoplovih je določeno, da regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ob pristopu da izjavo in v njej navede zadeve, ki jih urejata navedena konvencija in navedeni protokol ter v zvezi s katerimi so njene države članice nanjo prenesle pristojnost. Skupnost bi morala zato ob pristopu k tema instrumentoma dati tako izjavo.

| (9) | V členu 55 Konvencije iz Cape Towna je določeno, da lahko država pogodbenica izjavi, da v celoti ali delno ne bo uporabljala določb člena 13 ali 43 ali obeh členov. Ob pristopu k navedeni konvenciji bi morala Skupnost dati tako izjavo. |
| --- | --- |

(9)

V členu 55 Konvencije iz Cape Towna je določeno, da lahko država pogodbenica izjavi, da v celoti ali delno ne bo uporabljala določb člena 13 ali 43 ali obeh členov. Ob pristopu k navedeni konvenciji bi morala Skupnost dati tako izjavo.

| (10) | Členi X, XI in XII Protokola o zrakoplovih se uporabljajo samo, če da država pogodbenica ustrezno izjavo v skladu s členom XXX navedenega protokola, in pod pogoji iz navedene izjave. Ob pristopu k Protokolu o zrakoplovih bi morala Skupnost izjaviti, da ne bo uporabljala člena XII in da ne bo dala izjave v skladu z odstavki 2 in 3 člena XXX. Tako ne bo poseganja v pristojnost držav članic v zvezi s pravili materialnega prava glede plačilne nesposobnosti. |
| --- | --- |

(10)

Členi X, XI in XII Protokola o zrakoplovih se uporabljajo samo, če da država pogodbenica ustrezno izjavo v skladu s členom XXX navedenega protokola, in pod pogoji iz navedene izjave. Ob pristopu k Protokolu o zrakoplovih bi morala Skupnost izjaviti, da ne bo uporabljala člena XII in da ne bo dala izjave v skladu z odstavki 2 in 3 člena XXX. Tako ne bo poseganja v pristojnost držav članic v zvezi s pravili materialnega prava glede plačilne nesposobnosti.

| (11) | Tudi člen VIII Protokola o zrakoplovih, tj. člen o izbiri prava, se uporablja samo, če da država pogodbenica izjavo v skladu z odstavkom 1 člena XXX. Ob pristopu k Protokolu o zrakoplovih bi morala Skupnost izjaviti, da ne bo uporabljala člena VIII. |
| --- | --- |

(11)

Tudi člen VIII Protokola o zrakoplovih, tj. člen o izbiri prava, se uporablja samo, če da država pogodbenica izjavo v skladu z odstavkom 1 člena XXX. Ob pristopu k Protokolu o zrakoplovih bi morala Skupnost izjaviti, da ne bo uporabljala člena VIII.

| (12) | Za Združeno kraljestvo bo še naprej zavezujoča Rimska konvencija iz leta 1980 o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih (5), dokler ne bodo postala zanj zavezujoča pravila Uredbe (ES) št. 593/2008. Domneva se, da bo Združeno kraljestvo, če pristopi k Protokolu o zrakoplovih pred tem, ob pristopu dalo izjavo v skladu z odstavkom 1 člena XXX, ki ne bo vplivala na uporabo pravil navedene uredbe. |
| --- | --- |

(12)

Za Združeno kraljestvo bo še naprej zavezujoča Rimska konvencija iz leta 1980 o uporabi prava v pogodbenih obligacijskih razmerjih (5), dokler ne bodo postala zanj zavezujoča pravila Uredbe (ES) št. 593/2008. Domneva se, da bo Združeno kraljestvo, če pristopi k Protokolu o zrakoplovih pred tem, ob pristopu dalo izjavo v skladu z odstavkom 1 člena XXX, ki ne bo vplivala na uporabo pravil navedene uredbe.

| (13) | Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa. |
| --- | --- |

(13)

Združeno kraljestvo in Irska sodelujeta pri sprejetju in uporabi tega sklepa.

| (14) | V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo in se v njej ne uporablja – |
| --- | --- |

(14)

V skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, Danska ne sodeluje pri sprejetju tega sklepa, ki zato zanjo in se v njej ne uporablja –

SKLENIL:

Člen 1

1.   Konvencija o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz Cape Towna“) in Protokol v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo (v nadaljnjem besedilu „Protokol o zrakoplovih“), ki sta bila sprejeta skupaj v Cape Townu 16. novembra 2001, se odobrita v imenu Evropske skupnosti.

Besedili Konvencije iz Cape Towna in Protokola o zrakoplovih sta priloženi temu sklepu.

2.   V tem sklepu izraz „država članica“ pomeni vse države članice razen Danske.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e), da v imenu Skupnosti deponira(-jo) listino iz člena 47(4) Konvencije iz Cape Towna in iz odstavka 4 člena XXVI Protokola o zrakoplovih.

Člen 3

1.   Ob pristopu h Konvenciji iz Cape Towna da Skupnost izjave iz točk I prilog I in II.

2.   Ob pristopu k Protokolu o zrakoplovih da Skupnost izjave iz točk II prilog I in II.

V Luxembourgu, 6. aprila 2009

Za Svet

Predsednik

J. POSPÍŠIL

---

(1)  Mnenje z dne 18. decembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

2

(3)  UL L 160, 30.6.2000, str. 1.

3

(4)  UL L 177, 4.7.2008, str. 6.

4

(5)  UL L 266, 9.10.1980, str. 1.

5

---

PRILOGA I

Splošni izjavi o pristojnosti Evropske skupnosti, ki ju daje Skupnost ob pristopu h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz Cape Towna“) in Protokolu v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo (v nadaljnjem besedilu „Protokol o zrakoplovih“), ki sta bila sprejeta skupaj v Cape Townu 16. novembra 2001

| I. | Izjava v skladu s členom 48(2) o pristojnosti Evropske skupnosti za zadeve, ki jih ureja Konvencija o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz Cape Towna“) in v zvezi s katerimi so države članice pristojnost prenesle na Skupnost






  1. | V členu 48 Konvencije iz Cape Towna je določeno, da regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so jih ustanovile neodvisne države in so pristojne za nekatere zadeve, ki jih ureja Konvencija, lahko pristopijo k njej, če dajo izjavo iz člena 48(2). Skupnost se je odločila pristopiti h Konvenciji iz Cape Towna in zato daje navedeno izjavo. |
| --- | --- | --- |

I.

Izjava v skladu s členom 48(2) o pristojnosti Evropske skupnosti za zadeve, ki jih ureja Konvencija o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz Cape Towna“) in v zvezi s katerimi so države članice pristojnost prenesle na Skupnost

1.

V členu 48 Konvencije iz Cape Towna je določeno, da regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so jih ustanovile neodvisne države in so pristojne za nekatere zadeve, ki jih ureja Konvencija, lahko pristopijo k njej, če dajo izjavo iz člena 48(2). Skupnost se je odločila pristopiti h Konvenciji iz Cape Towna in zato daje navedeno izjavo.

| 2. | Sedanje članice Skupnosti so Kraljevina Belgija, Republika Bolgarija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Irska, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika Madžarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portugalska republika, Romunija, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske. |
| --- | --- |

2.

Sedanje članice Skupnosti so Kraljevina Belgija, Republika Bolgarija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Irska, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika Madžarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portugalska republika, Romunija, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

| 3. | Ta izjava se kljub temu v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne uporablja za Kraljevino Dansko. |
| --- | --- |

3.

Ta izjava se kljub temu v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne uporablja za Kraljevino Dansko.

| 4. | Ta izjava se ne uporablja za ozemlja držav članic, v katerih se Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti ne uporablja, in ne vpliva na akte ali stališča, ki jih v okviru Konvencije iz Cape Towna v imenu in interesu navedenih ozemelj lahko sprejmejo zadevne države članice. |
| --- | --- |

4.

Ta izjava se ne uporablja za ozemlja držav članic, v katerih se Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti ne uporablja, in ne vpliva na akte ali stališča, ki jih v okviru Konvencije iz Cape Towna v imenu in interesu navedenih ozemelj lahko sprejmejo zadevne države članice.

| 5. | Države članice Evropske skupnosti so na Skupnost prenesle pristojnost za zadeve, ki jih urejajo Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1), Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (2) ter Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (3). |
| --- | --- |

5.

Države članice Evropske skupnosti so na Skupnost prenesle pristojnost za zadeve, ki jih urejajo Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1), Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (2) ter Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (3).

| 6. | Ob pristopu h Konvenciji iz Cape Towna Skupnost ne bo dala nobene od izjav, ki so dovoljene v skladu s členi iz člena 56 navedene konvencije, razen izjave v zvezi s členom 55. Države članice tako ohranijo pristojnost v zvezi s pravili materialnega prava glede plačilne nesposobnosti. |
| --- | --- |

6.

Ob pristopu h Konvenciji iz Cape Towna Skupnost ne bo dala nobene od izjav, ki so dovoljene v skladu s členi iz člena 56 navedene konvencije, razen izjave v zvezi s členom 55. Države članice tako ohranijo pristojnost v zvezi s pravili materialnega prava glede plačilne nesposobnosti.

| 7. | Izvajanje pristojnosti, ki so jo države članice prenesle na Skupnost v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, se lahko zaradi svoje narave nenehno spreminja. V okviru navedene pogodbe lahko pristojne institucije sprejemajo odločitve, s katerimi se določi obseg pristojnosti Skupnosti. Skupnost si zato pridržuje pravico, da ustrezno spremeni to izjavo, ne da bi bil to pogoj za izvajanje pristojnosti za zadeve, ki jih ureja Konvencija iz Cape Towna. |
| --- | --- |

7.

Izvajanje pristojnosti, ki so jo države članice prenesle na Skupnost v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, se lahko zaradi svoje narave nenehno spreminja. V okviru navedene pogodbe lahko pristojne institucije sprejemajo odločitve, s katerimi se določi obseg pristojnosti Skupnosti. Skupnost si zato pridržuje pravico, da ustrezno spremeni to izjavo, ne da bi bil to pogoj za izvajanje pristojnosti za zadeve, ki jih ureja Konvencija iz Cape Towna.

| II. | Izjava iz odstavka 2 člena XXVII o pristojnosti Evropske skupnosti za zadeve, ki jih ureja Protokol v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo (v nadaljnjem besedilu „Protokol o zrakoplovih“) in v zvezi s katerimi so države članice pristojnost prenesle na Skupnost






  1. | V členu XXVII Protokola o zrakoplovih je določeno, da regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so jih ustanovile neodvisne države in so pristojne za nekatere zadeve, ki jih ureja Protokol, lahko pristopijo k njemu, če dajo izjavo iz odstavka 2 člena XXVII. Skupnost se je odločila pristopiti k Protokolu o zrakoplovih in zato daje navedeno izjavo. |
| --- | --- | --- |

II.

Izjava iz odstavka 2 člena XXVII o pristojnosti Evropske skupnosti za zadeve, ki jih ureja Protokol v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo (v nadaljnjem besedilu „Protokol o zrakoplovih“) in v zvezi s katerimi so države članice pristojnost prenesle na Skupnost

1.

V členu XXVII Protokola o zrakoplovih je določeno, da regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje, ki so jih ustanovile neodvisne države in so pristojne za nekatere zadeve, ki jih ureja Protokol, lahko pristopijo k njemu, če dajo izjavo iz odstavka 2 člena XXVII. Skupnost se je odločila pristopiti k Protokolu o zrakoplovih in zato daje navedeno izjavo.

| 2. | Sedanje članice Evropske skupnosti so Kraljevina Belgija, Republika Bolgarija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Irska, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika Madžarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portugalska republika, Romunija, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske. |
| --- | --- |

2.

Sedanje članice Evropske skupnosti so Kraljevina Belgija, Republika Bolgarija, Češka republika, Kraljevina Danska, Zvezna republika Nemčija, Republika Estonija, Irska, Helenska republika, Kraljevina Španija, Francoska republika, Italijanska republika, Republika Ciper, Republika Latvija, Republika Litva, Veliko vojvodstvo Luksemburg, Republika Madžarska, Republika Malta, Kraljevina Nizozemska, Republika Avstrija, Republika Poljska, Portugalska republika, Romunija, Republika Slovenija, Slovaška republika, Republika Finska, Kraljevina Švedska ter Združeno kraljestvo Velike Britanije in Severne Irske.

| 3. | Ta izjava se kljub temu v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne uporablja za Kraljevino Dansko. |
| --- | --- |

3.

Ta izjava se kljub temu v skladu s členoma 1 in 2 Protokola o stališču Danske, ki je priložen k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti, ne uporablja za Kraljevino Dansko.

| 4. | Ta izjava se ne uporablja za ozemlja držav članic, v katerih se Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti ne uporablja, in ne vpliva na akte ali stališča, ki jih v okviru Protokola o zrakoplovih v imenu in interesu navedenih ozemelj lahko sprejmejo zadevne države članice. |
| --- | --- |

4.

Ta izjava se ne uporablja za ozemlja držav članic, v katerih se Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti ne uporablja, in ne vpliva na akte ali stališča, ki jih v okviru Protokola o zrakoplovih v imenu in interesu navedenih ozemelj lahko sprejmejo zadevne države članice.

| 5. | Države članice Evropske skupnosti so na Skupnost prenesle pristojnost za zadeve, ki jih urejajo Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (4), Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (5) ter Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (6). |
| --- | --- |

5.

Države članice Evropske skupnosti so na Skupnost prenesle pristojnost za zadeve, ki jih urejajo Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (4), Uredba Sveta (ES) št. 1346/2000 z dne 29. maja 2000 o postopkih v primeru insolventnosti (5) ter Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (6).

| 6. | Ob pristopu k Protokolu o zrakoplovih Skupnost ne bo dala izjave v skladu z odstavkom 1 člena XXX, da bo uporabljala člen VIII, niti ne bo dala nobene od izjav, ki so dovoljene v skladu z odstavkoma 2 in 3 člena XXX. Države članice tako ohranijo pristojnost v zvezi s pravili materialnega prava glede plačilne nesposobnosti. |
| --- | --- |

6.

Ob pristopu k Protokolu o zrakoplovih Skupnost ne bo dala izjave v skladu z odstavkom 1 člena XXX, da bo uporabljala člen VIII, niti ne bo dala nobene od izjav, ki so dovoljene v skladu z odstavkoma 2 in 3 člena XXX. Države članice tako ohranijo pristojnost v zvezi s pravili materialnega prava glede plačilne nesposobnosti.

| 7. | Izvajanje pristojnosti, ki so jo države članice prenesle na Skupnost v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, se lahko zaradi svoje narave nenehno spreminja. V okviru navedene pogodbe lahko pristojne institucije sprejemajo odločitve, s katerimi se določi obseg pristojnosti Skupnosti. Skupnost si zato pridržuje pravico, da ustrezno spremeni to izjavo, ne da bi bil to pogoj za izvajanje pristojnosti za zadeve, ki jih ureja Protokol o zrakoplovih. |
| --- | --- |

7.

Izvajanje pristojnosti, ki so jo države članice prenesle na Skupnost v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, se lahko zaradi svoje narave nenehno spreminja. V okviru navedene pogodbe lahko pristojne institucije sprejemajo odločitve, s katerimi se določi obseg pristojnosti Skupnosti. Skupnost si zato pridržuje pravico, da ustrezno spremeni to izjavo, ne da bi bil to pogoj za izvajanje pristojnosti za zadeve, ki jih ureja Protokol o zrakoplovih.

---

(1)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

(2)  UL L 160, 30.6.2000, str. 1.

(3)  UL L 177, 4.7.2008, str. 6.

(4)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

(5)  UL L 160, 30.6.2000, str. 1.

(6)  UL L 177, 4.7.2008, str. 6.

---

PRILOGA II

Izjavi, ki ju daje Evropska skupnost ob pristopu h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz Cape Towna“) in Protokolu v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo (v nadaljnjem besedilu „Protokol o zrakoplovih“), ki sta bila sprejeta skupaj v Cape Townu 16. novembra 2001 v zvezi z nekaterimi njunimi določbami in ukrepi

| I. | Izjava Evropske skupnosti v skladu s členom 55 Konvencije o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz Cape Towna“)
  V skladu s členom 55 Konvencije iz Cape Towna bo država članica, za katero je zavezujoča Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1), kadar ima dolžnik stalno prebivališče na ozemlju države članice Skupnosti, uporabljala člena 13 in 43 Konvencije iz Cape Towna za začasne ukrepe samo v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 44/2001, kakor ga razlaga Sodišče Evropskih skupnosti v zvezi s členom 24 Bruseljske konvencije z dne 27. septembra 1968 o pristojnosti in izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2). |
| --- | --- |

I.

Izjava Evropske skupnosti v skladu s členom 55 Konvencije o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi (v nadaljnjem besedilu „Konvencija iz Cape Towna“)

V skladu s členom 55 Konvencije iz Cape Towna bo država članica, za katero je zavezujoča Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (1), kadar ima dolžnik stalno prebivališče na ozemlju države članice Skupnosti, uporabljala člena 13 in 43 Konvencije iz Cape Towna za začasne ukrepe samo v skladu s členom 31 Uredbe (ES) št. 44/2001, kakor ga razlaga Sodišče Evropskih skupnosti v zvezi s členom 24 Bruseljske konvencije z dne 27. septembra 1968 o pristojnosti in izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (2).

| II. | Izjava Evropske skupnosti v skladu s členom XXX Protokola v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo (v nadaljnjem besedilu „Protokol o zrakoplovih“)
  V skladu s členom XXX(5) Protokola o zrakoplovih se člen XXI Protokola o zrakoplovih v Skupnosti ne bo uporabljal in za države članice, za katere je zavezujoča Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (3) ali kateri koli drug sporazum za razširitev področja uporabe Uredbe, se bo uporabljala navedena uredba. |
| --- | --- |

II.

Izjava Evropske skupnosti v skladu s členom XXX Protokola v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo (v nadaljnjem besedilu „Protokol o zrakoplovih“)

V skladu s členom XXX(5) Protokola o zrakoplovih se člen XXI Protokola o zrakoplovih v Skupnosti ne bo uporabljal in za države članice, za katere je zavezujoča Uredba Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (3) ali kateri koli drug sporazum za razširitev področja uporabe Uredbe, se bo uporabljala navedena uredba.

---

(1)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

(2)  UL L 299, 31.12.1972, str. 32.

(3)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

---

PREVOD

KONVENCIJA

o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi

DRŽAVE PODPISNICE TE KONVENCIJE SO SE –

ZAVEDAJOČ se potrebe po nakupu in uporabi premične opreme visoke vrednosti ali izjemnega gospodarskega pomena ter po olajšanju učinkovitega financiranja nakupa in uporabe take opreme,

PRIZNAVAJOČ prednosti premoženjsko zavarovanega financiranja in zakupa v ta namen in v želji, da se olajšajo te vrste transakcij z določitvijo jasnih pravil za njihovo izvajanje,

UPOŠTEVAJOČ potrebo po zagotavljanju, da se pravice iz zavarovanja take opreme priznajo in vsesplošno zavarujejo,

V ŽELJI, da bi zagotovile širše in vzajemne gospodarske koristi za vse zainteresirane strani,

V PREPRIČANJU, da morajo taka pravila odražati načela premoženjsko zavarovanega financiranja in zakupa ter spodbujati neodvisnost strank v teh transakcijah,

ZAVEDAJOČ se potrebe po ustanovitvi pravnega okvira za mednarodna zavarovanja take opreme ter oblikovanju mednarodnega sistema registracije za njihovo zaščito,

OB UPOŠTEVANJU ciljev in načel, zapisanih v veljavnih konvencijah v zvezi s tako opremo –

DOGOVORILE:

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tej konvenciji, razen če iz sobesedila ne izhaja drugače, se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (a) | „sporazum“ pomeni sporazum o jamstvu, sporazum o pridržku lastninske pravice ali sporazum o zakupu; |
| --- | --- |

(a)

„sporazum“ pomeni sporazum o jamstvu, sporazum o pridržku lastninske pravice ali sporazum o zakupu;

| (b) | „odstop“ pomeni pogodbo, s katero se bodisi z jamstvom bodisi drugače prejemniku odstopijo pripadajoče pravice s prenosom ali brez prenosa povezanega mednarodnega zavarovanja; |
| --- | --- |

(b)

„odstop“ pomeni pogodbo, s katero se bodisi z jamstvom bodisi drugače prejemniku odstopijo pripadajoče pravice s prenosom ali brez prenosa povezanega mednarodnega zavarovanja;

| (c) | „pripadajoče pravice“ pomenijo vse pravice do plačila ali izpolnitve druge dolžnikove obveznosti v skladu s sporazumom, ki so zavarovane ali povezane s predmetom; |
| --- | --- |

(c)

„pripadajoče pravice“ pomenijo vse pravice do plačila ali izpolnitve druge dolžnikove obveznosti v skladu s sporazumom, ki so zavarovane ali povezane s predmetom;

| (d) | „začetek stečajnega postopka“ pomeni trenutek, ko se šteje, da se je stečajni postopek začel v skladu z veljavno zakonodajo o plačilni nesposobnosti; |
| --- | --- |

(d)

„začetek stečajnega postopka“ pomeni trenutek, ko se šteje, da se je stečajni postopek začel v skladu z veljavno zakonodajo o plačilni nesposobnosti;

| (e) | „pogojni kupec“ pomeni kupca po sporazumu o pridržku lastninske pravice; |
| --- | --- |

(e)

„pogojni kupec“ pomeni kupca po sporazumu o pridržku lastninske pravice;

| (f) | „pogojni prodajalec“ pomeni prodajalca po sporazumu o pridržku lastninske pravice; |
| --- | --- |

(f)

„pogojni prodajalec“ pomeni prodajalca po sporazumu o pridržku lastninske pravice;

| (g) | „prodajna pogodba“ pomeni pogodbo o prodajalčevi prodaji predmeta kupcu, ki ni sporazum, opredeljen pod (a); |
| --- | --- |

(g)

„prodajna pogodba“ pomeni pogodbo o prodajalčevi prodaji predmeta kupcu, ki ni sporazum, opredeljen pod (a);

| (h) | „sodišče“ pomeni sodišče ali upravno oziroma arbitražno razsodišče, ki ga ustanovi država pogodbenica; |
| --- | --- |

(h)

„sodišče“ pomeni sodišče ali upravno oziroma arbitražno razsodišče, ki ga ustanovi država pogodbenica;

| (i) | „upnik“ pomeni hipotečnega upnika po sporazumu o jamstvu, pogojnega prodajalca po sporazumu o pridržku lastninske pravice ali zakupodajalca po sporazumu o zakupu; |
| --- | --- |

(i)

„upnik“ pomeni hipotečnega upnika po sporazumu o jamstvu, pogojnega prodajalca po sporazumu o pridržku lastninske pravice ali zakupodajalca po sporazumu o zakupu;

| (j) | „dolžnik“ pomeni hipotečnega dolžnika po sporazumu o jamstvu, pogojnega kupca po sporazumu o pridržku lastninske pravice, zakupojemalca po sporazumu o zakupu ali osebo, katere pravica na predmetu je obremenjena z nepogodbeno pravico ali zavarovanjem, ki se lahko registrira; |
| --- | --- |

(j)

„dolžnik“ pomeni hipotečnega dolžnika po sporazumu o jamstvu, pogojnega kupca po sporazumu o pridržku lastninske pravice, zakupojemalca po sporazumu o zakupu ali osebo, katere pravica na predmetu je obremenjena z nepogodbeno pravico ali zavarovanjem, ki se lahko registrira;

| (k) | „stečajni upravitelj“ pomeni osebo, pooblaščeno za upravljanje sanacije ali likvidacije, vključno z začasno pooblaščeno osebo, in vključuje tudi dolžnika, ki ima v posesti lastnino, če to dovoljuje veljavna zakonodaja o plačilni nesposobnosti; |
| --- | --- |

(k)

„stečajni upravitelj“ pomeni osebo, pooblaščeno za upravljanje sanacije ali likvidacije, vključno z začasno pooblaščeno osebo, in vključuje tudi dolžnika, ki ima v posesti lastnino, če to dovoljuje veljavna zakonodaja o plačilni nesposobnosti;

| (l) | „stečajni postopek“ pomeni stečaj, likvidacijo ali drug kolektivni pravni ali upravni postopek, vključno z začasnim postopkom, med katerim sodišče preverja ali nadzoruje sredstva in posle dolžnika za namene sanacije ali likvidacije; |
| --- | --- |

(l)

„stečajni postopek“ pomeni stečaj, likvidacijo ali drug kolektivni pravni ali upravni postopek, vključno z začasnim postopkom, med katerim sodišče preverja ali nadzoruje sredstva in posle dolžnika za namene sanacije ali likvidacije;

| (m) | „zainteresirane osebe“ pomeni:






  (i) | dolžnika; |
| --- | --- | --- |

(m)

„zainteresirane osebe“ pomeni:

(i)

dolžnika;

| (ii) | vsako osebo, ki za namene zagotavljanja izpolnitve vseh obveznosti v korist upnika da ali izda jamstvo ali jamstvo na prvi poziv, ali pogojni akreditiv, ali katero koli drugo obliko kreditnega zavarovanja; |
| --- | --- |

(ii)

vsako osebo, ki za namene zagotavljanja izpolnitve vseh obveznosti v korist upnika da ali izda jamstvo ali jamstvo na prvi poziv, ali pogojni akreditiv, ali katero koli drugo obliko kreditnega zavarovanja;

| (iii) | vsako drugo osebo, ki ima pravice iz predmeta ali v zvezi z njim; |
| --- | --- |

(iii)

vsako drugo osebo, ki ima pravice iz predmeta ali v zvezi z njim;

| (n) | „notranja transakcija“ pomeni vrsto transakcije iz člena 2(2)(a) do (c), kadar sta središče glavnih interesov vseh strank v taki transakciji in zadevni predmet (kot je določen v protokolu) ob sklepanju pogodbe v isti državi pogodbenici in kadar je zavarovanje, ki izhaja iz transakcije, registrirano v nacionalnem registru tiste države pogodbenice, ki je dala izjavo po členu 50(1); |
| --- | --- |

(n)

„notranja transakcija“ pomeni vrsto transakcije iz člena 2(2)(a) do (c), kadar sta središče glavnih interesov vseh strank v taki transakciji in zadevni predmet (kot je določen v protokolu) ob sklepanju pogodbe v isti državi pogodbenici in kadar je zavarovanje, ki izhaja iz transakcije, registrirano v nacionalnem registru tiste države pogodbenice, ki je dala izjavo po členu 50(1);

| (o) | „mednarodno zavarovanje“ pomeni zavarovanje upnika, za katero velja člen 2; |
| --- | --- |

(o)

„mednarodno zavarovanje“ pomeni zavarovanje upnika, za katero velja člen 2;

| (p) | „mednarodni register“ pomeni mednarodne zmogljivosti za registracijo, ustanovljene za namene te konvencije ali protokola; |
| --- | --- |

(p)

„mednarodni register“ pomeni mednarodne zmogljivosti za registracijo, ustanovljene za namene te konvencije ali protokola;

| (q) | „sporazum o zakupu“ pomeni sporazum, s katerim ena oseba (zakupodajalec) dodeli posestno pravico na predmetu ali pravico do njegovega nadzora (z možnostjo nakupa ali brez nje) drugi osebi (zakupojemalcu) proti zakupnini ali drugemu plačilu; |
| --- | --- |

(q)

„sporazum o zakupu“ pomeni sporazum, s katerim ena oseba (zakupodajalec) dodeli posestno pravico na predmetu ali pravico do njegovega nadzora (z možnostjo nakupa ali brez nje) drugi osebi (zakupojemalcu) proti zakupnini ali drugemu plačilu;

| (r) | „nacionalno zavarovanje“ pomeni zavarovanje upnika za predmet, ki izhaja iz notranje transakcije, za katero velja izjava iz člena 50(1); |
| --- | --- |

(r)

„nacionalno zavarovanje“ pomeni zavarovanje upnika za predmet, ki izhaja iz notranje transakcije, za katero velja izjava iz člena 50(1);

| (s) | „nepogodbena pravica ali zavarovanje“ pomeni pravico ali zavarovanje, dodeljeno na podlagi zakonodaje države pogodbenice, ki je dala izjavo v skladu s členom 39 za zavarovanje izpolnitve obveznosti, vključno z obveznostjo do države, državne ustanove ali medvladne oziroma zasebne organizacije; |
| --- | --- |

(s)

„nepogodbena pravica ali zavarovanje“ pomeni pravico ali zavarovanje, dodeljeno na podlagi zakonodaje države pogodbenice, ki je dala izjavo v skladu s členom 39 za zavarovanje izpolnitve obveznosti, vključno z obveznostjo do države, državne ustanove ali medvladne oziroma zasebne organizacije;

| (t) | „obvestilo o nacionalnem zavarovanju“ pomeni obvestilo o oblikovanju nacionalnega zavarovanja, ki je ali bo registrirano v mednarodnem registru; |
| --- | --- |

(t)

„obvestilo o nacionalnem zavarovanju“ pomeni obvestilo o oblikovanju nacionalnega zavarovanja, ki je ali bo registrirano v mednarodnem registru;

| (u) | „predmet“ pomeni predmet iz kategorije, za katero velja člen 2; |
| --- | --- |

(u)

„predmet“ pomeni predmet iz kategorije, za katero velja člen 2;

| (v) | „že veljavna pravica ali zavarovanje“ pomeni pravico ali zavarovanje kakršne koli vrste ali za kakršen koli predmet, ki je bilo ustvarjeno ali je nastalo pred datumom začetka veljavnosti te konvencije, kot je določen v členu 60(2)(a); |
| --- | --- |

(v)

„že veljavna pravica ali zavarovanje“ pomeni pravico ali zavarovanje kakršne koli vrste ali za kakršen koli predmet, ki je bilo ustvarjeno ali je nastalo pred datumom začetka veljavnosti te konvencije, kot je določen v členu 60(2)(a);

| (w) | „prihodki od prodaje“ pomeni denarne ali nedenarne prihodke od prodaje predmeta, izhajajo pa iz celotne ali delne izgube ali fizičnega uničenja predmeta ali njegovega celotnega ali delnega zasega, zaplembe ali prisilnega odvzema; |
| --- | --- |

(w)

„prihodki od prodaje“ pomeni denarne ali nedenarne prihodke od prodaje predmeta, izhajajo pa iz celotne ali delne izgube ali fizičnega uničenja predmeta ali njegovega celotnega ali delnega zasega, zaplembe ali prisilnega odvzema;

| (x) | „prihodnji odstop“ pomeni odstop, ki naj bi se izvedel v prihodnosti, če nastopi navedeni dogodek, ne glede na to, ali se bo dogodek z gotovostjo zgodil ali ne; |
| --- | --- |

(x)

„prihodnji odstop“ pomeni odstop, ki naj bi se izvedel v prihodnosti, če nastopi navedeni dogodek, ne glede na to, ali se bo dogodek z gotovostjo zgodil ali ne;

| (y) | „prihodnje mednarodno zavarovanje“ pomeni zavarovanje, ki naj bi bilo ustvarjeno ali zagotovljeno za predmet kot mednarodno zavarovanje v prihodnosti, če nastopi navedeni dogodek (ki lahko vključuje dolžnikovo pridobitev zavarovanja predmeta), ne glede na to, ali se bo dogodek z gotovostjo zgodil ali ne; |
| --- | --- |

(y)

„prihodnje mednarodno zavarovanje“ pomeni zavarovanje, ki naj bi bilo ustvarjeno ali zagotovljeno za predmet kot mednarodno zavarovanje v prihodnosti, če nastopi navedeni dogodek (ki lahko vključuje dolžnikovo pridobitev zavarovanja predmeta), ne glede na to, ali se bo dogodek z gotovostjo zgodil ali ne;

| (z) | „prihodnja prodaja“ pomeni prodajo, ki naj bi se opravila v prihodnosti, če nastopi navedeni dogodek, ne glede na to, ali se bo dogodek z gotovostjo zgodil ali ne; |
| --- | --- |

(z)

„prihodnja prodaja“ pomeni prodajo, ki naj bi se opravila v prihodnosti, če nastopi navedeni dogodek, ne glede na to, ali se bo dogodek z gotovostjo zgodil ali ne;

| (aa) | „protokol“ v zvezi s katero koli kategorijo predmeta in pripadajočimi pravicami, za katere velja ta konvencija, pomeni protokol v zvezi s to kategorijo predmeta in pripadajočimi pravicami; |
| --- | --- |

(aa)

„protokol“ v zvezi s katero koli kategorijo predmeta in pripadajočimi pravicami, za katere velja ta konvencija, pomeni protokol v zvezi s to kategorijo predmeta in pripadajočimi pravicami;

| (bb) | „registriran“ pomeni registriran v mednarodnem registru v skladu s poglavjem V; |
| --- | --- |

(bb)

„registriran“ pomeni registriran v mednarodnem registru v skladu s poglavjem V;

| (cc) | „registrirano zavarovanje“ pomeni mednarodno zavarovanje, nepogodbeno pravico ali zavarovanje, ki se lahko registrira, ali nacionalno zavarovanje, navedeno v obvestilu o nacionalnem zavarovanju, registriranem v skladu s poglavjem V; |
| --- | --- |

(cc)

„registrirano zavarovanje“ pomeni mednarodno zavarovanje, nepogodbeno pravico ali zavarovanje, ki se lahko registrira, ali nacionalno zavarovanje, navedeno v obvestilu o nacionalnem zavarovanju, registriranem v skladu s poglavjem V;

| (dd) | „nepogodbena pravica ali zavarovanje, ki se lahko registrira“ pomeni nepogodbeno pravico ali zavarovanje, ki se lahko registrira na podlagi izjave, podane na podlagi člena 40; |
| --- | --- |

(dd)

„nepogodbena pravica ali zavarovanje, ki se lahko registrira“ pomeni nepogodbeno pravico ali zavarovanje, ki se lahko registrira na podlagi izjave, podane na podlagi člena 40;

| (ee) | „registrar“ v smislu Protokola pomeni osebo ali organ, ki je imenovan na podlagi navedenega protokola ali člena 17(2)(b); |
| --- | --- |

(ee)

„registrar“ v smislu Protokola pomeni osebo ali organ, ki je imenovan na podlagi navedenega protokola ali člena 17(2)(b);

| (ff) | „predpisi“ pomenijo predpise, ki jih določi ali odobri nadzorni organ na podlagi Protokola; |
| --- | --- |

(ff)

„predpisi“ pomenijo predpise, ki jih določi ali odobri nadzorni organ na podlagi Protokola;

| (gg) | „prodaja“ pomeni prenos lastništva nad predmetom na podlagi prodajne pogodbe; |
| --- | --- |

(gg)

„prodaja“ pomeni prenos lastništva nad predmetom na podlagi prodajne pogodbe;

| (hh) | „zavarovana obveznost“ pomeni obveznost, ki je zavarovana s pravico iz zavarovanja; |
| --- | --- |

(hh)

„zavarovana obveznost“ pomeni obveznost, ki je zavarovana s pravico iz zavarovanja;

| (ii) | „sporazum o jamstvu“ pomeni sporazum, s katerim hipotečni dolžnik dodeli ali se strinja, da bo dodelil, hipotečnemu upniku pravico (vključno z lastniško udeležbo) do predmeta ali na njem, s katero se zagotovi izpolnitev vseh sedanjih ali prihodnjih obveznosti hipotečnega dolžnika ali tretje osebe; |
| --- | --- |

(ii)

„sporazum o jamstvu“ pomeni sporazum, s katerim hipotečni dolžnik dodeli ali se strinja, da bo dodelil, hipotečnemu upniku pravico (vključno z lastniško udeležbo) do predmeta ali na njem, s katero se zagotovi izpolnitev vseh sedanjih ali prihodnjih obveznosti hipotečnega dolžnika ali tretje osebe;

| (jj) | „pravica iz zavarovanja“ pomeni pravico, ki izhaja iz sporazuma o jamstvu; |
| --- | --- |

(jj)

„pravica iz zavarovanja“ pomeni pravico, ki izhaja iz sporazuma o jamstvu;

| (kk) | „nadzorni organ“ glede na Protokol pomeni nadzorni organ iz člena 17(1); |
| --- | --- |

(kk)

„nadzorni organ“ glede na Protokol pomeni nadzorni organ iz člena 17(1);

| (ll) | „sporazum o pridržku lastninske pravice“ pomeni sporazum o prodaji predmeta, če se lastništvo ne prenese do izpolnitve pogoja ali pogojev iz sporazuma; |
| --- | --- |

(ll)

„sporazum o pridržku lastninske pravice“ pomeni sporazum o prodaji predmeta, če se lastništvo ne prenese do izpolnitve pogoja ali pogojev iz sporazuma;

| (mm) | „neregistrirano zavarovanje“ pomeni pogodbeno zavarovanje oziroma nepogodbeno pravico ali zavarovanje (razen zavarovanja, za katero velja člen 39), ki ni registrirano, ne glede na to, ali se lahko registrira v skladu s to konvencijo, in |
| --- | --- |

(mm)

„neregistrirano zavarovanje“ pomeni pogodbeno zavarovanje oziroma nepogodbeno pravico ali zavarovanje (razen zavarovanja, za katero velja člen 39), ki ni registrirano, ne glede na to, ali se lahko registrira v skladu s to konvencijo, in

| (nn) | „pisno“ pomeni zapis informacij (vključno z informacijami, posredovanimi prek sredstev za daljinski prenos) v fizični ali drugi obliki, ki se lahko pozneje reproducira v fizični obliki in ki razumno dokazuje, da je zapis potrjen. |
| --- | --- |

(nn)

„pisno“ pomeni zapis informacij (vključno z informacijami, posredovanimi prek sredstev za daljinski prenos) v fizični ali drugi obliki, ki se lahko pozneje reproducira v fizični obliki in ki razumno dokazuje, da je zapis potrjen.

Člen 2

Mednarodno zavarovanje

1.   Ta konvencija določa ustanovitev in učinke mednarodnega zavarovanja nekaterih kategorij premične opreme ter pripadajoče pravice.

2.   Za namene te konvencije je mednarodno zavarovanje premične opreme pravica iz zavarovanja, ustanovljenega v skladu s členom 7, enolično opredeljivega predmeta iz kategorij, navedenih v odstavku 3 in določenih v Protokolu:

| (a) | ki jo dodeli hipotečni dolžnik po sporazumu o jamstvu; |
| --- | --- |

(a)

ki jo dodeli hipotečni dolžnik po sporazumu o jamstvu;

| (b) | ki se dodeli osebi, ki je pogojni prodajalec po sporazumu o pridržku lastninske pravice, ali |
| --- | --- |

(b)

ki se dodeli osebi, ki je pogojni prodajalec po sporazumu o pridržku lastninske pravice, ali

| (c) | ki se dodeli osebi, ki je zakupodajalec po sporazumu o zakupu. Zavarovanje, ki spada v pododstavek (a), ne spada v pododstavka (b) ali (c). |
| --- | --- |

(c)

ki se dodeli osebi, ki je zakupodajalec po sporazumu o zakupu. Zavarovanje, ki spada v pododstavek (a), ne spada v pododstavka (b) ali (c).

3.   Kategorije, navedene v prejšnjih odstavkih, so:

| (a) | osnovna konstrukcija zrakoplovov, motorji zrakoplovov in helikopterji; |
| --- | --- |

(a)

osnovna konstrukcija zrakoplovov, motorji zrakoplovov in helikopterji;

| (b) | železniški vozni park in |
| --- | --- |

(b)

železniški vozni park in

| (c) | premoženje za vesoljske namene. |
| --- | --- |

(c)

premoženje za vesoljske namene.

4.   V veljavni zakonodaji je določeno, ali zavarovanje iz odstavka 2 spada v pododstavek (a), (b) ali (c) navedenega pododstavka.

5.   Mednarodno zavarovanje predmeta vključuje tudi prihodke od prodaje tega predmeta.

Člen 3

Področje uporabe

1.   Ta konvencija se uporablja, kadar je ob sklepanju sporazuma, na podlagi katerega se ustvari ali določi mednarodno zavarovanje, dolžnik v državi pogodbenici.

2.   Dejstvo, da je upnik v državi, ki ni pogodbenica, ne vpliva na veljavnost te konvencije.

Člen 4

Lokacija dolžnika

1.   Za namene člena 3(1) je dolžnik v tisti državi pogodbenici:

| (a) | po zakonodaji katere je registriran ali ustanovljen; |
| --- | --- |

(a)

po zakonodaji katere je registriran ali ustanovljen;

| (b) | v kateri ima registrirani ali uradni sedež; |
| --- | --- |

(b)

v kateri ima registrirani ali uradni sedež;

| (c) | v kateri ima središče uprave, ali |
| --- | --- |

(c)

v kateri ima središče uprave, ali

| (d) | v kateri je njegov kraj poslovanja. |
| --- | --- |

(d)

v kateri je njegov kraj poslovanja.

2.   Dolžnikov kraj poslovanja iz pododstavka (d) prejšnjega odstavka je njegov glavni kraj poslovanja, če ima več kot en kraj poslovanja, ali njegovo običajno prebivališče, če nima kraja poslovanja.

Člen 5

Razlaga in veljavna zakonodaja

1.   Pri razlagi te konvencije je treba upoštevati namene te konvencije, kot so predstavljeni v preambuli, njeno mednarodno naravo ter potrebo po spodbujanju enotnosti in predvidljivosti pri njeni uporabi.

2.   Vprašanja v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta konvencija in v njej niso izrecno urejena, je treba urediti v skladu s splošnimi načeli, na katerih temelji, ali če takih načel ni, v skladu z veljavno zakonodajo.

3.   Sklicevanja na veljavno zakonodajo so sklicevanja na nacionalne pravne predpise, ki veljajo na podlagi predpisov mednarodnega zasebnega prava države, ki je sodno pristojna.

4.   Kadar država zajema več teritorialnih enot, ki imajo svoje pravne predpise v zvezi s spornim vprašanjem, in kadar ni znano, katera teritorialna enota je pristojna, se na podlagi zakonodaje te države opredeli, predpisi katere teritorialne enote se uporabljajo. Če takih predpisov ni, se uporablja zakonodaja teritorialne enote, s katero je primer najtesneje povezan.

Člen 6

Razmerje med Konvencijo in Protokolom

1.   Ta konvencija in Protokol se bereta in razlagata skupaj kot en dokument.

2.   V primeru neskladnosti med to konvencijo in Protokolom prevlada Protokol.

POGLAVJE II

USTANOVITEV MEDNARODNEGA ZAVAROVANJA

Člen 7

Formalni pogoji

Zavarovanje je ustanovljeno kot mednarodno zavarovanje v skladu s to konvencijo, kadar je sporazum, na podlagi katerega se ustvari ali določi zavarovanje:

| (a) | v pisni obliki; |
| --- | --- |

(a)

v pisni obliki;

| (b) | povezan s predmetom, s katerim ima hipotečni dolžnik, pogojni prodajalec ali zakupodajalec pravico razpolagati; |
| --- | --- |

(b)

povezan s predmetom, s katerim ima hipotečni dolžnik, pogojni prodajalec ali zakupodajalec pravico razpolagati;

| (c) | omogočil, da se predmet opredeli v skladu s Protokolom, in |
| --- | --- |

(c)

omogočil, da se predmet opredeli v skladu s Protokolom, in

| (d) | v primeru sporazuma o jamstvu omogočil opredelitev zavarovanih obveznosti, vendar brez potrebe po navedbi zavarovanega zneska ali najvišjega zavarovanega zneska. |
| --- | --- |

(d)

v primeru sporazuma o jamstvu omogočil opredelitev zavarovanih obveznosti, vendar brez potrebe po navedbi zavarovanega zneska ali najvišjega zavarovanega zneska.

POGLAVJE III

PRAVNA SREDSTVA V PRIMERU NEIZPOLNITVE OBVEZNOSTI

Člen 8

Pravna sredstva hipotečnega upnika

1.   V primeru neizpolnitve obveznosti iz člena 11 lahko hipotečni upnik, če se je hipotečni dolžnik kadar koli strinjal s tem in v skladu s kakršno koli izjavo, ki jo lahko da država pogodbenica na podlagi člena 54, uporabi eno ali več izmed naslednjih pravnih sredstev:

| (a) | prevzame posest ali nadzor nad katerim koli predmetom, obremenjenim v njegovo korist; |
| --- | --- |

(a)

prevzame posest ali nadzor nad katerim koli predmetom, obremenjenim v njegovo korist;

| (b) | proda ali da v zakup tak predmet; |
| --- | --- |

(b)

proda ali da v zakup tak predmet;

| (c) | izterja ali prejme vsak prihodek ali dobiček, ki nastane pri upravljanju ali uporabi takega predmeta. |
| --- | --- |

(c)

izterja ali prejme vsak prihodek ali dobiček, ki nastane pri upravljanju ali uporabi takega predmeta.

2.   Hipotečni upnik lahko tudi zaprosi za sodni nalog, s katerim se dovoljuje ali odredi katero koli izmed pravnih sredstev iz prejšnjega odstavka.

3.   Vsako pravno sredstvo iz pododstavkov (a), (b) ali (c) odstavka 1 ali iz člena 13 se izvaja na ekonomsko sprejemljiv način. Za pravno sredstvo se šteje, da se izvaja ekonomsko ustrezno, če se izvaja v skladu z določbo sporazuma o jamstvu, razen kadar je taka določba očitno neustrezna.

4.   Hipotečni upnik, ki predlaga, da bo predmet prodal ali dal v zakup na podlagi odstavka 1, mora o predlagani prodaji ali zakupu v ustreznem roku prej obvestiti:

| (a) | zainteresirane osebe, določene v členu 1(m)(i) in (ii), ter |
| --- | --- |

(a)

zainteresirane osebe, določene v členu 1(m)(i) in (ii), ter

| (b) | zainteresirane osebe, določene v členu 1(m)(iii), ki so hipotečnega upnika obvestile o svojih pravicah v ustreznem roku pred prodajo ali zakupom. |
| --- | --- |

(b)

zainteresirane osebe, določene v členu 1(m)(iii), ki so hipotečnega upnika obvestile o svojih pravicah v ustreznem roku pred prodajo ali zakupom.

5.   Vsak znesek, ki ga hipotečni upnik izterja ali prejme na podlagi izvajanja katerega koli pravnega sredstva iz odstavkov 1 ali 2, se uporabi za sprostitev zneska zavarovanih obveznosti.

6.   Če znesek, ki ga hipotečni upnik izterja ali prejme na podlagi izvajanja katerega koli pravnega sredstva iz odstavkov 1 ali 2, presega znesek, zavarovan s pravico iz zavarovanja, in vse razumne stroške, ki nastanejo pri izvajanju katerega koli takega pravnega sredstva, hipotečni upnik presežek razdeli po prednostnem vrstnem redu med druge imetnike zavarovanj, ki so registrirana ali o katerih je bil hipotečni upnik obveščen, morebitni preostali znesek pa izplača hipotečnemu dolžniku, če sodišče ne določi drugače.

Člen 9

Prenos pravice na predmetu za izpolnitev obveznosti; odkup

1.   Hipotečni upnik in vse zainteresirane osebe se lahko kadar koli po neizpolnitvi obveznosti v smislu člena 11 dogovorijo, da se lastništvo (ali katera koli druga pravica hipotečnega dolžnika) nad katerim koli predmetom, zajetim v pravici iz zavarovanja, prenese na hipotečnega upnika za celotno ali delno izpolnitev zavarovanih obveznosti.

2.   Sodišče lahko na prošnjo hipotečnega upnika odredi, da se lastništvo (ali katera koli druga pravica hipotečnega dolžnika) nad katerim koli predmetom, zajetim v pravici iz zavarovanja, prenese na hipotečnega upnika za celotno ali delno izpolnitev zavarovanih obveznosti.

3.   Sodišče ugodi prošnji iz prejšnjega odstavka le, če je znesek zavarovanih obveznosti, ki naj bi se izpolnile s takim prenosom, sorazmeren z vrednostjo predmeta ob upoštevanju vseh plačil, ki jih mora hipotečni upnik izplačati vsem zainteresiranim osebam.

4.   Hipotečni dolžnik in vse zainteresirane osebe lahko kadar koli po neizpolnitvi obveznosti v smislu člena 11 in pred prodajo obremenjenega predmeta ali izdajo odredbe iz odstavka 2 sprostijo pravico iz zavarovanja tako, da v celoti izplačajo zavarovani znesek ob upoštevanju kakršnega koli zakupa, ki ga odobri hipotečni upnik na podlagi člena 8(1)(b) ali je odrejen na podlagi člena 8(2). Če po taki neizpolnitvi obveznosti zainteresirana oseba, ki ni dolžnik, v celoti izplača zavarovani znesek, se pravice hipotečnega upnika prenesejo na to osebo.

5.   Lastništvo ali katera koli druga zavarovalna pravica hipotečnega dolžnika, ki se prenese ob prodaji na podlagi člena 8(1)(b) ali na podlagi odstavka 1 ali 2 tega člena, je prosta vseh drugih zavarovanj, pred katerimi ima pravica iz zavarovanja hipotečnega upnika prednost na podlagi določb člena 29.

Člen 10

Pravna sredstva pogojnega prodajalca ali zakupodajalca

V primeru neizpolnitve obveznosti po sporazumu o pridržku lastninske pravice ali sporazumu o zakupu v smislu člena 11 lahko bodisi pogojni prodajalec bodisi zakupodajalec:

| (a) | v skladu s katero koli izjavo, ki jo lahko da država pogodbenica na podlagi člena 54, prekine sporazum in prevzame posest ali nadzor nad katerim koli predmetom, na katerega se sporazum nanaša, ali |
| --- | --- |

(a)

v skladu s katero koli izjavo, ki jo lahko da država pogodbenica na podlagi člena 54, prekine sporazum in prevzame posest ali nadzor nad katerim koli predmetom, na katerega se sporazum nanaša, ali

| (b) | zaprosi za sodni nalog, s katerim je dovoljeno ali odrejeno katero koli izmed navedenih pravnih sredstev. |
| --- | --- |

(b)

zaprosi za sodni nalog, s katerim je dovoljeno ali odrejeno katero koli izmed navedenih pravnih sredstev.

Člen 11

Pomen neizpolnitve obveznosti

1.   Dolžnik in upnik se lahko kadar koli pisno dogovorita glede dogodkov, ki pomenijo neizpolnitev obveznosti ali kako drugače sprožijo izvrševanje pravic in pravnih sredstev iz členov 8 do 10 in člena 13.

2.   Kadar dolžnik in upnik ne skleneta navedenega dogovora, „neizpolnitev obveznosti“ za namene členov 8 do 10 in člena 13 pomeni neizpolnitev, zaradi katere je upnik znatno oškodovan glede tistega, do česar je po sporazumu upravičen.

Člen 12

Dodatna pravna sredstva

Vsa dodatna pravna sredstva, ki jih dovoljuje veljavna zakonodaja, vključno z vsemi pravnimi sredstvi, o katerih se stranke dogovorijo, se lahko izvršujejo, če niso v neskladju z obveznimi določbami tega poglavja, kot so določene v členu 15.

Člen 13

Začasni ukrepi

1.   Država pogodbenica v skladu z vsako izjavo, ki jo lahko da na podlagi člena 55, zagotovi, da upnik, ki navede dokaze o dolžnikovi neizpolnitvi obveznosti, lahko do končne odločitve o njegovem zahtevku, če se je dolžnik kadar koli s tem strinjal, od sodišča zahteva hitre začasne ukrepe v obliki ene ali več izmed naslednjih odredb:

| (a) | ohranitev predmeta in njegove vrednosti; |
| --- | --- |

(a)

ohranitev predmeta in njegove vrednosti;

| (b) | posest, nadzor ali skrbništvo nad predmetom; |
| --- | --- |

(b)

posest, nadzor ali skrbništvo nad predmetom;

| (c) | mirovanje predmeta in |
| --- | --- |

(c)

mirovanje predmeta in

| (d) | zakup, ali razen kadar se uporabljajo pododstavki od (a) do (c), upravljanje predmeta in prihodkov, ki iz njega izhajajo. |
| --- | --- |

(d)

zakup, ali razen kadar se uporabljajo pododstavki od (a) do (c), upravljanje predmeta in prihodkov, ki iz njega izhajajo.

2.   Sodišče lahko pri izdaji odredbe iz prejšnjega odstavka določi pogoje, za katere meni, da so potrebni, da se zavarujejo zainteresirane osebe v primeru, če upnik:

| (a) | pri izvajanju katere koli odredbe, ki dovoljuje take začasne ukrepe, ne izpolni katere koli svoje obveznosti do dolžnika na podlagi te konvencije ali Protokola, ali |
| --- | --- |

(a)

pri izvajanju katere koli odredbe, ki dovoljuje take začasne ukrepe, ne izpolni katere koli svoje obveznosti do dolžnika na podlagi te konvencije ali Protokola, ali

| (b) | med končnim odločanjem o zahtevku ne more v celoti ali delno utemeljiti svojega zahtevka. |
| --- | --- |

(b)

med končnim odločanjem o zahtevku ne more v celoti ali delno utemeljiti svojega zahtevka.

3.   Sodišče lahko pred izdajo kakršne koli odredbe iz odstavka 1 zahteva, da se katera koli izmed zainteresiranih oseb obvesti o prošnji.

4.   Nobena določba tega člena ne vpliva na uporabo člena 8(3) ali omejuje razpoložljivosti oblik začasnih ukrepov, ki niso določene v odstavku 1.

Člen 14

Postopkovne zahteve

V skladu s členom 54(2) se vsako pravno sredstvo, ki je določeno v tem poglavju, izvaja skladno s postopkom, ki je določen v zakonodaji kraja, v katerem naj bi se pravno sredstvo izvajalo.

Člen 15

Odstopanje

Kateri koli dve stranki ali več strank iz tega poglavja se lahko med seboj kadar koli pisno dogovorijo o odstopanju od katere koli izmed prejšnjih določb tega poglavja ali spremembi učinkov katere koli izmed prejšnjih določb tega poglavja, razen člena 8(3) do (6), člena 9(3) in (4), člena 13(2) in člena 14.

POGLAVJE IV

MEDNARODNI SISTEM REGISTRACIJE

Člen 16

Mednarodni register

1.   Ustanovi se mednarodni register za registracijo:

| (a) | mednarodnih zavarovanj, prihodnjih mednarodnih zavarovanj ter nepogodbenih pravic in zavarovanj, ki se lahko registrirajo; |
| --- | --- |

(a)

mednarodnih zavarovanj, prihodnjih mednarodnih zavarovanj ter nepogodbenih pravic in zavarovanj, ki se lahko registrirajo;

| (b) | odstopov in prihodnjih odstopov mednarodnih zavarovanj; |
| --- | --- |

(b)

odstopov in prihodnjih odstopov mednarodnih zavarovanj;

| (c) | pridobitev mednarodnih zavarovanj z zakonskimi ali pogodbenimi prenosi pravic v skladu z veljavno zakonodajo; |
| --- | --- |

(c)

pridobitev mednarodnih zavarovanj z zakonskimi ali pogodbenimi prenosi pravic v skladu z veljavno zakonodajo;

| (d) | obvestil o nacionalnih zavarovanjih, in |
| --- | --- |

(d)

obvestil o nacionalnih zavarovanjih, in

| (e) | prenosov pravic, navedenih v katerem koli izmed predhodnih pododstavkov. |
| --- | --- |

(e)

prenosov pravic, navedenih v katerem koli izmed predhodnih pododstavkov.

2.   Ustanovijo se lahko različni mednarodni registri za različne kategorije predmetov in pripadajočih pravic.

3.   V tem poglavju in poglavju V izraz „registracija“ vključuje, kadar je to primerno, spremembo, podaljšanje ali izbris registracije.

Člen 17

Nadzorni organ in registrar

1.   Vzpostavi se nadzorni organ, kot je določeno v Protokolu.

2.   Nadzorni organ:

| (a) | ustanovi mednarodni register ali zagotovi njegovo ustanovitev; |
| --- | --- |

(a)

ustanovi mednarodni register ali zagotovi njegovo ustanovitev;

| (b) | imenuje in razreši registrarja, razen kadar je v Protokolu določeno drugače; |
| --- | --- |

(b)

imenuje in razreši registrarja, razen kadar je v Protokolu določeno drugače;

| (c) | zagotavlja, da se v primeru zamenjave registrarja novemu registrarju zaupajo ali prenesejo kakršne koli pravice, potrebne za neprekinjeno učinkovito delovanje mednarodnega registra; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja, da se v primeru zamenjave registrarja novemu registrarju zaupajo ali prenesejo kakršne koli pravice, potrebne za neprekinjeno učinkovito delovanje mednarodnega registra;

| (d) | po posvetovanju z državami pogodbenicami sprejme ali odobri predpise ter zagotovi njihovo objavo v skladu s Protokolom na področju delovanja mednarodnega registra; |
| --- | --- |

(d)

po posvetovanju z državami pogodbenicami sprejme ali odobri predpise ter zagotovi njihovo objavo v skladu s Protokolom na področju delovanja mednarodnega registra;

| (e) | ustanovi upravne postopke, na podlagi katerih se lahko pri nadzornem organu vložijo pritožbe v zvezi z delovanjem mednarodnega registra; |
| --- | --- |

(e)

ustanovi upravne postopke, na podlagi katerih se lahko pri nadzornem organu vložijo pritožbe v zvezi z delovanjem mednarodnega registra;

| (f) | nadzoruje registrarja in delovanje mednarodnega registra; |
| --- | --- |

(f)

nadzoruje registrarja in delovanje mednarodnega registra;

| (g) | registrarju na njegovo prošnjo zagotovi take smernice, ki so po mnenju nadzornega organa ustrezne; |
| --- | --- |

(g)

registrarju na njegovo prošnjo zagotovi take smernice, ki so po mnenju nadzornega organa ustrezne;

| (h) | določa in redno pregleduje strukturo pristojbin, ki se zaračunavajo za storitve in zmogljivosti mednarodnega registra; |
| --- | --- |

(h)

določa in redno pregleduje strukturo pristojbin, ki se zaračunavajo za storitve in zmogljivosti mednarodnega registra;

| (i) | stori vse potrebno, da zagotovi uporabo učinkovitega sistema elektronske registracije sporočil za uresničevanje ciljev te konvencije in Protokola, in |
| --- | --- |

(i)

stori vse potrebno, da zagotovi uporabo učinkovitega sistema elektronske registracije sporočil za uresničevanje ciljev te konvencije in Protokola, in

| (j) | redno poroča državam pogodbenicam o izvajanju svojih nalog na podlagi te konvencije in Protokola. |
| --- | --- |

(j)

redno poroča državam pogodbenicam o izvajanju svojih nalog na podlagi te konvencije in Protokola.

3.   Nadzorni organ lahko sklene kakršen koli sporazum, potreben za opravljanje svojih funkcij, vključno s kakršnim koli sporazumom iz člena 27(3).

4.   Nadzorni organ ima vse lastninske pravice glede zbirk podatkov in arhivov mednarodnega registra.

5.   Registrar zagotavlja učinkovito delovanje mednarodnega registra in opravlja naloge, ki so mu dodeljene na podlagi te konvencije, Protokola in predpisov.

POGLAVJE V

DRUGE ZADEVE V ZVEZI Z REGISTRACIJO

Člen 18

Zahteve v zvezi z registracijo

1.   V Protokolu in predpisih so določene zahteve, vključno z merili za opredelitev predmeta:

| (a) | za izvedbo registracije (vključno z določbami za predhodni elektronski prenos soglasja vsake osebe, katere soglasje se zahteva na podlagi člena 20); |
| --- | --- |

(a)

za izvedbo registracije (vključno z določbami za predhodni elektronski prenos soglasja vsake osebe, katere soglasje se zahteva na podlagi člena 20);

| (b) | za poizvedbe in izdajo potrdil o poizvedbi ter |
| --- | --- |

(b)

za poizvedbe in izdajo potrdil o poizvedbi ter

| (c) | za zagotavljanje zaupnosti informacij in dokumentov v mednarodnem registru, razen informacij in dokumentov v zvezi z registracijo. |
| --- | --- |

(c)

za zagotavljanje zaupnosti informacij in dokumentov v mednarodnem registru, razen informacij in dokumentov v zvezi z registracijo.

2.   Registrar ni obvezen preveriti, ali je soglasje k registraciji iz člena 20 dejansko izdano oziroma veljavno.

3.   Kadar zavarovanje, ki je bilo registrirano kot prihodnje mednarodno zavarovanje, postane mednarodno zavarovanje, ni potrebna dodatna registracija, če informacije v zvezi z registracijo zadostujejo za registracijo mednarodnega zavarovanja.

4.   Registrar zagotovi, da vpisi v mednarodni register omogočajo poizvedbe po kronološkem vrstnem redu prejema in da se v datoteki zapišeta datum in ura prejema.

5.   V Protokolu se lahko določi, da lahko država pogodbenica imenuje organ ali organe na svojem ozemlju kot vstopno točko ali točke, prek katerih se v mednarodni register prenesejo informacije, potrebne za registracijo. Država pogodbenica lahko ob takem imenovanju določi morebitne zahteve, ki jih je treba izpolniti, preden se take informacije prenesejo v mednarodni register.

Člen 19

Veljavnost in čas registracije

1.   Registracija je veljavna le, če je opravljena skladno s členom 20.

2.   Registracija, ki je veljavna, se konča z vpisom zahtevanih informacij v zbirko podatkov mednarodnega registra, ki omogoča poizvedbe.

3.   Za namene prejšnjega odstavka registracija omogoča poizvedbe, kadar:

| (a) | ji je v mednarodnem registru dodeljena zaporedna številka dokumenta in |
| --- | --- |

(a)

ji je v mednarodnem registru dodeljena zaporedna številka dokumenta in

| (b) | so informacije v zvezi z registracijo, vključno s številko dokumenta, shranjene v trajni obliki in dostopne v mednarodnem registru. |
| --- | --- |

(b)

so informacije v zvezi z registracijo, vključno s številko dokumenta, shranjene v trajni obliki in dostopne v mednarodnem registru.

4.   Če zavarovanje, ki je bilo najprej registrirano kot prihodnje mednarodno zavarovanje, postane mednarodno zavarovanje, se za to mednarodno zavarovanje šteje, da je registrirano od trenutka registracije prihodnjega mednarodnega zavarovanja, če je bila registracija še vedno veljavna neposredno pred ustanovitvijo mednarodnega zavarovanja, kot to določa člen 7.

5.   Prejšnji odstavek se z ustreznimi spremembami uporablja za registracijo prihodnjega odstopa mednarodnega zavarovanja.

6.   O registraciji se v zbirki podatkov mednarodnega registra poizveduje na podlagi meril, določenih v Protokolu.

Člen 20

Soglasje k registraciji

1.   Vsaka stranka lahko na podlagi pisnega soglasja druge stranke registrira mednarodno zavarovanje, prihodnje mednarodno zavarovanje ali odstop oziroma prihodnji odstop mednarodnega zavarovanja ter spremeni vsako tako registracijo ali jo podaljša pred iztekom veljavnosti.

2.   Prenos mednarodnega zavarovanja na drugo mednarodno zavarovanje se lahko registrira kadar koli na podlagi pisnega soglasja osebe, katere pravica se prenese.

3.   Registracija se lahko izbriše na podlagi pisnega soglasja stranke, v korist katere je bila opravljena.

4.   Pridobitev mednarodnega zavarovanja z zakonskim ali pogodbenim prenosom lahko registrira oseba, na katero so prenesene pravice.

5.   Nepogodbeno pravico ali zavarovanje, ki ju je mogoče registrirati, lahko registrira njun imetnik.

6.   Obvestilo o nacionalnem zavarovanju lahko registrira njegov imetnik.

Člen 21

Trajanje registracije

Registracija mednarodnega zavarovanja je veljavna, dokler se ne izbriše ali dokler se ne izteče rok, naveden v registraciji.

Člen 22

Poizvedbe

1.   Kdor koli lahko na način, določen v Protokolu in predpisih, opravi ali zaprosi za elektronsko poizvedbo v mednarodnem registru v zvezi z zavarovanji ali prihodnjimi mednarodnimi zavarovanji, registriranimi v njem.

2.   Registrar po prejemu prošnje na način, določen v Protokolu in predpisih, v elektronski obliki izda potrdilo o poizvedbi v registru v zvezi s katerim koli predmetom:

| (a) | z navedbo vseh vpisanih informacij v zvezi z registracijo, skupaj s potrdilom o datumu in času registracije takih informacij, ali |
| --- | --- |

(a)

z navedbo vseh vpisanih informacij v zvezi z registracijo, skupaj s potrdilom o datumu in času registracije takih informacij, ali

| (b) | z navedbo, da v zvezi z registracijo ni vpisanih informacij v mednarodnem registru. |
| --- | --- |

(b)

z navedbo, da v zvezi z registracijo ni vpisanih informacij v mednarodnem registru.

3.   V potrdilu o poizvedbi, izdanem v skladu s prejšnjim odstavkom, se navede, da je upnik, naveden v informacijah v zvezi z registracijo, pridobil ali namerava pridobiti mednarodno zavarovanje predmeta, ne navede pa se, ali gre pri registraciji za mednarodno zavarovanje ali prihodnje mednarodno zavarovanje, čeprav je to razvidno iz ustreznih informacij o registraciji.

Člen 23

Seznam izjav in prijavljenih nepogodbenih pravic ali zavarovanj

Registrar vodi seznam izjav, preklicanih izjav in kategorij nepogodbenih pravic ali zavarovanj, ki so jih prijavile države pogodbenice v skladu s členoma 39 in 40 ter jih je depozitar sporočil registrarju, in datume vsake take izjave ali preklicane izjave. Taki seznami se hranijo in omogočajo poizvedbe v imenu države, ki je dala izjavo, ter so na voljo vsaki osebi, ki to zahteva, v skladu s Protokolom in predpisi.

Člen 24

Dokazna vrednot potrdil

Dokument v predpisani obliki, ki naj bi bil potrdilo, ki ga izda mednarodni register, je zadosten dokaz:

| (a) | da je izdan kot tak in |
| --- | --- |

(a)

da je izdan kot tak in

| (b) | o dejstvih, navedenih v njem, vključno z datumom in časom registracije. |
| --- | --- |

(b)

o dejstvih, navedenih v njem, vključno z datumom in časom registracije.

Člen 25

Izbris registracije

1.   Kadar so bile izbrisane obveznosti, zavarovane z registrirano pravico iz zavarovanja, ali obveznosti, na podlagi katerih se pridobi registrirana nepogodbena pravica ali zavarovanje, ali kadar so izpolnjeni pogoji za prenos lastninske pravice po sporazumu o pridržku lastninske pravice, imetnik takega zavarovanja brez nepotrebnega odlašanja naroči izbris registracije, po tem, ko na svoj naslov, naveden v registraciji, prejme pisno zahtevo dolžnika.

2.   Kadar je bilo registrirano prihodnje mednarodno zavarovanje ali prihodnji odstop mednarodnega zavarovanja, prihodnji upnik ali prihodnji prejemnik prenesene pravice brez nepotrebnega odlašanja naroči izbris registracije, po tem, ko na svoj naslov, naveden v registraciji, prejme pisno zahtevo prihodnjega dolžnika ali odstopnika pravice, preden prihodnji upnik ali prejemnik prenesene pravice predčasno opravi plačilo ali se k temu zaveže.

3.   Kadar so se sprostile obveznosti, zavarovane z nacionalnim zavarovanjem, navedenim v registriranem obvestilu o nacionalnem zavarovanju, imetnik takega zavarovanja brez nepotrebnega odlašanja naroči izbris registracije, po tem, ko na svoj naslov, naveden v registraciji, prejme pisno zahtevo dolžnika.

4.   Kadar se registracija ne bi smela opraviti ali je bila nepravilna, oseba, v korist katere je bila registracija opravljena, brez nepotrebnega odlašanja naroči izbris ali spremembo registracije, po tem, ko na svoj naslov, naveden v registraciji, prejme pisno zahtevo dolžnika.

Člen 26

Dostop do zmogljivosti mednarodnega registra

Nobeni osebi se ne sme zavrniti dostop do zmogljivosti za registracijo in poizvedbo v mednarodnem registru iz kakršnega koli razloga, razen zaradi neizpolnitve postopka, določenega v tem poglavju.

POGLAVJE VI

PRIVILEGIJI IN IMUNITETE NADZORNEGA ORGANA IN REGISTRARJA

Člen 27

Pravna osebnost; imuniteta

1.   Nadzorni organ pridobi mednarodno pravno osebnost, če takega statusa še nima.

2.   Nadzorni organ ter njegovi uradniki in zaposleni uživajo imuniteto pred sodnim ali upravnim postopkom, kot je določena v Protokolu.

| 3. | (a) | Nadzorni organ je oproščen plačila davkov in uživa druge take privilegije, ki se lahko določijo sporazumno z državo gostiteljico. |
| --- | --- | --- |
| (b) | V tem odstavku „država gostiteljica“ pomeni državo, v kateri je sedež nadzornega organa. |

3.

(a)

Nadzorni organ je oproščen plačila davkov in uživa druge take privilegije, ki se lahko določijo sporazumno z državo gostiteljico.

(b)

V tem odstavku „država gostiteljica“ pomeni državo, v kateri je sedež nadzornega organa.

4.   Premoženje, dokumenti, zbirke podatkov in arhivi mednarodnega registra so nedotakljivi in uživajo imuniteto pred zasegom ali drugim sodnim ali upravnim postopkom.

5.   Za namene kakršnega koli odškodninskega zahtevka proti registrarju v skladu s členom 28(1) ali členom 44 ima upravičenec pravico do dostopa do takih informacij in dokumentov, kot so potrebni pri uresničevanju njegovega zahtevka.

6.   Nadzorni organ se lahko odpove pravici do nedotakljivosti in imunitete iz odstavka 4.

POGLAVJE VII

ODGOVORNOST REGISTRARJA

Člen 28

Odgovornost in finančna zagotovila

1.   Registrar je odškodninsko odgovoren za izgubo, ki jo neka oseba utrpi neposredno zaradi napake ali opustitve dejanja registrarja ter njegovih uradnikov in zaposlenih ali zaradi napake pri delovanju sistema mednarodne registracije, razen kadar je taka napaka posledica neizogibnega in neustavljivega dogodka, ki ga ni bilo mogoče preprečiti z uporabo najboljše prakse pri obliki in delovanju elektronskega registra, vključno z najboljšo prakso pri varnostnem kopiranju, varnosti sistema in omreženju.

2.   Registrar ni odškodninsko odgovoren v skladu s prejšnjim odstavkom za dejansko netočnost informacij v zvezi z registracijo, ki jih prejme ali posreduje v obliki, v kateri jih je prejel, niti za dejanja ali okoliščine, za katere registrar ter njegovi uradniki in zaposleni niso odgovorni in ki so nastali pred prejemom informacij v zvezi z registracijo v mednarodni register.

3.   Odškodnina iz odstavka 1 se lahko zmanjša, če je oseba, ki je utrpela škodo, to škodo povzročila ali je prispevala k njeni povzročitvi.

4.   Registrar v skladu s Protokolom poskrbi za zavarovanje ali finančno jamstvo, ki zajema odgovornost iz tega člena, v obsegu, ki ga določi nadzorni organ.

POGLAVJE VIII

UČINKI MEDNARODNEGA ZAVAROVANJA PROTI TRETJIM OSEBAM

Člen 29

Prednostna razvrstitev zavarovanj

1.   Registrirano zavarovanje ima prednost pred vsemi drugimi zavarovanji, ki so registrirana pozneje, in pred neregistriranim zavarovanjem.

2.   Prvoomenjeno zavarovanje iz prejšnjega odstavka ima prednost tudi:

| (a) | če je prvoomenjeno zavarovanje pridobljeno ali registrirano ob dejanskem poznavanju druge pravice, in |
| --- | --- |

(a)

če je prvoomenjeno zavarovanje pridobljeno ali registrirano ob dejanskem poznavanju druge pravice, in

| (b) | če je imetnik prvoomenjenega zavarovanja ob takem poznavanju opravil plačilo. |
| --- | --- |

(b)

če je imetnik prvoomenjenega zavarovanja ob takem poznavanju opravil plačilo.

3.   Kupec predmeta pridobi zavarovanje zanj:

| (a) | na podlagi zavarovanja, registriranega ob pridobitvi tega zavarovanja, in |
| --- | --- |

(a)

na podlagi zavarovanja, registriranega ob pridobitvi tega zavarovanja, in

| (b) | brez neregistriranega zavarovanja, čeprav je dejansko seznanjen s takim zavarovanjem. |
| --- | --- |

(b)

brez neregistriranega zavarovanja, čeprav je dejansko seznanjen s takim zavarovanjem.

4.   Pogojni kupec ali zakupojemalec pridobi zavarovanje ali pravico za tak predmet:

| (a) | na podlagi zavarovanja, registriranega pred registracijo mednarodnega zavarovanja, ki ga ima pogojni prodajalec ali zakupodajalec, in |
| --- | --- |

(a)

na podlagi zavarovanja, registriranega pred registracijo mednarodnega zavarovanja, ki ga ima pogojni prodajalec ali zakupodajalec, in

| (b) | brez kakršnega koli zavarovanja, ki takrat ni bilo registrirano, čeprav je dejansko seznanjen s takim zavarovanjem. |
| --- | --- |

(b)

brez kakršnega koli zavarovanja, ki takrat ni bilo registrirano, čeprav je dejansko seznanjen s takim zavarovanjem.

5.   Prednostna razvrstitev zavarovanj ali pravic iz tega člena se lahko spremeni na podlagi dogovora med imetniki zadevnih zavarovanj, vendar tak dogovor ne zavezuje prejemnika prenesene pravice, da jo prenese, razen če je bil v trenutku odstopa registriran prenos v zvezi s takim dogovorom.

6.   Prednostna razvrstitev zavarovanja na podlagi tega člena velja tudi za prihodke od prodaje.

7.   Ta konvencija:

| (a) | ne vpliva na pravice, ki jih ima oseba iz naslova opreme, razen predmetov, ki jo je imela pred vgradnjo te opreme v predmet, če v skladu z veljavno zakonodajo te pravice še naprej veljajo po vgradnji, in |
| --- | --- |

(a)

ne vpliva na pravice, ki jih ima oseba iz naslova opreme, razen predmetov, ki jo je imela pred vgradnjo te opreme v predmet, če v skladu z veljavno zakonodajo te pravice še naprej veljajo po vgradnji, in

| (b) | ne preprečuje ustvarjanja pravic iz naslova opreme, ki ni predmet, ki je bila predhodno vgrajena v predmet, če so te pravice ustvarjene na podlagi veljavne zakonodaje. |
| --- | --- |

(b)

ne preprečuje ustvarjanja pravic iz naslova opreme, ki ni predmet, ki je bila predhodno vgrajena v predmet, če so te pravice ustvarjene na podlagi veljavne zakonodaje.

Člen 30

Učinki plačilne nesposobnosti

1.   V stečajnem postopku proti dolžniku je mednarodno zavarovanje veljavno, če je bilo zavarovanje registrirano v skladu s to konvencijo pred začetkom stečajnega postopka.

2.   Nobena določba tega člena ne vpliva na veljavnost mednarodnega zavarovanja v stečajnem postopku, kadar tako zavarovanje učinkuje na podlagi veljavne zakonodaje.

3.   Nobena določba tega člena ne vpliva na:

| (a) | pravne predpise, ki veljajo za stečajne postopke v zvezi z izpodbijanjem transakcije zaradi prednostne obravnave upnikov ali prenosa v škodo upnikov, ali |
| --- | --- |

(a)

pravne predpise, ki veljajo za stečajne postopke v zvezi z izpodbijanjem transakcije zaradi prednostne obravnave upnikov ali prenosa v škodo upnikov, ali

| (b) | pravne predpise v zvezi z uveljavljanjem pravic do premoženja, ki ga upravlja in nadzoruje stečajni upravitelj. |
| --- | --- |

(b)

pravne predpise v zvezi z uveljavljanjem pravic do premoženja, ki ga upravlja in nadzoruje stečajni upravitelj.

POGLAVJE IX

ODSTOP PRIPADAJOČIH PRAVIC IN MEDNARODNIH ZAVAROVANJ; PRAVICE PRENOSA

Člen 31

Učinki odstopa

1.   Če se stranke ne dogovorijo drugače, se z odstopom pripadajočih pravic v skladu s členom 32 na prejemnika prenesene pravice prenesejo tudi:

| (a) | povezano mednarodno zavarovanje in |
| --- | --- |

(a)

povezano mednarodno zavarovanje in

| (b) | vse pravice odstopnika pravice in njihove prednostne razvrstitve v skladu s to konvencijo. |
| --- | --- |

(b)

vse pravice odstopnika pravice in njihove prednostne razvrstitve v skladu s to konvencijo.

2.   Nobena določba te konvencije ne preprečuje delnega odstopa odstopnikovih pripadajočih pravic. V primeru takega delnega odstopa se lahko odstopnik in prejemnik dogovorita glede svojih pravic v zvezi s povezanim mednarodnim zavarovanjem, ki se odstopi v skladu s prejšnjim odstavkom, kar pa ne sme škodljivo vplivati na dolžnika brez njegovega soglasja.

3.   V skladu z odstavkom 4 so v veljavni zakonodaji določene dolžnikove pravice glede ugovora in pobota proti prejemniku prenesene pravice.

4.   Dolžnik se lahko kadar koli na podlagi pisnega dogovora odpove vsem ali katerim koli pravicam glede ugovora in pobota iz prejšnjega odstavka, razen pravicam do ugovora, ki izhajajo iz goljufivih dejanj prejemnika prenesene pravice.

5.   V primeru odstopa na podlagi jamstva se odstopljene pripadajoče pravice znova prenesejo na odstopnika pravice, če te pravice še vedno obstajajo po tem, ko so bile sproščene obveznosti, zavarovane z odstopom.

Člen 32

Formalni pogoji za odstop

1.   Z odstopom pripadajočih pravic se povezano mednarodno zavarovanje prenese le, če odstop:

| (a) | obstaja v pisni obliki; |
| --- | --- |

(a)

obstaja v pisni obliki;

| (b) | omogoča opredelitev pripadajočih pravic na podlagi pogodbe, iz katere izhajajo, in |
| --- | --- |

(b)

omogoča opredelitev pripadajočih pravic na podlagi pogodbe, iz katere izhajajo, in

| (c) | v primeru odstopa na podlagi jamstva omogoča opredelitev zavarovanih obveznosti v skladu s Protokolom, vendar brez potrebe po navedbi zavarovanega zneska ali najvišjega zavarovanega zneska. |
| --- | --- |

(c)

v primeru odstopa na podlagi jamstva omogoča opredelitev zavarovanih obveznosti v skladu s Protokolom, vendar brez potrebe po navedbi zavarovanega zneska ali najvišjega zavarovanega zneska.

2.   Odstop mednarodnega zavarovanja, ki izhaja iz sporazuma o jamstvu ali je v njem določen, ni veljaven, če se ne prenesejo tudi nekatere ali vse povezane pripadajoče pravice.

3.   Ta konvencija se ne uporablja za odstop pripadajočih pravic, ki ne omogoča prenosa povezanega mednarodnega zavarovanja.

Člen 33

Obveznosti dolžnika do prejemnika prenesene pravice

1.   Če so pripadajoče pravice in povezano mednarodno zavarovanje preneseni v skladu s členoma 31 in 32, dolžnika, na katerega se te pravice in zavarovanje nanašajo, tak odstop zavezuje in je dolžan opraviti plačila ali izpolniti druge obveznosti do prejemnika prenesene pravice, vendar le, če:

| (a) | je odstopnik pravice dolžnika pisno obvestil o odstopu ali je bil dolžnik o tem obveščen na podlagi pooblastila odstopnika pravice, in |
| --- | --- |

(a)

je odstopnik pravice dolžnika pisno obvestil o odstopu ali je bil dolžnik o tem obveščen na podlagi pooblastila odstopnika pravice, in

| (b) | so v obvestilu opredeljene pripadajoče pravice. |
| --- | --- |

(b)

so v obvestilu opredeljene pripadajoče pravice.

2.   Ne glede na kakršen koli drug razlog, zaradi katerega je dolžnik oproščen obveznosti zaradi plačila ali izpolnitve obveznosti, sta plačilo ali izpolnitev obveznosti v ta namen veljavna, če sta opravljena v skladu s prejšnjim odstavkom.

3.   Nobena določba tega člena ne vpliva na prednostno razvrstitev odstopov.

Člen 34

Pravna sredstva v primeru neizpolnitve obveznosti v zvezi z odstopom na podlagi jamstva

V primeru neizpolnitve obveznosti odstopnika pravice pri odstopu pripadajočih pravic in povezanega mednarodnega zavarovanja na podlagi jamstva se člena 8 in 9 ter členi 11 do 14 uporabljajo za odnose med odstopnikom in prejemnikom prenesene pravice (ter v odnosu do pripadajočih pravic, če se lahko te določbe uporabljajo za nematerialno lastnino) tako, da se sklicevanja:

| (a) | na zavarovano obveznost in pravico iz zavarovanja štejejo za sklicevanja na obveznost, zavarovano z odstopom pripadajočih pravic in povezanega mednarodnega zavarovanja, ter pravico iz zavarovanja, ustvarjeno s tem odstopom; |
| --- | --- |

(a)

na zavarovano obveznost in pravico iz zavarovanja štejejo za sklicevanja na obveznost, zavarovano z odstopom pripadajočih pravic in povezanega mednarodnega zavarovanja, ter pravico iz zavarovanja, ustvarjeno s tem odstopom;

| (b) | na hipotečnega upnika ali upnika ter hipotečnega dolžnika ali dolžnika štejejo za sklicevanja na prejemnika in odstopnika prenesene pravice; |
| --- | --- |

(b)

na hipotečnega upnika ali upnika ter hipotečnega dolžnika ali dolžnika štejejo za sklicevanja na prejemnika in odstopnika prenesene pravice;

| (c) | na imetnika mednarodnega zavarovanja štejejo za sklicevanja na prejemnika prenesene pravice in |
| --- | --- |

(c)

na imetnika mednarodnega zavarovanja štejejo za sklicevanja na prejemnika prenesene pravice in

| (d) | na predmet štejejo za sklicevanja na odstopljene pripadajoče pravice in povezano mednarodno zavarovanje. |
| --- | --- |

(d)

na predmet štejejo za sklicevanja na odstopljene pripadajoče pravice in povezano mednarodno zavarovanje.

Člen 35

Prednostna razvrstitev odstopov

1.   Kadar je več konkurenčnih odstopov pripadajočih pravic in vsaj eden od odstopov vključuje povezano mednarodno zavarovanje in je registriran, se določbe člena 29 uporabljajo tako, da se sklicevanja na registrirano zavarovanje štejejo za sklicevanja na odstop pripadajočih pravic in povezanega registriranega zavarovanja, sklicevanja na registrirano ali neregistrirano zavarovanje pa se štejejo za sklicevanja na registriran ali neregistriran odstop.

2.   Člen 30 se uporablja za odstop pripadajočih pravic tako, da se sklicevanja na mednarodno zavarovanje štejejo za sklicevanja na odstop pripadajočih pravic in povezanega mednarodnega zavarovanja.

Člen 36

Prednostna razvrstitev prejemnika prenesene pravice glede pripadajočih pravic

1.   Prejemnik prenesenih pripadajočih pravic in povezanega mednarodnega zavarovanja, katerih odstop je bil registriral, ima v skladu s členom 35(1) prednost pred drugim prejemnikom prenesenih pripadajočih pravic le v primeru:

| (a) | če je v pogodbi, iz katere izhajajo pripadajoče pravice, navedeno, da so zavarovane s predmetom ali pripadajo predmetu, in |
| --- | --- |

(a)

če je v pogodbi, iz katere izhajajo pripadajoče pravice, navedeno, da so zavarovane s predmetom ali pripadajo predmetu, in

| (b) | če so pripadajoče pravice povezane s predmetom. |
| --- | --- |

(b)

če so pripadajoče pravice povezane s predmetom.

2.   Za namene pododstavka (b) prejšnjega odstavka so pripadajoče pravice povezane s predmetom le, če vključujejo pravice do plačila ali izpolnitve obveznosti v zvezi z:

| (a) | zneskom, vnaprej zagotovljenim ali porabljenim za nakup predmeta; |
| --- | --- |

(a)

zneskom, vnaprej zagotovljenim ali porabljenim za nakup predmeta;

| (b) | zneskom, vnaprej zagotovljenim ali porabljenim za nakup drugega predmeta, za katerega ima odstopnik pravice drugo mednarodno zavarovanje, če je odstopnik pravice to zavarovanje prenesel na prejemnika prenesene pravice in je bil odstop registriran; |
| --- | --- |

(b)

zneskom, vnaprej zagotovljenim ali porabljenim za nakup drugega predmeta, za katerega ima odstopnik pravice drugo mednarodno zavarovanje, če je odstopnik pravice to zavarovanje prenesel na prejemnika prenesene pravice in je bil odstop registriran;

| (c) | ceno, ki jo je treba plačati za predmet; |
| --- | --- |

(c)

ceno, ki jo je treba plačati za predmet;

| (d) | zakupnino, ki jo je treba plačati za predmet, ali |
| --- | --- |

(d)

zakupnino, ki jo je treba plačati za predmet, ali

| (e) | drugimi obveznostmi, ki izhajajo iz transakcije, navedene v katerem koli od prejšnjih pododstavkov. |
| --- | --- |

(e)

drugimi obveznostmi, ki izhajajo iz transakcije, navedene v katerem koli od prejšnjih pododstavkov.

3.   V vseh drugih primerih se prednostna razvrstitev odstopov pripadajočih pravic določi na podlagi veljavne zakonodaje.

Člen 37

Učinki plačilne nesposobnosti odstopnika pravice

Določbe člena 30 se uporabljajo za stečajne postopke proti odstopniku pravice tako, da se sklicevanja na dolžnika štejejo za sklicevanja na odstopnika pravice.

Člen 38

Prenos

1.   V skladu z odstavkom 2 nobena določba te konvencije ne vpliva na pridobitev pripadajočih pravic in povezanega mednarodnega zavarovanja z zakonskim ali pogodbenim prenosom v skladu z veljavno zakonodajo.

2.   Prednostna razvrstitev katere koli pravice iz prejšnjega odstavka glede na druge pravice se lahko spremeni na podlagi pisnega dogovora med imetniki zadevnih pravic, vendar tak dogovor ne zavezuje prejemnika prenesene pravice, da jo prenese, razen če je bil v trenutku odstopa registriran prenos v zvezi s takim dogovorom.

POGLAVJE X

PRAVICE ALI ZAVAROVANJA, ZA KATERE VELJAJO IZJAVE DRŽAV POGODBENIC

Člen 39

Prednostne pravice brez registracije

1.   Država pogodbenica lahko kadar koli v izjavi, ki jo vloži pri depozitarju Protokola, na splošno ali posebej določi:

| (a) | kategorije nepogodbenih pravic ali zavarovanj (razen pravice ali zavarovanja, za katera velja člen 40), ki imajo v skladu z zakonodajo te države prednost pred zavarovanjem predmeta, ki je enako zavarovanju imetnika registriranega mednarodnega zavarovanja, in ki imajo prednost pred registriranim mednarodnim zavarovanjem, bodisi v stečajnem postopku bodisi zunaj njega, in |
| --- | --- |

(a)

kategorije nepogodbenih pravic ali zavarovanj (razen pravice ali zavarovanja, za katera velja člen 40), ki imajo v skladu z zakonodajo te države prednost pred zavarovanjem predmeta, ki je enako zavarovanju imetnika registriranega mednarodnega zavarovanja, in ki imajo prednost pred registriranim mednarodnim zavarovanjem, bodisi v stečajnem postopku bodisi zunaj njega, in

| (b) | da nobena določba te konvencije ne vpliva na pravico države ali državnega organa, medvladne organizacije ali drugega zasebnega izvajalca javnih storitev, da v skladu z zakonodajo te države zaseže ali zadrži predmet zaradi plačila zneskov, ki so dolgovani takemu organu, organizaciji ali izvajalcu in se neposredno nanašajo na te storitve v zvezi s tem ali drugim predmetom. |
| --- | --- |

(b)

da nobena določba te konvencije ne vpliva na pravico države ali državnega organa, medvladne organizacije ali drugega zasebnega izvajalca javnih storitev, da v skladu z zakonodajo te države zaseže ali zadrži predmet zaradi plačila zneskov, ki so dolgovani takemu organu, organizaciji ali izvajalcu in se neposredno nanašajo na te storitve v zvezi s tem ali drugim predmetom.

2.   Izjava, podana na podlagi prejšnjega odstavka, se lahko oblikuje tako, da vključuje kategorije, ki so ustvarjene po vložitvi navedene izjave.

3.   Nepogodbena pravica ali zavarovanje ima prednost pred mednarodnim zavarovanjem le, če spada v kategorijo, zajeto v izjavi, ki je bila vložena pred registracijo mednarodnega zavarovanja.

4.   Ne glede na prejšnji odstavek lahko država pogodbenica ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da ima pravica ali zavarovanje iz kategorije, zajete v izjavi, podani v skladu s pododstavkom (a) odstavka 1, prednost pred mednarodnim zavarovanjem, registriranim pred datumom take ratifikacije, sprejetja, odobritve ali pristopa.

Člen 40

Nepogodbene pravice ali zavarovanja, ki se lahko registrirajo

Država pogodbenica lahko kadar koli v izjavi, ki jo vloži pri depozitarju Protokola, navede seznam kategorij nepogodbenih pravic ali zavarovanj, ki se lahko registrirajo v skladu s to konvencijo v zvezi s katero koli kategorijo predmeta, kot če bi bila pravica ali zavarovanje mednarodno zavarovanje, in ki se skladno s tem tudi urejajo. Taka izjava se lahko kadar koli spremeni.

POGLAVJE XI

UPORABA KONVENCIJE ZA PRODAJO

Člen 41

Prodaja in prihodnja prodaja

Ta konvencija se uporablja za prodajo ali prihodnjo prodajo predmeta, kot je določeno v Protokolu, z vsemi spremembami, določenimi v njem.

POGLAVJE XII

PRISTOJNOST

Člen 42

Izbira sodišča

1.   V skladu s členoma 43 in 44 so sodišča države pogodbenice, ki so jih izbrale stranke v transakciji, pristojna za kakršne koli zahtevke, podane na podlagi te konvencije, ne glede na to, ali ima izbrano sodišče kakšno povezavo s strankami v transakciji. Taka pristojnost je izključna, razen če se stranke ne dogovorijo drugače.

2.   Vsak tak dogovor mora biti sklenjen v pisni obliki in v skladu s formalnimi zahtevami zakonodaje izbranega sodišča.

Člen 43

Pristojnost na podlagi člena 13

1.   Sodišča države pogodbenice, ki so jih izbrale stranke, in sodišča države pogodbenice, na ozemlju katere je predmet, so pristojna za odobritev začasnih ukrepov v skladu s členom 13(1)(a), (b) in (c) ter členom 13(4) v zvezi z navedenim predmetom.

2.   Pristojnost za odobritev ukrepov na podlagi člena 13(1)(d) ali drugih začasnih ukrepov v skladu s členom 13(4) lahko izvajajo:

| (a) | sodišča, ki so jih izbrale stranke, ali |
| --- | --- |

(a)

sodišča, ki so jih izbrale stranke, ali

| (b) | sodišča države pogodbenice, na ozemlju katere je dolžnik, pri čemer je tak ukrep v skladu s pogoji iz odredbe o ukrepu izvršljiv le na ozemlju te države pogodbenice. |
| --- | --- |

(b)

sodišča države pogodbenice, na ozemlju katere je dolžnik, pri čemer je tak ukrep v skladu s pogoji iz odredbe o ukrepu izvršljiv le na ozemlju te države pogodbenice.

3.   Sodišče je na podlagi prejšnjih odstavkov pristojno tudi, če se bo o zahtevku v skladu s členom 13(1) dokončno odločalo na sodišču druge države pogodbenice ali z arbitražo.

Člen 44

Pristojnost za izdajanje odredb zoper registrarja

1.   Sodišča v kraju, kjer registrar ima sedež uprave, so izključno pristojna za dodelitev nadomestila škode ali izdajanje odredb zoper registrarja.

2.   Kadar se neka oseba ne odzove na zahtevo, dano na podlagi člena 25, in je ta oseba prenehala obstajati ali je ni mogoče najti z namenom, da bi se lahko zoper njo izdala odredba, da mora naročiti izbris registracije, so sodišča iz prejšnjega odstavka izključno pristojna, da na podlagi prošnje dolžnika ali prihodnjega dolžnika izdajo odredbo, naslovljeno na registrarja, v njej pa zahtevajo, da registrar izbriše registracijo.

3.   Kadar neka oseba ne izpolni odredbe sodišča, ki je pristojno na podlagi te konvencije, ali v primeru nacionalnega zavarovanja ne izpolni odredbe pristojnega sodišča, ki od te osebe zahteva, da naroči spremembo ali izbris registracije, lahko sodišča iz odstavka 1 registrarju naložijo, da sprejme ukrepe za izvršitev te odredbe.

4.   Razen če v prejšnjih odstavkih ni določeno drugače, nobeno sodišče ne sme izdajati odredb ali izrekati sodb ali odločitev zoper registrarja ali ki naj bi registrarja zavezovale.

Člen 45

Pristojnost v zvezi s stečajnim postopkom

Določbe tega poglavja se ne uporabljajo za stečajne postopke.

POGLAVJE XIII

RAZMERJE DO DRUGIH KONVENCIJ

Člen 45a

Razmerje do Konvencije Združenih narodov o odstopu terjatev v mednarodni trgovini

Ta konvencija ima prednost pred Konvencijo Združenih narodov o odstopu terjatev v mednarodni trgovini, ki je bila na voljo za podpis v New Yorku 12. decembra 2001, če se nanaša na odstop terjatev, ki so pripadajoče pravice, povezane z mednarodnimi zavarovanji za letalske predmete, železniški vozni park in premoženje za vesoljske namene.

Člen 46

Povezava s Konvencijo UNIDROIT o mednarodnem finančnem leasingu

Protokol lahko določi razmerje med to konvencijo in Konvencijo UNIDROIT o mednarodnem finančnem leasingu, ki je bila podpisana v Ottawi 28. maja 1988.

POGLAVJE XIV

KONČNE DOLOČBE

Člen 47

Podpis, ratifikacija, sprejetje, potrditev ali pristop

1.   Ta konvencija je na voljo za podpis v Cape Townu 16. novembra 2001 državam, ki so sodelovale na diplomatski konferenci za sprejetje Konvencije o premični opremi in Protokola o zrakoplovih, ki je potekala v Cape Townu od 29. oktobra do 16. novembra 2001. Po 16. novembru 2001 je Konvencija na voljo vsem državam za podpis na sedežu Mednarodnega inštituta za poenotenje zasebnega prava (UNIDROIT) v Rimu do začetka njene veljavnosti v skladu s členom 49.

2.   To konvencijo morajo ratificirati, sprejeti ali odobriti države, ki so jo podpisale.

3.   Vsaka država, ki ni podpisnica te konvencije, lahko kadar koli pristopi k njej.

4.   Ratifikacija, sprejetje, odobritev ali pristop se izvedejo z deponiranjem ustrezne listine pri depozitarju.

Člen 48

Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje

1.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje, ki so jo ustanovile neodvisne države in je pristojna za nekatere zadeve, ki jih ureja ta konvencija, lahko prav tako podpišejo, sprejmejo, odobrijo to konvencijo ali pristopijo k njej. V tem primeru ima regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje pravice in obveznosti države pogodbenice na podlagi pristojnosti te organizacije za zadeve, ki jih ureja ta konvencija. Kadar je v tej konvenciji število držav pogodbenic pomembno, se regionalna organizacija za gospodarsko sodelovanje ne šteje kot dodatna država pogodbenica poleg držav pogodbenic, ki so njene članice.

2.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ob podpisu, sprejetju, odobritvi ali pristopu vloži izjavo pri depozitarju in v njej navede zadeve, ki jih ureja ta konvencija in v zvezi s katerimi so njene države članice nanjo prenesle pristojnost. Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje takoj obvesti depozitarja o vseh spremembah glede razdelitve pristojnosti, vključno z novimi prenosi pristojnosti, navedenimi v izjavi iz tega odstavka.

3.   Vsako sklicevanje na „državo pogodbenico“ ali „države pogodbenice“ oziroma „državo podpisnico“ ali „države podpisnice“ v tej konvenciji se enako uporablja za regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, kadar okoliščine to zahtevajo.

Člen 49

Začetek veljavnosti

1.   Ta konvencija začne veljati prvi dan v mesecu po preteku treh mesecev po datumu deponiranja tretje listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, vendar le kar zadeva kategorijo predmetov, za katere Protokol velja:

| (a) | od začetka veljavnosti navedenega protokola; |
| --- | --- |

(a)

od začetka veljavnosti navedenega protokola;

| (b) | v skladu s pogoji navedenega protokola in |
| --- | --- |

(b)

v skladu s pogoji navedenega protokola in

| (c) | kot da je sklenjena med državami pogodbenicami te konvencije in navedenega protokola. |
| --- | --- |

(c)

kot da je sklenjena med državami pogodbenicami te konvencije in navedenega protokola.

2.   Za druge države začne ta konvencija veljati prvi dan v mesecu po preteku treh mesecev po datumu deponiranja listine držav članic o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu, vendar le kar zadeva kategorijo predmetov, za katere Protokol velja, ter v skladu z zahtevami iz pododstavkov (a), (b) in (c) prejšnjega odstavka v zvezi z navedenim protokolom.

Člen 50

Notranje transakcije

1.   Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da se ta konvencija ne uporablja za transakcijo, ki je notranja transakcija v odnosu do te države, kar zadeva vse ali nekatere vrste predmetov.

2.   Ne glede na prejšnji odstavek se za notranjo transakcijo uporabljajo določbe člena 8(4), člena 9(1), člena 16, poglavja V, člena 29 in vse določbe te konvencije, ki se nanašajo na registrirane pravice.

3.   Kadar je obvestilo o nacionalnem zavarovanju registrirano v mednarodnem registru, dejstvo, da je bilo tako zavarovanje preneseno na drugo osebo na podlagi odstopa ali prenosa v skladu z veljavno zakonodajo, ne vpliva na prednostni vrstni red imetnika tega zavarovanja na podlagi člena 29.

Člen 51

Prihodnji protokoli

1.   Depozitar lahko v sodelovanju z nevladnimi organizacijami, ki so po njegovem mnenju primerne, oblikuje delovne skupine, ki ocenijo izvedljivost razširitve uporabe te konvencije na podlagi enega ali več protokolov na predmete katere koli kategorije premične opreme visoke vrednosti, razen kategorije iz člena 2(3), ki so vsak zase enolično opredeljivi, ter pripadajoče pravice, povezane s takimi predmeti.

2.   Depozitar sporoči besedilo vsakega predhodnega osnutka protokola v zvezi s kategorijo predmetov, ki ga pripravi taka delovna skupina, vsem državam pogodbenicam te konvencije, vsem državam članicam depozitarja, državam članicam Združenih narodov, ki niso članice depozitarja, in ustreznim medvladnim organizacijam, ter take države in organizacije pozove, naj sodelujejo na medvladnih pogajanjih za oblikovanje osnutka protokola na podlagi takega predhodnega osnutka protokola.

3.   Depozitar sporoči besedilo vsakega predhodnega osnutka protokola, ki ga pripravi taka delovna skupina, taki nevladni organizaciji, ki je po njegovem mnenju ustrezna. Take nevladne organizacije se takoj pozovejo, naj depozitarju predložijo pripombe v zvezi z besedilom predhodnega osnutka protokola in sodelujejo kot opazovalke pri pripravi osnutka protokola.

4.   Kadar pristojni organi depozitarja presodijo, da je tak osnutek protokola primeren za sprejetje, depozitar skliče diplomatsko konferenco za sprejetje osnutka protokola.

5.   Po sprejetju takega protokola se ta konvencija na podlagi odstavka 6 uporablja za kategorijo predmetov, za katero velja protokol.

6.   Člen 45a te konvencije se uporablja za tak protokol le, če je v protokolu to posebej določeno.

Člen 52

Teritorialne enote

1.   Če ima država pogodbenica teritorialne enote, v katerih veljajo različni pravni sistemi v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta konvencija, lahko ob ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu da izjavo, da se ta konvencija uporablja za vse njene teritorialne enote ali le za eno ali več teritorialnih enot, svojo izjavo pa lahko kadar koli spremeni s predložitvijo druge izjave.

2.   V vsaki taki izjavi je treba izrecno navesti teritorialne enote, za katere se uporablja ta konvencija.

3.   Če država pogodbenica ne da nobene izjave v skladu z odstavkom 1, se ta konvencija uporablja za vse njene teritorialne enote.

4.   Kadar država pogodbenica uporabo te konvencije razširi na eno ali več svojih teritorialnih enot, se lahko izjave, dovoljene na podlagi te konvencije, dajo za vsako tako teritorialno enoto, pri čemer se lahko izjave za eno teritorialno enoto razlikujejo od izjav za drugo teritorialno enoto.

5.   Če se na podlagi izjave iz odstavka 1 uporaba te konvencije razširi na eno ali več teritorialnih enot države pogodbenice:

| (a) | se za dolžnika šteje, da je v državi pogodbenici, le če je registriran ali ustanovljen v skladu z zakoni, ki veljajo v teritorialni enoti, za katero se uporablja ta konvencija, ali če ima svoj registrirani ali uradni sedež, središče uprave, kraj poslovanja ali običajno prebivališče v teritorialni enoti, za katero se uporablja ta konvencija; |
| --- | --- |

(a)

se za dolžnika šteje, da je v državi pogodbenici, le če je registriran ali ustanovljen v skladu z zakoni, ki veljajo v teritorialni enoti, za katero se uporablja ta konvencija, ali če ima svoj registrirani ali uradni sedež, središče uprave, kraj poslovanja ali običajno prebivališče v teritorialni enoti, za katero se uporablja ta konvencija;

| (b) | se vsako sklicevanje na lokacijo predmeta v državi pogodbenici šteje za sklicevanje na lokacijo predmeta v teritorialni enoti, za katero se uporablja ta konvencija, in |
| --- | --- |

(b)

se vsako sklicevanje na lokacijo predmeta v državi pogodbenici šteje za sklicevanje na lokacijo predmeta v teritorialni enoti, za katero se uporablja ta konvencija, in

| (c) | se vsako sklicevanje na upravne organe v tej državi pogodbenici šteje za sklicevanje na upravne organe, ki so pristojni v teritorialni enoti, na katero se nanaša ta konvencija. |
| --- | --- |

(c)

se vsako sklicevanje na upravne organe v tej državi pogodbenici šteje za sklicevanje na upravne organe, ki so pristojni v teritorialni enoti, na katero se nanaša ta konvencija.

Člen 53

Določitev sodišč

Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola oziroma pristopu k njemu določi ustrezno „sodišče“ ali „sodišča“ za namene člena 1 in poglavja XII te konvencije.

Člen 54

Izjave glede pravnih sredstev

1.   Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da hipotečni upnik ne sme odobriti zakupa obremenjenega predmeta na njenem ozemlju, če je obremenjeni predmet na njenem ozemlju ali se nadzoruje z njenega ozemlja.

2.   Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, ali se lahko katero koli pravno sredstvo, ki je na voljo upniku na podlagi določb te konvencije in za katero v tej konvenciji ni izrecno določeno, da je zanj potrebna sodna odločba, izvaja le na podlagi odločbe sodišča.

Člen 55

Izjave v zvezi z začasnimi ukrepi

Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi Protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da v celoti ali delno ne bo uporabljala določb člena 13 ali 43 ali obeh členov. V taki izjavi mora navesti, pod katerimi pogoji se bo ustrezni člen uporabljal, če se bo izvajal delno, oziroma katere druge oblike začasnih ukrepov se bodo uporabljale.

Člen 56

Pridržki in izjave

1.   V zvezi s to konvencijo ni mogoče dati pridržkov, lahko pa se dajo izjave, določene v členih 39, 40, 50, 52, 53, 54, 55, 57, 58 in 60, v skladu z navedenimi določbami.

2.   Depozitarja je treba pisno obvestiti o vsaki izjavi ali naknadni izjavi ali vsakem preklicu izjave, dane na podlagi te konvencije.

Člen 57

Naknadne izjave

1.   Država pogodbenica lahko da naknadno izjavo, razen izjave, dovoljene na podlagi člena 60, kadar koli po datumu začetka veljavnosti te konvencije, tako da o tem obvesti depozitarja.

2.   Vsaka taka naknadna izjava začne veljati prvi dan v mesecu po preteku šestih mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo. Kadar je v obvestilu določeno daljše obdobje za začetek veljavnosti take izjave, ta začne veljati po preteku takega daljšega obdobja po tem, ko je depozitar prejel obvestilo.

3.   Ne glede na prejšnje odstavke se ta konvencija še naprej uporablja, kot da niso bile dane nobene naknadne izjave, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti katere koli take naknadne izjave.

Člen 58

Preklic izjave

1.   Vsaka država pogodbenica, ki je dala izjavo v skladu s to konvencijo, razen izjave, dovoljene na podlagi člena 60, lahko izjavo kadar koli prekliče, tako da o tem obvesti depozitarja. Tak preklic začne veljati prvi dan v mesecu po preteku šestih mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo.

2.   Ne glede na prejšnji odstavek se ta konvencija še naprej uporablja, kot da ni bil podan noben tak preklic izjave, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti katerega koli takega preklica.

Člen 59

Odpovedi

1.   Katera koli država pogodbenica lahko to konvencijo odpove, tako da o tem pisno obvesti depozitarja.

2.   Vsaka taka odpoved začne veljati prvi dan v mesecu po preteku 12 mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo.

3.   Ne glede na prejšnji odstavek se ta konvencija še naprej uporablja, kot da ni bila dana taka odpoved, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti katere koli take odpovedi.

Člen 60

Prehodne določbe

1.   Razen če država pogodbenica kadar koli da drugačno izjavo, se Konvencija ne uporablja za že veljavno pravico ali zavarovanje, ki ohranja prednostno razvrstitev, ki jo je imela po veljavni zakonodaji pred datumom začetka veljavnosti te konvencije.

2.   Za namene člena 1(v) in opredelitev prednostne razvrstitve v skladu s to konvencijo:

| (a) | „datum začetka veljavnosti te konvencije“ pomeni v odnosu do dolžnika datum, ko ta konvencija začne veljati, ali datum, ko država, v kateri je dolžnik, postane država pogodbenica, glede na to, kaj je pozneje,
  in |
| --- | --- |

(a)

„datum začetka veljavnosti te konvencije“ pomeni v odnosu do dolžnika datum, ko ta konvencija začne veljati, ali datum, ko država, v kateri je dolžnik, postane država pogodbenica, glede na to, kaj je pozneje,

in

| (b) | je dolžnik v državi, v kateri je njegovo središče uprave, ali če nima središča uprave, njegov kraj poslovanja, ali če ima več kot en kraj poslovanja, njegov glavni kraj poslovanja, ali če nima kraja poslovanja, njegovo običajno prebivališče. |
| --- | --- |

(b)

je dolžnik v državi, v kateri je njegovo središče uprave, ali če nima središča uprave, njegov kraj poslovanja, ali če ima več kot en kraj poslovanja, njegov glavni kraj poslovanja, ali če nima kraja poslovanja, njegovo običajno prebivališče.

3.   Država pogodbenica lahko v izjavi iz odstavka 1 določi datum, in sicer ne prej kot tri leta po datumu, ko izjava začne veljati, na katerega se začneta uporabljati ta konvencija in Protokol, za namene določitve prednostne razvrstitve, vključno z zaščito vseh veljavnih prednostnih razvrstitev, za že veljavne pravice ali zavarovanja, ki izhajajo iz sporazuma, sklenjenega v času, ko je bil dolžnik v državi iz pododstavka (b) prejšnjega odstavka, vendar le v obsegu in na način, ki je določen v izjavi.

Člen 61

Revizijske konference, spremembe in povezane zadeve

1.   Depozitar vsako leto ali kadar tako narekujejo okoliščine, pripravi poročila o tem, kako se je mednarodni sistem, določen v tej konvenciji, izvajal v praksi. Pri pripravi takih poročil depozitar upošteva poročila nadzornega organa v zvezi z delovanjem mednarodnega sistema registracije.

2.   Na zahtevo najmanj 25 odstotkov držav pogodbenic depozitar po posvetovanju z nadzornim organom občasno skliče revizijske konference držav pogodbenic za preučitev:

| (a) | praktičnega izvajanja te konvencije in njene učinkovitosti pri omogočanju premoženjsko zavarovanega financiranja in zakupa predmetov, zajetih v njenih določbah; |
| --- | --- |

(a)

praktičnega izvajanja te konvencije in njene učinkovitosti pri omogočanju premoženjsko zavarovanega financiranja in zakupa predmetov, zajetih v njenih določbah;

| (b) | pravne razlage pogojev te konvencije in predpisov ter njihove uporabe; |
| --- | --- |

(b)

pravne razlage pogojev te konvencije in predpisov ter njihove uporabe;

| (c) | delovanja mednarodnega sistema registracije, delovanja registrarja in njegovega nadzora, ki ga izvaja nadzorni organ, ob upoštevanju poročil nadzornega organa, in |
| --- | --- |

(c)

delovanja mednarodnega sistema registracije, delovanja registrarja in njegovega nadzora, ki ga izvaja nadzorni organ, ob upoštevanju poročil nadzornega organa, in

| (d) | ali so zaželene kakšne spremembe te konvencije ali ureditev, povezanih z mednarodnim registrom. |
| --- | --- |

(d)

ali so zaželene kakšne spremembe te konvencije ali ureditev, povezanih z mednarodnim registrom.

3.   V skladu z odstavkom 4 se vse spremembe te konvencije odobrijo z najmanj dvotretjinsko večino držav podpisnic, ki sodelujejo na konferenci, navedeni v prejšnjem odstavku, ter začnejo veljati za države, ki so tako spremembo ratificirale, sprejele ali odobrile, kadar jih ratificirajo, sprejmejo ali odobrijo tri države v skladu z določbami člena 49 o začetku veljavnosti.

4.   Kadar naj bi se predlagana sprememba te konvencije uporabljala za več kot eno kategorijo opreme, se mora taka sprememba odobriti še z najmanj dvotretjinsko večino držav podpisnic vsakega protokola, ki sodelujejo na konferenci, navedeni v odstavku 2.

Člen 62

Depozitar in njegove naloge

1.   Listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu se deponirajo pri Mednarodnem inštitutu za poenotenje zasebnega prava (UNIDROIT), ki je določen za depozitarja.

2.   Depozitar:

| (a) | obvesti vse države pogodbenice o:






  (i) | vsakem novem podpisu ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu skupaj z ustreznim datumom; |
| --- | --- | --- |

(a)

obvesti vse države pogodbenice o:

(i)

vsakem novem podpisu ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu skupaj z ustreznim datumom;

| (ii) | datumu začetka veljavnosti te konvencije; |
| --- | --- |

(ii)

datumu začetka veljavnosti te konvencije;

| (iii) | vsaki izjavi, podani v skladu s to konvencijo, skupaj z ustreznim datumom; |
| --- | --- |

(iii)

vsaki izjavi, podani v skladu s to konvencijo, skupaj z ustreznim datumom;

| (iv) | preklicu ali spremembi vsake izjave, skupaj z ustreznim datumom, in |
| --- | --- |

(iv)

preklicu ali spremembi vsake izjave, skupaj z ustreznim datumom, in

| (v) | vsakem obvestilu o odpovedi te konvencije, skupaj z datumom, ko je bila dana, in datumom, ko odpoved začne veljati; |
| --- | --- |

(v)

vsakem obvestilu o odpovedi te konvencije, skupaj z datumom, ko je bila dana, in datumom, ko odpoved začne veljati;

| (b) | pošlje overjene izvode te konvencije vsem državam pogodbenicam; |
| --- | --- |

(b)

pošlje overjene izvode te konvencije vsem državam pogodbenicam;

| (c) | nadzornemu organu in registrarju zagotovi izvod vsake listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu skupaj z datumom, ko je bila deponirana, vsake izjave oziroma preklica ali spremembe izjave ter vsakega obvestila o odpovedi skupaj z datumom obvestila, pri čemer zagotovi, da so informacije preprosto in v celoti razpoložljive, in |
| --- | --- |

(c)

nadzornemu organu in registrarju zagotovi izvod vsake listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu skupaj z datumom, ko je bila deponirana, vsake izjave oziroma preklica ali spremembe izjave ter vsakega obvestila o odpovedi skupaj z datumom obvestila, pri čemer zagotovi, da so informacije preprosto in v celoti razpoložljive, in

| (d) | opravlja druge naloge, ki so običajne za depozitarje. |
| --- | --- |

(d)

opravlja druge naloge, ki so običajne za depozitarje.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali to konvencijo.

V Cape Townu, šestnajstega novembra dva tisoč ena, v enem izvirniku v angleškem, arabskem, kitajskem, francoskem, ruskem in španskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna, taka verodostojnost pa začne veljati, ko skupni sekretariat konference pod vodstvom predsednika konference v devetdesetih dneh potrdi skladnost besedil.

---

PROTOKOL

h Konvenciji o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na letalsko opremo

DRŽAVE PODPISNICE TEGA PROTOKOLA SO SE –

V PREPRIČANJU, da je treba izvajati Konvencijo o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi (v nadaljevanju „Konvencija“) v delu, ki se nanaša na letalsko opremo, ob upoštevanju namenov, določenih v preambuli Konvencije,

UPOŠTEVAJOČ potrebo po prilagoditvi Konvencije za izpolnjevanje zahtev financiranja zrakoplovov in razširitev področja uporabe Konvencije za vključitev pogodb o prodaji letalske opreme,

UPOŠTEVAJOČ načela in cilje Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisane v Čikagu 7. decembra 1944 –

DOGOVORILE o naslednjih določbah, povezanih z letalsko opremo,

POGLAVJE I

PODROČJE UPORABE IN SPLOŠNE DOLOČBE

Člen I

Opredelitev pojmov

1.   Pojmi, ki se uporabljajo v tem protokolu, razen če iz sobesedila ne izhaja drugače, imajo pomene, kot določa Konvencija.

2.   V tem protokolu se naslednji pojmi uporabljajo v pomenu, določenem v nadaljevanju:

| (a) | „zrakoplov“ pomeni zrakoplov, kakor je bil opredeljen za namene Čikaške konvencije in ki je bodisi osnovna konstrukcija zrakoplova, na kateri so nameščeni motorji zrakoplova, bodisi helikopter; |
| --- | --- |

(a)

„zrakoplov“ pomeni zrakoplov, kakor je bil opredeljen za namene Čikaške konvencije in ki je bodisi osnovna konstrukcija zrakoplova, na kateri so nameščeni motorji zrakoplova, bodisi helikopter;

| (b) | „motorji zrakoplova“ pomenijo motorje zrakoplova (razen tistih, ki se uporabljajo v vojaških, carinskih in policijskih službah) na reaktivni, batni ali turbinski pogon in ki:






  (i) | imajo v primeru motorjev zrakoplova na reaktivni pogon potisk najmanj 1 750 funtov ali enakovredno vrednost in |
| --- | --- | --- |

(b)

„motorji zrakoplova“ pomenijo motorje zrakoplova (razen tistih, ki se uporabljajo v vojaških, carinskih in policijskih službah) na reaktivni, batni ali turbinski pogon in ki:

(i)

imajo v primeru motorjev zrakoplova na reaktivni pogon potisk najmanj 1 750 funtov ali enakovredno vrednost in

| (ii) | imajo v primeru batnih ali turbinskih motorjev zrakoplova pri vzletu nazivni vzgon na osi najmanj 550 konjskih moči ali enakovredno vrednost, skupaj z vsemi moduli in drugimi nameščenimi, vgrajenimi ali priloženimi dodatki, deli in opremo ter vsemi povezanimi podatki, priročniki in evidencami; |
| --- | --- |

(ii)

imajo v primeru batnih ali turbinskih motorjev zrakoplova pri vzletu nazivni vzgon na osi najmanj 550 konjskih moči ali enakovredno vrednost, skupaj z vsemi moduli in drugimi nameščenimi, vgrajenimi ali priloženimi dodatki, deli in opremo ter vsemi povezanimi podatki, priročniki in evidencami;

| (c) | „letalski predmeti“ pomenijo osnovne konstrukcije zrakoplovov, motorje zrakoplovov in helikopterje; |
| --- | --- |

(c)

„letalski predmeti“ pomenijo osnovne konstrukcije zrakoplovov, motorje zrakoplovov in helikopterje;

| (d) | „register zrakoplovov“ pomeni register, ki ga vodi država ali skupni organ za registracijo oznak za namene Čikaške konvencije; |
| --- | --- |

(d)

„register zrakoplovov“ pomeni register, ki ga vodi država ali skupni organ za registracijo oznak za namene Čikaške konvencije;

| (e) | „osnovne konstrukcije zrakoplovov“ pomenijo osnovne konstrukcije zrakoplovov (razen tistih, ki se uporabljajo v vojaških, carinskih in policijskih službah), ki jih pristojni letalski organ, če so na njih nameščeni ustrezni motorji zrakoplova, tipsko certificira za prevoz:






  (i) | najmanj osmih (8) oseb, vključno s posadko, ali |
| --- | --- | --- |

(e)

„osnovne konstrukcije zrakoplovov“ pomenijo osnovne konstrukcije zrakoplovov (razen tistih, ki se uporabljajo v vojaških, carinskih in policijskih službah), ki jih pristojni letalski organ, če so na njih nameščeni ustrezni motorji zrakoplova, tipsko certificira za prevoz:

(i)

najmanj osmih (8) oseb, vključno s posadko, ali

| (ii) | blaga, težjega od 2 750 kilogramov, skupaj z vsemi nameščenimi, vgrajenimi ali priloženimi dodatki, deli in opremo (razen motorjev zrakoplova) ter vsemi povezanimi podatki, priročniki in evidencami; |
| --- | --- |

(ii)

blaga, težjega od 2 750 kilogramov, skupaj z vsemi nameščenimi, vgrajenimi ali priloženimi dodatki, deli in opremo (razen motorjev zrakoplova) ter vsemi povezanimi podatki, priročniki in evidencami;

| (f) | „pooblaščena stranka“ pomeni stranko iz člena XIII(3); |
| --- | --- |

(f)

„pooblaščena stranka“ pomeni stranko iz člena XIII(3);

| (g) | „Čikaška konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisano v Čikagu 7. decembra 1944, kakor je bila spremenjena, in njene priloge; |
| --- | --- |

(g)

„Čikaška konvencija“ pomeni Konvencijo o mednarodnem civilnem letalstvu, podpisano v Čikagu 7. decembra 1944, kakor je bila spremenjena, in njene priloge;

| (h) | „skupni organ za registracijo oznak“ pomeni organ, ki vodi register v skladu s členom 77 Čikaške konvencije, kot je bila uveljavljena z resolucijo, ki jo je 14. decembra 1967 sprejel Svet Mednarodne organizacije civilnega letalstva o državljanstvu in nacionalnosti zrakoplovov, ki jih uporabljajo mednarodne operativne agencije; |
| --- | --- |

(h)

„skupni organ za registracijo oznak“ pomeni organ, ki vodi register v skladu s členom 77 Čikaške konvencije, kot je bila uveljavljena z resolucijo, ki jo je 14. decembra 1967 sprejel Svet Mednarodne organizacije civilnega letalstva o državljanstvu in nacionalnosti zrakoplovov, ki jih uporabljajo mednarodne operativne agencije;

| (i) | „odjava registracije zrakoplova“ pomeni izbris ali odstranitev registracije zrakoplova iz registra zrakoplov v skladu s Čikaško konvencijo; |
| --- | --- |

(i)

„odjava registracije zrakoplova“ pomeni izbris ali odstranitev registracije zrakoplova iz registra zrakoplov v skladu s Čikaško konvencijo;

| (j) | „poroštvena pogodba“ pomeni pogodbo, ki jo sklene oseba kot porok; |
| --- | --- |

(j)

„poroštvena pogodba“ pomeni pogodbo, ki jo sklene oseba kot porok;

| (k) | „porok“ pomeni osebo, ki za namene zavarovanja izpolnitve vseh obveznosti v korist upnika, ki je zavarovan na podlagi sporazuma o jamstvu ali pogodbe, zagotovi jamstvo ali izda poroštvo na prvi poziv, ali pogojni akreditiv, ali kakršno koli drugo obliko kreditnega zavarovanja; |
| --- | --- |

(k)

„porok“ pomeni osebo, ki za namene zavarovanja izpolnitve vseh obveznosti v korist upnika, ki je zavarovan na podlagi sporazuma o jamstvu ali pogodbe, zagotovi jamstvo ali izda poroštvo na prvi poziv, ali pogojni akreditiv, ali kakršno koli drugo obliko kreditnega zavarovanja;

| (l) | „helikopterji“ pomenijo stroje, težje od zraka (razen tistih, ki se uporabljajo v vojaških, carinskih in policijskih službah), ki dobivajo med letom oporo v zraku pretežno od reakcij zraka na enega ali več rotorjev, ki jih poganja motor, na oseh, ki so pretežno navpične, in ki jih pristojni letalski organ tipsko certificira za prevoz:






  (i) | najmanj petih (5) oseb, vključno s posadko, ali |
| --- | --- | --- |

(l)

„helikopterji“ pomenijo stroje, težje od zraka (razen tistih, ki se uporabljajo v vojaških, carinskih in policijskih službah), ki dobivajo med letom oporo v zraku pretežno od reakcij zraka na enega ali več rotorjev, ki jih poganja motor, na oseh, ki so pretežno navpične, in ki jih pristojni letalski organ tipsko certificira za prevoz:

(i)

najmanj petih (5) oseb, vključno s posadko, ali

| (ii) | blaga, ki je težje od 450 kilogramov, skupaj z vsemi nameščenimi, vgrajenimi ali priloženimi dodatki, deli in opremo (vključno z rotorji), ter vsemi povezanimi podatki, priročniki in evidencami; |
| --- | --- |

(ii)

blaga, ki je težje od 450 kilogramov, skupaj z vsemi nameščenimi, vgrajenimi ali priloženimi dodatki, deli in opremo (vključno z rotorji), ter vsemi povezanimi podatki, priročniki in evidencami;

| (m) | „dogodek v zvezi s plačilno nesposobnostjo“ pomeni:






  (i) | začetek stečajnega postopka ali |
| --- | --- | --- |

(m)

„dogodek v zvezi s plačilno nesposobnostjo“ pomeni:

(i)

začetek stečajnega postopka ali

| (ii) | objavljen dolžnikov namen, da začasno ustavi plačila, ali njegovo dejansko začasno ustavitev plačil, če se z zakonodajo ali državnim ukrepom prepreči ali začasno odloži upnikova pravica do sprožitve stečajnega postopka zoper dolžnika ali uveljavljanja pravnih sredstev na podlagi Konvencije; |
| --- | --- |

(ii)

objavljen dolžnikov namen, da začasno ustavi plačila, ali njegovo dejansko začasno ustavitev plačil, če se z zakonodajo ali državnim ukrepom prepreči ali začasno odloži upnikova pravica do sprožitve stečajnega postopka zoper dolžnika ali uveljavljanja pravnih sredstev na podlagi Konvencije;

| (n) | „primarna pristojnost za primer plačilne nesposobnosti“ pomeni državo pogodbenico, v kateri je središče dolžnikovih glavnih interesov, v zvezi s katerim se v ta namen šteje, da je to kraj dolžnikovega uradnega sedeža, ali če ta sedež ne obstaja, kraj, v katerem je dolžnik registriran ali ustanovljen, razen če se ne dokaže drugače; |
| --- | --- |

(n)

„primarna pristojnost za primer plačilne nesposobnosti“ pomeni državo pogodbenico, v kateri je središče dolžnikovih glavnih interesov, v zvezi s katerim se v ta namen šteje, da je to kraj dolžnikovega uradnega sedeža, ali če ta sedež ne obstaja, kraj, v katerem je dolžnik registriran ali ustanovljen, razen če se ne dokaže drugače;

| (o) | „organ za vpis v register“ pomeni nacionalni organ ali skupni organ za registracijo oznak, ki vodi register zrakoplovov v državi pogodbenici in je pristojen za registracijo in odjavo registracije zrakoplovov v skladu s Čikaško konvencijo, in |
| --- | --- |

(o)

„organ za vpis v register“ pomeni nacionalni organ ali skupni organ za registracijo oznak, ki vodi register zrakoplovov v državi pogodbenici in je pristojen za registracijo in odjavo registracije zrakoplovov v skladu s Čikaško konvencijo, in

| (p) | „država registracije“ v zvezi z nekim zrakoplovom pomeni državo, v katere nacionalni register se vpiše zrakoplov, ali državo, v kateri je skupni organ za registracijo oznak, ki vodi register zrakoplovov. |
| --- | --- |

(p)

„država registracije“ v zvezi z nekim zrakoplovom pomeni državo, v katere nacionalni register se vpiše zrakoplov, ali državo, v kateri je skupni organ za registracijo oznak, ki vodi register zrakoplovov.

Člen II

Uporaba Konvencije v zvezi z letalskimi predmeti

1.   Konvencija se uporablja za letalske predmete v skladu z določbami tega protokola.

2.   Konvencija in ta protokol se imenujeta Konvencija o mednarodnih zavarovanjih na premični opremi, kot se uporablja za letalske predmete.

Člen III

Uporaba Konvencije za prodaje

Naslednje določbe Konvencije se uporabljajo tako, da se sklicevanja na sporazume, ki ustvarjajo ali določajo mednarodno zavarovanje, štejejo za sklicevanja na prodajno pogodbo, sklicevanja na mednarodno zavarovanje, prihodnje mednarodno zavarovanje, dolžnik in upnik pa se štejeta za sklicevanja na prodajo, prihodnjo prodajo, prodajalca in kupca, v tem zaporedju:

| — | člena 3 in 4, |
| --- | --- |

—

člena 3 in 4,

| — | člen 16(1)(a), |
| --- | --- |

—

člen 16(1)(a),

| — | člen 19(4), |
| --- | --- |

—

člen 19(4),

| — | člen 20(1) (v zvezi z registracijo prodajne pogodbe ali prihodnje prodaje), |
| --- | --- |

—

člen 20(1) (v zvezi z registracijo prodajne pogodbe ali prihodnje prodaje),

| — | člen 25(2) (v zvezi s prihodnjo prodajo) in |
| --- | --- |

—

člen 25(2) (v zvezi s prihodnjo prodajo) in

| — | člen 30. |
| --- | --- |

—

člen 30.

Poleg tega se za prodajne pogodbe in prihodnje prodaje uporabljajo splošne določbe člena 1, člena 5, poglavij IV do VII, člena 29 (razen člena 29(3), ki se nadomesti s členom XIV(1) in (2)), poglavja X, poglavja XII (razen člena 43), poglavja XIII in poglavja XIV (razen člena 60).

Člen IV

Področje uporabe

1.   Brez poseganja v člen 3(1) Konvencije se Konvencija uporablja tudi v zvezi s helikopterji ali osnovnimi konstrukcijami zrakoplovov, ki pripadajo zrakoplovom, registriranim v registru zrakoplovov države pogodbenice, ki je država registracije, in če je taka registracija opravljena na podlagi sporazuma o registraciji zrakoplova, se šteje, da je bila opravljena v času sporazuma.

2.   Za namene opredelitve pojma „notranja transakcija“ iz člena 1 Konvencije:

| (a) | se osnovna konstrukcija zrakoplova nahaja v državi registracije zrakoplova, katerega del je; |
| --- | --- |

(a)

se osnovna konstrukcija zrakoplova nahaja v državi registracije zrakoplova, katerega del je;

| (b) | se motor zrakoplova nahaja v državi registracije zrakoplova, na katerem je nameščen, ali če ni nameščen na zrakoplovu, kjer se fizično nahaja, in |
| --- | --- |

(b)

se motor zrakoplova nahaja v državi registracije zrakoplova, na katerem je nameščen, ali če ni nameščen na zrakoplovu, kjer se fizično nahaja, in

| (c) | se helikopter nahaja v državi registracije ob sklenitvi sporazuma, na podlagi katerega se ustvari ali določi zavarovanje. |
| --- | --- |

(c)

se helikopter nahaja v državi registracije ob sklenitvi sporazuma, na podlagi katerega se ustvari ali določi zavarovanje.

3.   Stranke lahko na podlagi pisnega sporazuma izključijo uporabo člena XI in v medsebojnih odnosih odstopijo od katerih koli določb tega protokola ali spremenijo njihov učinek, razen člena IX(2) do (4).

Člen V

Formalnosti, učinki in registracija prodajnih pogodb

1.   Za namene tega protokola je prodajna pogodba pogodba, ki:

| (a) | obstaja v pisni obliki; |
| --- | --- |

(a)

obstaja v pisni obliki;

| (b) | se nanaša na letalski predmet, v zvezi s katerim ima prodajalec pravico do razpolaganja, in |
| --- | --- |

(b)

se nanaša na letalski predmet, v zvezi s katerim ima prodajalec pravico do razpolaganja, in

| (c) | omogoča opredelitev letalskega predmeta v skladu s tem protokolom. |
| --- | --- |

(c)

omogoča opredelitev letalskega predmeta v skladu s tem protokolom.

2.   Prodajna pogodba prenaša zavarovanja prodajalca v zvezi z letalskim predmetom na kupca v skladu z določbami pogodbe.

3.   Registracija prodajne pogodbe velja za nedoločen čas. Registracija prihodnje prodaje ostane veljavna, razen če se izbriše ali do izteka obdobja, če to obstaja in je določeno v registraciji.

Člen VI

Pooblastila zastopnikov

Oseba lahko sklene sporazum ali prodajno pogodbo in registrira mednarodno zavarovanje ali prodajo letalskega predmeta prek agenta, fiduciarja ali katerega koli drugega zastopnika. V takem primeru ima ta oseba pravico do uveljavljanja pravic in zavarovanj na podlagi Konvencije.

Člen VII

Opis letalskih predmetov

Opis letalskega predmeta, ki vsebuje serijsko številko proizvajalca, ime proizvajalca in oznako modela, je potreben in zadostuje za opredelitev predmeta za namene člena 7(c) Konvencije in člena V(1)(c) tega protokola.

Člen VIII

Izbira prava

1.   Ta člen se uporablja samo, če je država pogodbenica podala izjavo v skladu s členom XXX(1).

2.   Stranke sporazuma, prodajne pogodbe ali povezane poroštvene pogodbe ali sporazuma o prenosu se lahko dogovorijo o pravu, ki bo v celoti ali delno urejalo njihove pogodbene pravice in obveznosti.

3.   Razen če ni dogovorjeno drugače, se sklicevanje na pravo iz prejšnjega odstavka, ki ga izberejo stranke, nanaša na notranje zakonodajne predpise imenovane države, ali če je ta država sestavljena iz več teritorialnih enot, na domače pravo določene teritorialne enote.

POGLAVJE II

PRAVNA SREDSTVA ZA PRIMER NEIZPOLNJEVANJA OBVEZNOSTI, PREDNOSTNE PRAVICE IN ODSTOPI

Člen IX

Sprememba določb o pravnih sredstvih za primer neizpolnjevanja obveznosti

1.   Poleg pravnih sredstev iz poglavja III Konvencije lahko upnik pod pogojem, da se dolžnik kadar koli s tem strinja, in v okoliščinah iz tega poglavja:

| (a) | naroči odjavo registracije zrakoplova in |
| --- | --- |

(a)

naroči odjavo registracije zrakoplova in

| (b) | naroči izvoz in fizični prenos letalskega predmeta z ozemlja, na katerem se nahaja. |
| --- | --- |

(b)

naroči izvoz in fizični prenos letalskega predmeta z ozemlja, na katerem se nahaja.

2.   Upnik ne uveljavlja pravnih sredstev iz prejšnjega odstavka brez predhodnega pisnega soglasja imetnika katerega koli registriranega zavarovanja, ki prevlada nad zavarovanjem upnika.

3.   Člen 8(3) Konvencije se ne uporablja za letalske predmete. Vsa pravna sredstva, predvidena v Konvenciji v zvezi z letalskimi predmeti, je treba uveljavljati komercialno sprejemljivo. Za pravno sredstvo se šteje, da se izvaja komercialno ustrezno, če se izvaja v skladu z določbo sporazuma, razen kadar je taka določba očitno neustrezna.

4.   Šteje se, da je hipotečni upnik, ki da zainteresiranim osebam pisno obvestilo o predlagani prodaji ali zakupu 10 ali več delovnih dni prej, izpolnil zahtevo predložitve „predhodnega obvestila v ustreznem roku“ iz člena 8(4) Konvencije. Zgoraj navedeno hipotečnemu upniku in hipotečnemu dolžniku ne preprečuje, da se dogovorita o daljšem obdobju predhodnega obvestila.

5.   Organ za vpis v register v državi pogodbenici ob upoštevanju vseh veljavnih varnostnih zakonov in predpisov spoštuje zahtevek za odjavo registracije in izvoz, če:

| (a) | pooblaščena stranka ustrezno vloži zahtevek na podlagi registriranega nepreklicnega pooblastila v zvezi z zahtevkom za odjavo registracije in izvoz ter |
| --- | --- |

(a)

pooblaščena stranka ustrezno vloži zahtevek na podlagi registriranega nepreklicnega pooblastila v zvezi z zahtevkom za odjavo registracije in izvoz ter

| (b) | pooblaščena stranka potrdi organu za vpis v register, če ta organ to zahteva, da so bila vsa registrirana zavarovanja, ki imajo prednost pred zavarovanjem upnika, v čigar korist je bilo dovoljenje izdano, sproščena ali da imetniki takih zavarovanj soglašajo z odjavo registracije in izvozom. |
| --- | --- |

(b)

pooblaščena stranka potrdi organu za vpis v register, če ta organ to zahteva, da so bila vsa registrirana zavarovanja, ki imajo prednost pred zavarovanjem upnika, v čigar korist je bilo dovoljenje izdano, sproščena ali da imetniki takih zavarovanj soglašajo z odjavo registracije in izvozom.

6.   Hipotečni upnik, ki predlaga odjavo registracije in izvoz zrakoplova na podlagi odstavka 1 in ne na podlagi sodnega naloga, da razumno predhodno pisno obvestilo o predlagani odjavi in izvozu:

| (a) | zainteresiranim osebam iz člena 1(m)(i) in (ii) Konvencije; ter |
| --- | --- |

(a)

zainteresiranim osebam iz člena 1(m)(i) in (ii) Konvencije; ter

| (b) | zainteresiranim osebam iz člena 1(m)(iii) Konvencije, ki so hipotečnega upnika obvestile o svojih pravicah v razumnem roku pred odjavo registracije in izvozom. |
| --- | --- |

(b)

zainteresiranim osebam iz člena 1(m)(iii) Konvencije, ki so hipotečnega upnika obvestile o svojih pravicah v razumnem roku pred odjavo registracije in izvozom.

Člen X

Sprememba določb v zvezi z začasnimi ukrepi

1.   Ta člen se uporablja samo, če je država pogodbenica dala izjavo v skladu s členom XXX(2) in v obsegu, navedenem v taki izjavi.

2.   Za namene člena 13(1) Konvencije pojem „hitro“ v smislu pridobitve ukrepov pomeni v takem številu delovnih dni od datuma vložitve zahtevka, kot je navedeno v izjavi, ki jo da država pogodbenica, v kateri se vloži zahtevek.

3.   Člen 13(1) Konvencije se uporablja z vključitvijo naslednje določbe takoj za pododstavek (d):

| „(e) | če se kadar koli dolžnik in upnik izrecno dogovorita, prodajo in uporabo prihodkov iz te prodaje“, člen 43(2) pa se uporablja z vstavitvijo besed „in (e)“ za besedami „člena 13(1)(d)“. |
| --- | --- |

„(e)

če se kadar koli dolžnik in upnik izrecno dogovorita, prodajo in uporabo prihodkov iz te prodaje“, člen 43(2) pa se uporablja z vstavitvijo besed „in (e)“ za besedami „člena 13(1)(d)“.

4.   Lastništvo ali katera koli druga zavarovalna pravica dolžnika, ki se prenese ob prodaji na podlagi prejšnjega odstavka, je prosta vsakega drugega zavarovanja, pred katerim ima mednarodno zavarovanje hipotečnega upnika prednost v skladu z določbami člena 29 Konvencije.

5.   Upnik in dolžnik ali katera koli druga zainteresirana oseba lahko pisno soglaša z izključitvijo uporabe člena 13(2) Konvencije.

6.   V zvezi s pravnimi sredstvi iz člena IX(1):

| (a) | organ za vpis v register in po potrebi drugi upravni organi jih dajo na voljo v državi pogodbenici najpozneje pet delovnih dni po tem, ko upnik take organe obvesti, da je bil ukrep iz člena IX(1) odobren, ali v primeru, če ukrep odobri tuje sodišče, ki ga sodišče države pogodbenice priznava, in ima upnik na podlagi Konvencije pravico pridobiti te ukrepe, ter |
| --- | --- |

(a)

organ za vpis v register in po potrebi drugi upravni organi jih dajo na voljo v državi pogodbenici najpozneje pet delovnih dni po tem, ko upnik take organe obvesti, da je bil ukrep iz člena IX(1) odobren, ali v primeru, če ukrep odobri tuje sodišče, ki ga sodišče države pogodbenice priznava, in ima upnik na podlagi Konvencije pravico pridobiti te ukrepe, ter

| (b) | pristojni organi kar najhitreje sodelujejo z upnikom in mu pomagajo pri uveljavljanju takih pravnih sredstev v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi o varnosti v letalstvu. |
| --- | --- |

(b)

pristojni organi kar najhitreje sodelujejo z upnikom in mu pomagajo pri uveljavljanju takih pravnih sredstev v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi o varnosti v letalstvu.

7.   Odstavka 2 in 6 ne vplivata na noben veljavni zakon ali predpis o varnosti v letalstvu.

Člen XI

Pravna sredstva v zvezi s plačilno nesposobnostjo

1.   Ta člen se uporablja samo, če je država pogodbenica, ki je primarno pristojna za primer plačilne nesposobnosti, dala izjavo v skladu s členom XXX(3).

2.   Ob nastanku dogodka, povezanega s plačilno nesposobnostjo, stečajni upravitelj oziroma dolžnik ob upoštevanju odstavka 7 preda letalski predmet v posest upniku najpozneje do zgodnejše izmed teh dveh možnosti:

| (a) | konca čakalne dobe in |
| --- | --- |

(a)

konca čakalne dobe in

| (b) | datuma, na katerega bi dobil upnik pravico do posesti na letalskem predmetu, če se ta člen ne bi uporabljal. |
| --- | --- |

(b)

datuma, na katerega bi dobil upnik pravico do posesti na letalskem predmetu, če se ta člen ne bi uporabljal.

3.   Za namene tega člena „čakalna doba“ pomeni dobo, določeno v izjavi države pogodbenice, ki je primarno pristojna za primer plačilne nesposobnosti.

4.   Sklicevanja na pojem „stečajni upravitelj“ v tem členu se nanašajo na to osebo v njeni uradni in ne zasebni funkciji.

5.   Dokler upnik ne dobi možnosti prevzema posesti na predmetu na podlagi odstavka 2:

| (a) | stečajni upravitelj oziroma dolžnik ohrani in vzdržuje letalski predmet in njegovo vrednost v skladu s sporazumom ter |
| --- | --- |

(a)

stečajni upravitelj oziroma dolžnik ohrani in vzdržuje letalski predmet in njegovo vrednost v skladu s sporazumom ter

| (b) | ima upnik pravico do vložitve zahtevka za katere koli druge oblike začasnih ukrepov, ki jih omogoča veljavna zakonodaja. |
| --- | --- |

(b)

ima upnik pravico do vložitve zahtevka za katere koli druge oblike začasnih ukrepov, ki jih omogoča veljavna zakonodaja.

6.   Pododstavek (a) prejšnjega odstavka ne izključuje uporabe letalskega predmeta v skladu z ureditvijo, zasnovano za ohranjanje letalskega predmeta ter vzdrževanje tega predmeta in njegove vrednosti.

7.   Stečajni upravitelj oziroma dolžnik lahko ohrani posest na letalskem predmetu, če je do časa, določenega v odstavku 2, odpravil vsakršno neizpolnjevanje obveznosti, razen neizpolnjevanja obveznosti, ki ga povzroči začetek stečajnega postopka, in se zavezal, da bo izpolnjeval vse prihodnje obveznosti v skladu s sporazumom. V primeru neizpolnjevanja prihodnjih obveznosti se ne uporabi nova čakalna doba.

8.   V zvezi s pravnimi sredstvi iz člena IX(1):

| (a) | organ za vpis v register in upravni organi v državi pogodbenici jih da na voljo najpozneje pet delovnih dni po datumu, na katerega upnik take organe obvesti, da ima pravico pridobiti ta pravna sredstva v skladu s Konvencijo, in |
| --- | --- |

(a)

organ za vpis v register in upravni organi v državi pogodbenici jih da na voljo najpozneje pet delovnih dni po datumu, na katerega upnik take organe obvesti, da ima pravico pridobiti ta pravna sredstva v skladu s Konvencijo, in

| (b) | pristojni organi kar najhitreje sodelujejo z upnikom in mu pomagajo pri uveljavljanju takih pravnih sredstev v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi o varnosti v letalstvu. |
| --- | --- |

(b)

pristojni organi kar najhitreje sodelujejo z upnikom in mu pomagajo pri uveljavljanju takih pravnih sredstev v skladu z veljavnimi zakoni in predpisi o varnosti v letalstvu.

9.   Prepovedano je preprečevati ali zadrževati uveljavljanje pravnih sredstev, ki jih omogoča Konvencija ali ta protokol, po datumu iz odstavka 2.

10.   Nobene dolžnikove obveznosti na podlagi sporazuma ni mogoče spremeniti brez upnikovega soglasja.

11.   Nobena določba iz prejšnjega odstavka ne vpliva na pristojnosti stečajnega upravitelja, če taka pristojnost obstaja, da odpove sporazum na podlagi veljavne zakonodaje.

12.   Nobene pravice ali zavarovanja, razen nepogodbenih pravic ali zavarovanj, ki spadajo v kategorijo, ki jo pokriva izjava na podlagi člena 39(1), v stečajnem postopku nimajo prednosti pred registriranimi zavarovanji.

13.   Konvencija, kakor jo spreminja člen IX tega protokola, se uporablja za uveljavljanje vseh pravnih sredstev po tem členu.

2.   Ob nastanku dogodka, povezanega s plačilno nesposobnostjo, stečajni upravitelj ali dolžnik obvesti upnika na njegovo zahtevo v roku, določenem v izjavi države pogodbenice na podlagi člena XXX(3), ali bo:

| (a) | odpravil vsakršno neizpolnjevanje obveznosti, razen neizpolnjevanja obveznosti, ki ga povzroči začetek stečajnega postopka, in se zavezal k izpolnjevanju vseh prihodnjih obveznosti v skladu s sporazumom in povezanimi dokumenti o transakciji ali |
| --- | --- |

(a)

odpravil vsakršno neizpolnjevanje obveznosti, razen neizpolnjevanja obveznosti, ki ga povzroči začetek stečajnega postopka, in se zavezal k izpolnjevanju vseh prihodnjih obveznosti v skladu s sporazumom in povezanimi dokumenti o transakciji ali

| (b) | dal upniku možnost, da prevzame posest na letalskem predmetu na podlagi veljavne zakonodaje. |
| --- | --- |

(b)

dal upniku možnost, da prevzame posest na letalskem predmetu na podlagi veljavne zakonodaje.

3.   Na podlagi veljavne zakonodaje iz pododstavka (b) prejšnjega odstavka se lahko sodišču dovoli, da zahteva sprejetje katerega koli dodatnega ukrepa ali predložitev katerega koli dodatnega poroštva.

4.   Upnik predloži dokaze za svoje zahtevke in registracijo svojega mednarodnega zavarovanja.

5.   Če stečajni upravitelj oziroma dolžnik upnika ne obvesti v skladu z odstavkom 2 ali če je stečajni upravitelj oziroma dolžnik izjavil, da bo upniku dal možnost, prevzeti posest na letalskem predmetu, vendar tega ne stori, lahko sodišče upniku dovoli prevzem posesti na letalskem predmetu pod pogoji, ki jih lahko določi sodišče, in lahko zahteva sprejetje katerega koli dodatnega ukrepa ali predložitev katerega koli dodatnega poroštva.

6.   Letalskega predmeta ni mogoče prodati, dokler sodišče ne sprejme odločitve v zvezi z zahtevkom in mednarodnim zavarovanjem.

Člen XII

Pomoč v primeru stečaja

1.   Ta člen se uporablja samo, če je država pogodbenica dala izjavo v skladu s členom XXX(1).

2.   Sodišča države pogodbenice, v kateri je letalski predmet, v skladu z zakonodajo države pogodbenice čim bolj sodelujejo s tujimi sodišči in tujimi stečajnimi upravitelji pri izvrševanju določb člena XI.

Člen XIII

Pooblastilo v zvezi z zahtevkom za odjavo registracije in izvoz

1.   Ta člen se uporablja samo, če je država pogodbenica dala izjavo v skladu s členom XXX(1).

2.   Če je dolžnik izdal nepreklicno pooblastilo v zvezi z zahtevkom za odjavo registracije in izvoz, ki je bistveno skladno z obrazcem, ki je priloga k temu protokolu, in je predložil tako dovoljenje v vpis organu za vpis v register, se to dovoljenje tako evidentira.

3.   Oseba, v katere korist je bilo izdano pooblastilo („pooblaščena stranka“), ali oseba, ki jo potrdi kot svojega pooblaščenega predstavnika, je edina oseba, ki ima pravico uveljavljati pravna sredstva iz člena IX(1), to pa lahko počne samo na podlagi pooblastila ter veljavnih varnostnih zakonov in predpisov. Dolžnik ne more razveljaviti takega pooblastila brez pisnega soglasja pooblaščene stranke. Organ za vpis v register na zahtevo pooblaščene stranke pooblastilo izbriše iz registra.

4.   Organ za vpis v register in drugi upravni organi v državah pogodbenicah kar najhitreje sodelujejo s pooblaščeno stranko in ji pomagajo pri uveljavljanju pravnih sredstev iz člena IX.

Člen XIV

Sprememba določb v zvezi s prednostno pravico

1.   Kupec letalskega predmeta na podlagi registrirane prodaje pridobi zavarovanje na tem predmetu, ki je prosto naknadno registriranega zavarovanja in neregistriranega zavarovanja, tudi če je kupec dejansko seznanjen z neregistriranim zavarovanjem.

2.   Kupec letalskega predmeta pridobi zavarovanje na tem predmetu na podlagi zavarovanja, registriranega ob njegovem nakupu.

3.   Namestitev motorja na zrakoplov ali odstranitev motorja z zrakoplova ne vpliva na lastništvo nad motorjem zrakoplova ali na drugo pravico ali zavarovanje.

4.   Člen 29(7) Konvencije se uporablja za predmete, ki niso letalski predmeti in so nameščeni na osnovni konstrukciji zrakoplova, motorju zrakoplova ali helikopterju.

Člen XV

Sprememba določb o odstopu

Člen 33(1) Konvencije se uporablja, kot da je za pododstavkom (b) naslednje:

„in (c) dolžnik s tem pisno soglaša, ne glede na to, ali je soglasje dano pred odstopom oziroma ali opredeljuje prejemnika prenesene pravice.“

Člen XVI

Določbe v zvezi z dolžnikom

1.   Če neizpolnjevanje obveznosti v smislu člena 11 Konvencije ne obstaja, je dolžnik upravičen do nemotene posesti in uporabe predmeta v skladu s sporazumom v razmerju do:

| (a) | svojega upnika in imetnika kakršnega koli zavarovanja, od katerega dolžnik pridobi svobodno pravico na podlagi člena 29(4) Konvencije, razen če ni dolžnik drugače soglašal, in |
| --- | --- |

(a)

svojega upnika in imetnika kakršnega koli zavarovanja, od katerega dolžnik pridobi svobodno pravico na podlagi člena 29(4) Konvencije, razen če ni dolžnik drugače soglašal, in

| (b) | imetnika kakršnega koli zavarovanja, od katerega je odvisna dolžnikova pravica ali zavarovanje na podlagi člena 29(4) Konvencije, ali v funkciji kupca, člena XIV(2) tega protokola, vendar samo, če dolžnik soglaša. |
| --- | --- |

(b)

imetnika kakršnega koli zavarovanja, od katerega je odvisna dolžnikova pravica ali zavarovanje na podlagi člena 29(4) Konvencije, ali v funkciji kupca, člena XIV(2) tega protokola, vendar samo, če dolžnik soglaša.

2.   Nobena določba iz Konvencije ali tega protokola ne vpliva na odgovornost upnika v primeru kakršne koli kršitve sporazuma na podlagi veljavne zakonodaje, če se ta sporazum nanaša na letalski predmet.

POGLAVJE III

DOLOČBE V ZVEZI Z REGISTROM, KI SE NANAŠAJO NA MEDNARODNA ZAVAROVANJA LETALSKIH PREDMETOV

DOLOČBE V ZVEZI Z REGISTROM, KI SE NANAŠAJO NA MEDNARODNA ZAVAROVANJA LETALSKIH PREDMETOV

Člen XVII

Nadzorni organ in registrar

1.   Nadzorni organ je mednarodni subjekt, imenovan na podlagi resolucije, ki jo sprejme diplomatska konferenca za sprejetje Konvencije o premični opremi in Protokola o zrakoplovih.

2.   Če mednarodni subjekt iz prejšnjega odstavka ni zmožen in pripravljen delovati kot nadzorni organ, se skliče konferenca držav podpisnic in pogodbenic za imenovanje drugega nadzornega organa.

3.   Nadzorni organ ter njegovi uradniki in zaposleni uživajo tako imuniteto pred sodnimi in upravnimi postopki, kot je določena v predpisih, ki se uporabljajo v zvezi z njimi kot mednarodnimi subjekti ali kako drugače.

4.   Nadzorni organ lahko ustanovi komisijo strokovnjakov iz oseb, ki jih imenujejo države podpisnice in države pogodbenice ter imajo potrebne kvalifikacije in izkušnje, in ji zaupa nalogo zagotavljanja pomoči nadzornemu organu pri opravljanju njegovih funkcij.

5.   Prvi registrar vodi mednarodni register pet let po datumu začetka veljavnosti tega protokola. Nadzorni organ zatem imenuje ali znova imenuje registrarja vsakih pet let.

Člen XVIII

Prvi predpisi

Nadzorni organ določi prve predpise in ti začnejo veljati ob začetku veljavnosti tega protokola.

Člen XIX

Opredelitev vstopnih točk

1.   Ob upoštevanju odstavka 2 lahko država pogodbenica kadar koli opredeli subjekt ali subjekte na svojem ozemlju kot vstopno točko ali vstopne točke, skozi katere se ali se lahko v mednarodni register prenašajo informacije, potrebne za registracijo, razen za registracijo obvestila o nacionalnem zavarovanju ali pravice ali zavarovanja na podlagi člena 40, ki v obeh primerih izhajajo iz prava drugih držav.

2.   V opredelitvi, sprejeti na podlagi prejšnjega odstavka, se lahko dovoli, vendar se ne zahteva, uporaba določene vstopne točke ali vstopnih točk za informacije, ki so potrebne za registracije v zvezi z motorji zrakoplovov.

Člen XX

Dodatne spremembe določb v zvezi z registrom

1.   Za namene člena 19(6) Konvencije so iskalna merila za letalski predmet ime njegovega proizvajalca, serijska številka proizvajalca in oznaka modela, priložena za zagotovitev njegove edinstvenosti. Take dodatne informacije so določene v predpisih.

2.   Za namene člena 25(2) Konvencije in v tam opisanih okoliščinah imetnik registriranega prihodnjega mednarodnega zavarovanja ali registriranega prihodnjega odstopa mednarodnega zavarovanja ali oseba, v katere korist je bila registrirana prihodnja prodaja, sprejme vse ukrepe v svoji pristojnosti za dosego izbrisa registracije najpozneje pet delovnih dni po prejemu vloge, opisane v navedenem členu.

3.   Pristojbine iz člena 17(2)(h) Konvencije se določijo tako, da pokrijejo sprejemljive stroške vzpostavitve, delovanja in upravljanja mednarodnega registra ter sprejemljive stroške nadzornega organa, povezane z opravljanjem funkcij, izvajanjem pooblastil in izpolnjevanjem obveznosti, predvidenih v členu 17(2) Konvencije.

4.   Registrar opravlja in vodi centralizirane funkcije mednarodnega registra 24 ur na dan. Različne vstopne točke delujejo vsaj med delovnim časom, ki velja na zadevnih ozemljih.

5.   Znesek zavarovanja ali finančnega jamstva iz člena 28(4) Konvencije v zvezi z vsakim dogodkom ne sme biti nižji od najvišje vrednosti letalskega predmeta, kot jo določi nadzorni organ.

6.   Nobena določba te konvencije registrarju ne preprečuje pridobitve zavarovanja ali finančnega jamstva, ki pokriva dogodke, za katere registrar ni odgovoren na podlagi člena 28 Konvencije.

POGLAVJE IV

PRISTOJNOST

PRISTOJNOST

Člen XXI

Sprememba določb o pristojnosti

Za namene člena 43 Konvencije in ob upoštevanju člena 42 Konvencije je sodišče države pogodbenice pristojno tudi v primeru, če je predmet helikopter ali osnovna konstrukcija zrakoplova, ki pripada zrakoplovu, v zvezi s katerim je ta država država registracije.

Člen XXII

Odpoved suvereni imuniteti

1.   Ob upoštevanju odstavka 2 je odpoved suvereni imuniteti pred pristojnostjo sodišč iz člena 42 ali člena 43 Konvencije ali uveljavljanjem pravic in zavarovanj na letalskem predmetu na podlagi Konvencije zavezujoča, in če so izpolnjeni vsi drugi pogoji v zvezi s tako pristojnostjo ali izvajanjem, lahko omogoča dodelitev pristojnosti in dovoljuje izvajanje.

2.   Odpoved iz prejšnjega odstavka mora biti pisna in vsebovati opis letalskega predmeta.

POGLAVJE V

RAZMERJE DO DRUGIH KONVENCIJ

RAZMERJE DO DRUGIH KONVENCIJ

Člen XXIII

Razmerje do Konvencije o mednarodnem priznanju pravic na letalu

Za države pogodbenice, ki so podpisnice Konvencije o mednarodnem priznanju pravic na letalu, podpisane v Ženevi 19. junija 1948, ta konvencija nadomešča slednjo konvencijo, kolikor se navezuje na zrakoplove, kot so opredeljeni v tem protokolu, in letalske predmete. Ženevska konvencija pa se ne nadomesti v zvezi s pravicami in zavarovanji, ki jih ta konvencija ne pokriva ali na katere ne vpliva.

Člen XXIV

Razmerje do Konvencije o poenotenju nekaterih pravil v zvezi s previdnostno zaplembo zrakoplovov

1.   Za države pogodbenice, ki so podpisnice Konvencije o poenotenju nekaterih pravil v zvezi s previdnostno zaplembo zrakoplovov, podpisano v Rimu 29. maja 1933, ta konvencija nadomešča slednjo konvencijo v delu, ki se navezuje na zrakoplove, kot so opredeljeni v tem protokolu.

2.   Država pogodbenica, ki je podpisnica navedene konvencije, lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali potrditvi tega protokola ali pristopa k njemu izjavi, da ne bo uporabljala tega člena.

Člen XXV

Razmerje do Konvencije UNIDROIT o mednarodnem finančnem leasingu

Konvencija nadomešča Konvencijo UNIDROIT o mednarodnem finančnem leasingu, podpisano v Ottawi 28. maja 1988, v delu, ki se nanaša na letalske predmete.

POGLAVJE VI

KONČNE DOLOČBE

KONČNE DOLOČBE

Člen XXVI

Podpis, ratifikacija, sprejetje, potrditev ali pristop

1.   Ta protokol je na voljo za podpis v Cape Townu 16. novembra 2001 državam, ki so sodelovale na diplomatski konferenci za sprejetje Konvencije o premični opremi in Protokola o zrakoplovih, ki je potekala v Cape Townu od 29. oktobra do 16. novembra 2001. Po 16. novembru 2001 je ta protokol na voljo za podpis vsem državam na sedežu Mednarodnega inštituta za poenotenje zasebnega prava (UNIDROIT) v Rimu, dokler ne začne veljati v skladu s členom XXVIII.

2.   Ta protokol ratificirajo, sprejmejo ali odobrijo države, ki so ga podpisale.

3.   Vsaka država, ki ni podpisnica tega protokola, lahko kadar koli pristopi k njemu.

4.   Ratifikacija, sprejetje, odobritev ali pristop se opravijo z deponiranjem ustrezne listine pri depozitarju.

5.   Država je lahko podpisnica tega protokola, če je ali postane tudi podpisnica Konvencije.

Člen XXVII

Regionalne organizacije za gospodarsko povezovanje

1.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje, ki so jo ustanovile neodvisne države in je pristojna za nekatere zadeve, ki se urejajo s tem protokolom, lahko prav tako podpiše, sprejme in odobri ta protokol ali k njemu pristopi. V tem primeru ima regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje pravice in obveznosti države pogodbenice na podlagi pristojnosti te organizacije za zadeve, ki jih ureja ta protokol. Kadar je v tem protokolu število držav pogodbenic pomembno, se regionalna organizacija za gospodarsko sodelovanje ne šteje kot dodatna država pogodbenica poleg držav pogodbenic, ki so njene članice.

2.   Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje ob podpisu, sprejetju, odobritvi ali pristopu vloži izjavo pri depozitarju in v njej navede zadeve, ki jih ureja ta protokol in v zvezi s katerimi so njene države članice nanjo prenesle pristojnost. Regionalna organizacija za gospodarsko povezovanje takoj obvesti depozitarja o vseh spremembah glede razdelitve pristojnosti, vključno z novimi prenosi pristojnosti, navedenimi v izjavi iz tega odstavka.

3.   Vsako sklicevanje na „državo pogodbenico“ ali „države pogodbenice“ oziroma „državo podpisnico“ ali „države podpisnice“ v tem protokolu se enako uporablja za regionalno organizacijo za gospodarsko povezovanje, kadar okoliščine to zahtevajo.

Člen XXVIII

Začetek veljavnosti

1.   Ta protokol začne veljati prvi dan v mesecu po preteku treh mesecev po datumu deponiranja osme listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu med državami, ki so deponirale take listine.

2.   Za druge države začne ta protokol veljati prvi dan v mesecu po preteku treh mesecev po datumu deponiranja listin držav članic o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu.

Člen XXIX

Teritorialne enote

1.   Če ima država pogodbenica teritorialne enote, v katerih veljajo različni pravni sistemi v zvezi z zadevami, ki jih ureja ta protokol, lahko ob ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu da izjavo, da se ta protokol uporablja za vse njene teritorialne enote ali le za eno ali več teritorialnih enot, svojo izjavo pa lahko kadar koli spremeni s predložitvijo druge izjave.

2.   V vsaki taki izjavi je treba izrecno navesti teritorialne enote, za katere se uporablja ta protokol.

3.   Če država pogodbenica ne da nobene izjave v skladu z odstavkom 1, se ta protokol uporablja za vse njene teritorialne enote.

4.   Kadar država pogodbenica uporabo tega protokola razširi na eno ali več svojih teritorialnih enot, se lahko izjave, dovoljene na podlagi tega protokola, dajo v zvezi z vsako tako teritorialno enoto, pri čemer se lahko izjave v zvezi z eno teritorialno enoto razlikujejo od izjav v zvezi z drugo teritorialno enoto.

5.   Če se na podlagi izjave iz odstavka 1 uporaba tega protokola razširi na eno ali več teritorialnih enot države pogodbenice:

| (a) | se za dolžnika šteje, da se nahaja v državi pogodbenici, le če je registriran ali ustanovljen v skladu z zakoni, ki veljajo v teritorialni enoti, za katero se uporabljata Konvencija in ta protokol, ali če ima svoj registrirani ali uradni sedež, središče uprave, kraj poslovanja ali običajno prebivališče v teritorialni enoti, za katero se uporabljata Konvencija in ta protokol; |
| --- | --- |

(a)

se za dolžnika šteje, da se nahaja v državi pogodbenici, le če je registriran ali ustanovljen v skladu z zakoni, ki veljajo v teritorialni enoti, za katero se uporabljata Konvencija in ta protokol, ali če ima svoj registrirani ali uradni sedež, središče uprave, kraj poslovanja ali običajno prebivališče v teritorialni enoti, za katero se uporabljata Konvencija in ta protokol;

| (b) | se vsako sklicevanje na lokacijo predmeta v državi pogodbenici šteje za sklicevanje na lokacijo predmeta v teritorialni enoti, za katero se uporabljata Konvencija in ta protokol, in |
| --- | --- |

(b)

se vsako sklicevanje na lokacijo predmeta v državi pogodbenici šteje za sklicevanje na lokacijo predmeta v teritorialni enoti, za katero se uporabljata Konvencija in ta protokol, in

| (c) | se vsako sklicevanje na upravne organe v tej državi pogodbenici šteje za sklicevanje na upravne organe, ki so pristojni v teritorialni enoti, na katero se nanašata Konvencija in ta protokol, vsako sklicevanje na nacionalni register ali organ za vpis v register v tej državi pogodbenici pa se šteje za sklicevanje na veljavni register zrakoplovov ali organ za vpis v register, ki je pristojen za teritorialno enoto ali teritorialne enote, za katere se uporabljata Konvencija in ta protokol. |
| --- | --- |

(c)

se vsako sklicevanje na upravne organe v tej državi pogodbenici šteje za sklicevanje na upravne organe, ki so pristojni v teritorialni enoti, na katero se nanašata Konvencija in ta protokol, vsako sklicevanje na nacionalni register ali organ za vpis v register v tej državi pogodbenici pa se šteje za sklicevanje na veljavni register zrakoplovov ali organ za vpis v register, ki je pristojen za teritorialno enoto ali teritorialne enote, za katere se uporabljata Konvencija in ta protokol.

Člen XXX

Izjave v zvezi z nekaterimi določbami

1.   Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da bo uporabljala katerega koli izmed členov VIII, XII in XIII tega protokola.

2.   Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da bo v celoti ali delno uporabljala člen X tega protokola. Če da tako izjavo v zvezi s členom X(2), določi tudi rok, ki je za to potreben.

3.   Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da bo v celoti uporabljala možnost A ali možnost B člena XI, in pri tem določi vrste stečajnih postopkov, če obstajajo, za katere bo uporabila možnost A, ter vrste stečajnih postopkov, če obstajajo, za katere bo uporabila možnost B. Država pogodbenica, ki da izjavo v skladu s tem odstavkom, navede rok, določen v členu XI.

4.   Sodišča držav pogodbenic uporabljajo člen XI v skladu z izjavo, ki jo da država pogodbenica, ki je primarno pristojna za primer plačilne nesposobnosti.

5.   Država pogodbenica lahko ob ratifikaciji, sprejetju ali odobritvi tega protokola oziroma pristopu k njemu izjavi, da v celoti ali delno ne bo uporabljala člena XXI. V taki izjavi mora navesti, pod katerimi pogoji se bo ustrezni člen uporabljal, če se bo izvajal delno, oziroma katere druge oblike začasnih ukrepov se bodo uporabljale.

Člen XXXI

Izjave na podlagi Konvencije

Za izjave, dane na podlagi Konvencije, vključno z izjavami, danimi na podlagi členov 39, 40, 50, 53, 54, 55, 57, 58 in 60 Konvencije, se šteje, da so dane tudi v skladu s tem protokolom, če ni določeno drugače.

Člen XXXII

Pridržki in izjave

1.   V zvezi s tem protokolom ni mogoče dati pridržkov, lahko pa se dajo izjave, določene v členih XXIV, XXIX, XXX, XXXI, XXXIII in XXXIV, v skladu z navedenimi določbami.

2.   Depozitarja je treba pisno obvestiti o vsaki izjavi ali naknadni izjavi ali vsakem preklicu izjave, danem na podlagi tega protokola.

Člen XXXIII

Naknadne izjave

1.   Država pogodbenica lahko da naknadno izjavo, ki ni izjava, dana v skladu s členom XXXI na podlagi člena 60 Konvencije, kadar koli po datumu začetka veljavnosti tega protokola tako, da o tem obvesti depozitarja.

2.   Vsaka taka naknadna izjava začne veljati prvi dan v mesecu po preteku šestih mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo.

Kadar je v obvestilu določeno daljše obdobje za začetek veljavnosti take izjave, ta začne veljati po preteku takega daljšega obdobja po tem, ko je depozitar prejel obvestilo.

3.   Ne glede na prejšnje odstavke se ta protokol še naprej uporablja, kot da niso bile dane nobene naknadne izjave, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti katere koli take naknadne izjave.

Člen XXXIV

Preklic izjave

1.   Vsaka država pogodbenica, ki je dala izjavo na podlagi tega protokola, razen izjave, dane v skladu s členom XXXI na podlagi člena 60 Konvencije, lahko izjavo kadar koli prekliče tako, da o tem obvesti depozitarja. Tak preklic začne veljati prvi dan v mesecu po preteku šestih mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo.

2.   Ne glede na prejšnji odstavek se ta protokol še naprej uporablja, kot da ni bil dan noben tak preklic izjave, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti katerega koli takega preklica.

Člen XXXV

Odpovedi

1.   Katera koli država pogodbenica lahko ta protokol odpove tako, da o tem pisno obvesti depozitarja.

2.   Vsaka taka odpoved začne veljati prvi dan v mesecu po preteku 12 mesecev po datumu, ko je depozitar prejel obvestilo.

3.   Ne glede na prejšnji odstavek se ta protokol še naprej uporablja, kot da ni bila dana taka odpoved, v zvezi z vsemi pravicami in zavarovanji, ki so nastali pred datumom začetka veljavnosti katere koli take odpovedi.

Člen XXXVI

Revizijske konference, spremembe in povezane zadeve

1.   Depozitar, po posvetovanju z nadzornim organom vsako leto ali kadar tako narekujejo okoliščine, pripravi poročila o tem, kako se je mednarodni sistem, določen v Konvenciji, kakor je spremenjena s tem protokolom, izvajal v praksi. Pri pripravi takih poročil depozitar upošteva poročila nadzornega organa v zvezi z delovanjem mednarodnega sistema registracije.

2.   Na zahtevo najmanj 25 odstotkov držav podpisnic depozitar po posvetovanju z nadzornim organom občasno skliče revizijske konference držav pogodbenic za preučitev:

| (a) | praktičnega izvajanja Konvencije, kakor je spremenjena s tem protokolom, ter njene učinkovitosti pri omogočanju premoženjsko zavarovanega financiranja in zakupa predmetov, zajetih v njenih določbah; |
| --- | --- |

(a)

praktičnega izvajanja Konvencije, kakor je spremenjena s tem protokolom, ter njene učinkovitosti pri omogočanju premoženjsko zavarovanega financiranja in zakupa predmetov, zajetih v njenih določbah;

| (b) | pravne razlage pogojev tega protokola in predpisov ter njihove uporabe; |
| --- | --- |

(b)

pravne razlage pogojev tega protokola in predpisov ter njihove uporabe;

| (c) | delovanja mednarodnega sistema registracije, delovanja registrarja in njegovega nadzora, ki ga izvaja nadzorni organ, ob upoštevanju poročil nadzornega organa, in |
| --- | --- |

(c)

delovanja mednarodnega sistema registracije, delovanja registrarja in njegovega nadzora, ki ga izvaja nadzorni organ, ob upoštevanju poročil nadzornega organa, in

| (d) | ali so zaželene kakšne spremembe tega protokola ali ureditev, povezanih z mednarodnim registrom. |
| --- | --- |

(d)

ali so zaželene kakšne spremembe tega protokola ali ureditev, povezanih z mednarodnim registrom.

3.   Vse spremembe tega protokola se odobrijo z najmanj dvotretjinsko večino držav podpisnic, ki sodelujejo na konferenci, navedeni v prejšnjem odstavku, ter začnejo veljati za države, ki so tako spremembo ratificirale, sprejele ali odobrile, kadar jih ratificira, sprejme ali odobri osem držav v skladu z določbami člena XXVIII o začetku veljavnosti.

Člen XXXVII

Depozitar in njegove naloge

1.   Listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu se deponirajo pri Mednarodnem inštitutu za poenotenje zasebnega prava (UNIDROIT), ki je določen za depozitarja.

2.   Depozitar:

| (a) | obvesti vse države pogodbenice o:






  (i) | vsakem novem podpisu ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu skupaj z ustreznim datumom; |
| --- | --- | --- |

(a)

obvesti vse države pogodbenice o:

(i)

vsakem novem podpisu ali deponiranju listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu skupaj z ustreznim datumom;

| (ii) | datumu začetka veljavnosti tega protokola; |
| --- | --- |

(ii)

datumu začetka veljavnosti tega protokola;

| (iii) | vsaki izjavi, podani v skladu s tem protokolom, skupaj z ustreznim datumom; |
| --- | --- |

(iii)

vsaki izjavi, podani v skladu s tem protokolom, skupaj z ustreznim datumom;

| (iv) | preklicu ali spremembi vsake izjave, skupaj z ustreznim datumom, in |
| --- | --- |

(iv)

preklicu ali spremembi vsake izjave, skupaj z ustreznim datumom, in

| (v) | vsakem obvestilu o odpovedi tega protokola, skupaj z datumom, ko je bila dana, in datumom, ko odpoved začne veljati; |
| --- | --- |

(v)

vsakem obvestilu o odpovedi tega protokola, skupaj z datumom, ko je bila dana, in datumom, ko odpoved začne veljati;

| (b) | pošlje overjene izvode tega protokola vsem državam pogodbenicam; |
| --- | --- |

(b)

pošlje overjene izvode tega protokola vsem državam pogodbenicam;

| (c) | nadzornemu organu in registrarju zagotovi izvod vsake listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu skupaj z datumom, ko je bila deponirana, vsake izjave oziroma preklica ali spremembe izjave ter vsakega obvestila o odpovedi skupaj z datumom obvestila, pri čemer zagotovi, da so informacije preprosto in v celoti razpoložljive, in |
| --- | --- |

(c)

nadzornemu organu in registrarju zagotovi izvod vsake listine o ratifikaciji, sprejetju, odobritvi ali pristopu skupaj z datumom, ko je bila deponirana, vsake izjave oziroma preklica ali spremembe izjave ter vsakega obvestila o odpovedi skupaj z datumom obvestila, pri čemer zagotovi, da so informacije preprosto in v celoti razpoložljive, in

| (d) | opravlja druge naloge, ki so običajne za depozitarje. |
| --- | --- |

(d)

opravlja druge naloge, ki so običajne za depozitarje.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so bili v ta namen ustrezno pooblaščeni, podpisali ta protokol.

V Cape Townu, šestnajstega novembra dva tisoč ena, v enem izvirniku v angleškem, arabskem, kitajskem, francoskem, ruskem in španskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna, taka verodostojnost pa začne veljati, ko skupni sekretariat konference pod vodstvom predsednika konference v devetdesetih dneh potrdi skladnost besedil.

PRILOGA

OBRAZEC ZA NEPREKLICNO POOBLASTILO V ZVEZI Z ZAHTEVKOM ZA ODJAVO REGISTRACIJE IN IZVOZ

Priloga, navedena v členu XIII

Image

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

| 15.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 121/37 |
| --- | --- | --- | --- |

15.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 121/37

---

SKLEP SVETA

z dne 6. aprila 2009

o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Europol)

(2009/371/PNZ)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 30(1)(b), člena 30(2) in člena 34(2)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ustanovitev Evropskega policijskega urada (Europol) je bila dogovorjena v Pogodbi o Evropski uniji z dne 7. februarja 1992, ureja pa jo Konvencija na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu) (2). |
| --- | --- |

(1)

Ustanovitev Evropskega policijskega urada (Europol) je bila dogovorjena v Pogodbi o Evropski uniji z dne 7. februarja 1992, ureja pa jo Konvencija na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencija o Europolu) (2).

| (2) | Konvencija o Europolu je bila večkrat spremenjena, in sicer s tremi protokoli, ki so začeli veljati po dolgotrajnem postopku ratifikacije. Tako bo nadomestitev Konvencije s sklepom olajšala nadaljnje potrebne spremembe. |
| --- | --- |

(2)

Konvencija o Europolu je bila večkrat spremenjena, in sicer s tremi protokoli, ki so začeli veljati po dolgotrajnem postopku ratifikacije. Tako bo nadomestitev Konvencije s sklepom olajšala nadaljnje potrebne spremembe.

| (3) | Pravni okvir Europola se lahko deloma poenostavi in izboljša z ustanovitvijo Europola kot subjekta Unije, ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije v skladu z naknadno uporabo splošnih pravil in postopkov. |
| --- | --- |

(3)

Pravni okvir Europola se lahko deloma poenostavi in izboljša z ustanovitvijo Europola kot subjekta Unije, ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije v skladu z naknadno uporabo splošnih pravil in postopkov.

| (4) | Nedavni pravni instrumenti, s katerimi so bili na področjih iz naslova VI Pogodbe o Evropski uniji ustanovljeni podobni subjekti Unije (Sklep Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (3) in Sklep Sveta 2005/681/PNZ z dne 20. septembra 2005 o ustanovitvi Evropske policijske akademije (CEPOL) (4), imajo obliko sklepov Sveta, ker se lahko takšni sklepi lažje prilagajajo spremenjenim okoliščinam in novim političnim prednostnim nalogam. |
| --- | --- |

(4)

Nedavni pravni instrumenti, s katerimi so bili na področjih iz naslova VI Pogodbe o Evropski uniji ustanovljeni podobni subjekti Unije (Sklep Sveta 2002/187/PNZ z dne 28. februarja 2002 o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala (3) in Sklep Sveta 2005/681/PNZ z dne 20. septembra 2005 o ustanovitvi Evropske policijske akademije (CEPOL) (4), imajo obliko sklepov Sveta, ker se lahko takšni sklepi lažje prilagajajo spremenjenim okoliščinam in novim političnim prednostnim nalogam.

| (5) | Ustanovitev Europola kot subjekta Unije, ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije, bo okrepila vlogo Evropskega parlamenta pri nadzoru nad Europolom, saj Evropski parlament sodeluje pri sprejemanju tega proračuna, vključno s kadrovskim načrtom, ter v postopku razrešnice. |
| --- | --- |

(5)

Ustanovitev Europola kot subjekta Unije, ki se financira iz splošnega proračuna Evropske unije, bo okrepila vlogo Evropskega parlamenta pri nadzoru nad Europolom, saj Evropski parlament sodeluje pri sprejemanju tega proračuna, vključno s kadrovskim načrtom, ter v postopku razrešnice.

| (6) | Uporaba splošnih pravil in postopkov, ki veljajo za podobne subjekte Unije, bo za Europol zagotovila administrativno poenostavitev, kar mu bo omogočilo, da več sredstev nameni svojim bistvenim nalogam. |
| --- | --- |

(6)

Uporaba splošnih pravil in postopkov, ki veljajo za podobne subjekte Unije, bo za Europol zagotovila administrativno poenostavitev, kar mu bo omogočilo, da več sredstev nameni svojim bistvenim nalogam.

| (7) | Nadaljnja poenostavitev in izboljšanje delovanja Europola se lahko doseže z ukrepi za povečanje možnosti Europola za pomoč in podporo pristojnim organom pregona držav članic, ne da bi se pri tem osebju Europola podelilo izvršilna pooblastila. |
| --- | --- |

(7)

Nadaljnja poenostavitev in izboljšanje delovanja Europola se lahko doseže z ukrepi za povečanje možnosti Europola za pomoč in podporo pristojnim organom pregona držav članic, ne da bi se pri tem osebju Europola podelilo izvršilna pooblastila.

| (8) | Ena od takih izboljšav je zagotoviti, da bo lahko Europol pristojnim organom držav članic pomagal pri boju proti posebnim hujšim oblikam kriminala, brez sedanje omejitve, po kateri morajo obstajati dejanski znaki o vpletenosti organiziranih kriminalnih združb. |
| --- | --- |

(8)

Ena od takih izboljšav je zagotoviti, da bo lahko Europol pristojnim organom držav članic pomagal pri boju proti posebnim hujšim oblikam kriminala, brez sedanje omejitve, po kateri morajo obstajati dejanski znaki o vpletenosti organiziranih kriminalnih združb.

| (9) | Spodbujati bi bilo treba ustanavljanje skupnih preiskovalnih enot in pomembno je, da bi v njih lahko sodelovalo tudi osebje Europola. Da bi bilo tako sodelovanje mogoče v vseh državah članicah, bi bilo treba zagotoviti, da osebje Europola med sodelovanjem v preiskovalnih enotah v podporni funkciji ne bo uživalo imunitete. To bo mogoče po sprejetju uredbe v ta namen na podlagi člena 16 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Spodbujati bi bilo treba ustanavljanje skupnih preiskovalnih enot in pomembno je, da bi v njih lahko sodelovalo tudi osebje Europola. Da bi bilo tako sodelovanje mogoče v vseh državah članicah, bi bilo treba zagotoviti, da osebje Europola med sodelovanjem v preiskovalnih enotah v podporni funkciji ne bo uživalo imunitete. To bo mogoče po sprejetju uredbe v ta namen na podlagi člena 16 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

| (10) | Nacionalne enote Europola bi morale imeti neposreden dostop do vseh podatkov v Europolovem informacijskem sistemu, da bi se izognili nepotrebnim postopkom. |
| --- | --- |

(10)

Nacionalne enote Europola bi morale imeti neposreden dostop do vseh podatkov v Europolovem informacijskem sistemu, da bi se izognili nepotrebnim postopkom.

| (11) | Za doseganje svojih ciljev Europol obdeluje osebne podatke avtomatsko ali v strukturiranih ročno vodenih zbirkah. V skladu s tem bi bilo treba sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev takšne ravni varstva podatkov, ki je vsaj enakovredna ravni, ki izhaja iz uporabe načel Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, podpisane v Strasbourgu, dne 28. januarja 1981, in njenih kasnejših sprememb, takoj po njihovi uveljavitvi med državami članicami. |
| --- | --- |

(11)

Za doseganje svojih ciljev Europol obdeluje osebne podatke avtomatsko ali v strukturiranih ročno vodenih zbirkah. V skladu s tem bi bilo treba sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev takšne ravni varstva podatkov, ki je vsaj enakovredna ravni, ki izhaja iz uporabe načel Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, podpisane v Strasbourgu, dne 28. januarja 1981, in njenih kasnejših sprememb, takoj po njihovi uveljavitvi med državami članicami.

| (12) | Pri prenosu osebnih podatkov s strani držav članic Europolu se bo uporabljal okvirni sklep Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Navedeni okvirni sklep ne bo vplival na ustrezni skupek določb o varstvu podatkov iz tega sklepa in ta sklep bi moral vsebovati posebne določbe o varstvu osebnih podatkov, ki bi zaradi posebne narave, nalog in pristojnosti Europola morale podrobneje urejati ta vprašanja. |
| --- | --- |

(12)

Pri prenosu osebnih podatkov s strani držav članic Europolu se bo uporabljal okvirni sklep Sveta o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah. Navedeni okvirni sklep ne bo vplival na ustrezni skupek določb o varstvu podatkov iz tega sklepa in ta sklep bi moral vsebovati posebne določbe o varstvu osebnih podatkov, ki bi zaradi posebne narave, nalog in pristojnosti Europola morale podrobneje urejati ta vprašanja.

| (13) | Potreben je pooblaščenec za varstvo podatkov, ki bi moral na neodvisen način zagotavljati zakonitost obdelave podatkov in skladnost z določbami tega sklepa o obdelavi osebnih podatkov, vključno z obdelavo osebnih podatkov osebja Europola, ki so zaščiteni v skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5). |
| --- | --- |

(13)

Potreben je pooblaščenec za varstvo podatkov, ki bi moral na neodvisen način zagotavljati zakonitost obdelave podatkov in skladnost z določbami tega sklepa o obdelavi osebnih podatkov, vključno z obdelavo osebnih podatkov osebja Europola, ki so zaščiteni v skladu s členom 24 Uredbe (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (5).

| (14) | Europolove možnosti za vzpostavljanje in upravljanje sistemov za obdelavo informacij v podporo svojim nalogam bi bilo treba razširiti. Take dodatne sisteme za obdelavo informacij bi bilo treba vzpostaviti in upravljati v skladu s splošnimi načeli varstva podatkov iz Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov z dne 28. januarja 1981 in Priporočila št. R(87) 15 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 17. septembra 1987, in sicer na podlagi sklepa upravnega odbora, ki ga odobri Svet. |
| --- | --- |

(14)

Europolove možnosti za vzpostavljanje in upravljanje sistemov za obdelavo informacij v podporo svojim nalogam bi bilo treba razširiti. Take dodatne sisteme za obdelavo informacij bi bilo treba vzpostaviti in upravljati v skladu s splošnimi načeli varstva podatkov iz Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov z dne 28. januarja 1981 in Priporočila št. R(87) 15 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 17. septembra 1987, in sicer na podlagi sklepa upravnega odbora, ki ga odobri Svet.

| (15) | Ta sklep omogoča upoštevanje načela dostopa javnosti do uradnih dokumentov. |
| --- | --- |

(15)

Ta sklep omogoča upoštevanje načela dostopa javnosti do uradnih dokumentov.

| (16) | Europol bi moral pri izpolnjevanju svojih nalog sodelovati z evropskimi institucijami, organi, uradi in agencijami, vključno z Eurojustom, pri čemer bi moral zagotavljati ustrezno raven varstva podatkov. |
| --- | --- |

(16)

Europol bi moral pri izpolnjevanju svojih nalog sodelovati z evropskimi institucijami, organi, uradi in agencijami, vključno z Eurojustom, pri čemer bi moral zagotavljati ustrezno raven varstva podatkov.

| (17) | Europolu bi moralo biti omogočeno, da s podobnimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ali Skupnosti sklepa sporazume ali delovne dogovore, da se poveča vzajemna učinkovitost pri boju proti hujšim oblikam kriminala v pristojnosti obeh strani in prepreči podvajanje dela. |
| --- | --- |

(17)

Europolu bi moralo biti omogočeno, da s podobnimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ali Skupnosti sklepa sporazume ali delovne dogovore, da se poveča vzajemna učinkovitost pri boju proti hujšim oblikam kriminala v pristojnosti obeh strani in prepreči podvajanje dela.

| (18) | Možnosti Europola za sodelovanje s tretjimi državami in organizacijami bi bilo treba racionalizirati, da se zagotovi skladnost s splošno politiko Unije na tem področju in z novimi določbami o tem, kako naj bi tako sodelovanje potekalo v prihodnje. |
| --- | --- |

(18)

Možnosti Europola za sodelovanje s tretjimi državami in organizacijami bi bilo treba racionalizirati, da se zagotovi skladnost s splošno politiko Unije na tem področju in z novimi določbami o tem, kako naj bi tako sodelovanje potekalo v prihodnje.

| (19) | Vodenje Europola bi bilo treba izboljšati s poenostavljenimi postopki, splošnejšim opisom nalog upravnega odbora in uvedbo splošnega pravila, da se vse odločitve sprejemajo z dvotretjinsko večino. |
| --- | --- |

(19)

Vodenje Europola bi bilo treba izboljšati s poenostavljenimi postopki, splošnejšim opisom nalog upravnega odbora in uvedbo splošnega pravila, da se vse odločitve sprejemajo z dvotretjinsko večino.

| (20) | Prav tako je zaželeno predvideti okrepljen nadzor Evropskega parlamenta nad Europolom, s čimer bi se zagotovilo, da Europol ostane popolnoma odgovorna in pregledna organizacija, ob ustreznem upoštevanju potrebe po varovanju tajnosti operativnih informacij. |
| --- | --- |

(20)

Prav tako je zaželeno predvideti okrepljen nadzor Evropskega parlamenta nad Europolom, s čimer bi se zagotovilo, da Europol ostane popolnoma odgovorna in pregledna organizacija, ob ustreznem upoštevanju potrebe po varovanju tajnosti operativnih informacij.

| (21) | Sodni nadzor nad Europolom se bo izvajal v skladu s členom 35 Pogodbe o Evropski uniji. |
| --- | --- |

(21)

Sodni nadzor nad Europolom se bo izvajal v skladu s členom 35 Pogodbe o Evropski uniji.

| (22) | Da bi lahko Europol še naprej opravljal svoje naloge po najboljših močeh, bi bilo treba določiti skrbno načrtovane prehodne ukrepe. |
| --- | --- |

(22)

Da bi lahko Europol še naprej opravljal svoje naloge po najboljših močeh, bi bilo treba določiti skrbno načrtovane prehodne ukrepe.

| (23) | Ker cilja tega sklepa, in sicer ustanovitve subjekta, odgovornega za sodelovanje na področju kazenskega pregona na ravni Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Unija, Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(23)

Ker cilja tega sklepa, in sicer ustanovitve subjekta, odgovornega za sodelovanje na področju kazenskega pregona na ravni Unije, države članice ne morejo zadovoljivo doseči in ker ta cilj zaradi obsega in učinkov ukrepa lažje doseže Unija, Unija lahko sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in iz člena 2 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti ta sklep ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (24) | Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah – |
| --- | --- |

(24)

Ta sklep spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, priznana zlasti v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah –

SKLENIL:

POGLAVJE I

USTANOVITEV IN NALOGE

Člen 1

Ustanovitev

1.   Ta sklep nadomešča določbe Konvencije na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji o ustanovitvi Evropskega policijskega urada („Konvencija o Europolu“).

Sedež Europola je v Haagu na Nizozemskem.

2.   Europol iz tega sklepa se obravnava kot pravni naslednik Europola, kakor je bil ustanovljen s Konvencijo o Europolu.

3.   Europol se v vsaki državi članici poveže z eno nacionalno enoto, ki se ustanovi ali imenuje v skladu s členom 8.

Člen 2

Pravna in poslovna sposobnost

1.   Europol je pravna oseba.

2.   Europol ima v vseh državah članicah kar najširšo pravno in poslovno sposobnost, ki jo pravnim osebam priznava nacionalna zakonodaja. Europol lahko zlasti pridobiva premično in nepremično premoženje in z njimi razpolaga ter je lahko stranka v sodnem postopku.

3.   Europol je pooblaščen, da s Kraljevino Nizozemsko sklene sporazum o sedežu.

Člen 3

Cilj

Cilj Europola je podpirati in krepiti dejavnosti pristojnih organov držav članic ter njihovo medsebojno sodelovanje pri preprečevanju in zatiranju organiziranega kriminala, terorizma in drugih hujših oblik kriminala, ki prizadenejo dve ali več držav članic.

V tem sklepu „pristojni organi“ pomenijo vse javne organe, ki obstajajo v državah članicah in so po nacionalni zakonodaji odgovorni za preprečevanje kaznivih dejanj in boj proti njim.

Člen 4

Pristojnost

1.   Pristojnost Europola zajema organizirani kriminal, terorizem in druge hujše oblike kriminala, ki so navedene v Prilogi, ki tako prizadenejo dve ali več držav članic, da je zaradi obsega, pomena in posledic kaznivih dejanj potreben skupen pristop držav članic.

2.   Svet na priporočilo upravnega odbora določi svoje prednostne naloge za Europol in pri tem upošteva zlasti strateške analize in ocene ogroženosti, ki jih je pripravil Europol.

3.   Pristojnost Europola zajema tudi povezana kazniva dejanja. Za povezana kazniva dejanja se štejejo naslednja kazniva dejanja:

| (a) | kazniva dejanja, storjena z namenom pridobitve sredstev za izvrševanje dejanj iz pristojnosti Europola; |
| --- | --- |

(a)

kazniva dejanja, storjena z namenom pridobitve sredstev za izvrševanje dejanj iz pristojnosti Europola;

| (b) | kazniva dejanja, storjena z namenom omogočanja ali izvrševanja dejanj iz pristojnosti Europola; |
| --- | --- |

(b)

kazniva dejanja, storjena z namenom omogočanja ali izvrševanja dejanj iz pristojnosti Europola;

| (c) | kazniva dejanja, storjena z namenom zagotavljanja nekaznovanja za dejanja iz pristojnosti Europola. |
| --- | --- |

(c)

kazniva dejanja, storjena z namenom zagotavljanja nekaznovanja za dejanja iz pristojnosti Europola.

Člen 5

Naloge

1.   Glavne naloge Europola so:

| (a) | zbirati, hraniti, obdelovati, analizirati in izmenjevati informacije ter kriminalistične obveščevalne podatke; |
| --- | --- |

(a)

zbirati, hraniti, obdelovati, analizirati in izmenjevati informacije ter kriminalistične obveščevalne podatke;

| (b) | prek nacionalne enote iz člena 8 pristojne organe držav članic nemudoma obveščati o informacijah, ki se nanašajo na njih, in o vseh ugotovljenih povezavah med kaznivimi dejanji; |
| --- | --- |

(b)

prek nacionalne enote iz člena 8 pristojne organe držav članic nemudoma obveščati o informacijah, ki se nanašajo na njih, in o vseh ugotovljenih povezavah med kaznivimi dejanji;

| (c) | pomagati pri preiskavah v državah članicah, zlasti s posredovanjem vseh ustreznih informacij nacionalnim enotam; |
| --- | --- |

(c)

pomagati pri preiskavah v državah članicah, zlasti s posredovanjem vseh ustreznih informacij nacionalnim enotam;

| (d) | pozvati pristojne organe zadevnih držav članic k začetku, vodenju ali usklajevanju preiskav ter v posebnih primerih predlagati vzpostavitev skupne preiskovalne enote; |
| --- | --- |

(d)

pozvati pristojne organe zadevnih držav članic k začetku, vodenju ali usklajevanju preiskav ter v posebnih primerih predlagati vzpostavitev skupne preiskovalne enote;

| (e) | zagotavljati kriminalistične obveščevalne podatke in analitično podporo državam članicam v zvezi z večjimi mednarodnimi dogodki; |
| --- | --- |

(e)

zagotavljati kriminalistične obveščevalne podatke in analitično podporo državam članicam v zvezi z večjimi mednarodnimi dogodki;

| (f) | pripraviti ocene ogroženosti, strateške analize in poročila o splošnem stanju, povezana s ciljem Europola, vključno z ocenami ogroženosti s strani organiziranega kriminala. |
| --- | --- |

(f)

pripraviti ocene ogroženosti, strateške analize in poročila o splošnem stanju, povezana s ciljem Europola, vključno z ocenami ogroženosti s strani organiziranega kriminala.

2.   Naloge iz odstavka 1 vključujejo nudenje podpore državam članicam pri njihovih nalogah zbiranja in analiziranja informacij z interneta, da se prispeva k prepoznavanju kriminalnih dejavnosti, ki jih omogoča uporaba interneta ali ki se izvajajo z uporabo interneta.

3.   Dodatne naloge Europola so:

| (a) | razvijati strokovno znanje pristojnih organov v državah članicah o preiskovalnih postopkih in jim svetovati pri preiskavah; |
| --- | --- |

(a)

razvijati strokovno znanje pristojnih organov v državah članicah o preiskovalnih postopkih in jim svetovati pri preiskavah;

| (b) | zagotavljati strateške kriminalistične obveščevalne podatke za pomoč in podporo uspešni in učinkoviti uporabi sredstev, ki so za operativne dejavnosti na voljo na nacionalni ravni in na ravni Unije, ter podpirati takšne dejavnosti. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljati strateške kriminalistične obveščevalne podatke za pomoč in podporo uspešni in učinkoviti uporabi sredstev, ki so za operativne dejavnosti na voljo na nacionalni ravni in na ravni Unije, ter podpirati takšne dejavnosti.

4.   Poleg tega lahko Europol v okviru cilja iz člena 3 ob upoštevanju razpoložljivosti kadrov in proračunskih sredstev ter v okviru omejitev, ki jih določi upravni odbor, državam članicam s podporo, svetovanjem in raziskavami pomaga na naslednjih področjih:

| (a) | usposabljanje članov njihovih pristojnih organov, po potrebi v sodelovanju z Evropsko policijsko akademijo; |
| --- | --- |

(a)

usposabljanje članov njihovih pristojnih organov, po potrebi v sodelovanju z Evropsko policijsko akademijo;

| (b) | organizacija in oprema teh organov s tem, da se olajša zagotavljanje tehnične podpore med državami članicami; |
| --- | --- |

(b)

organizacija in oprema teh organov s tem, da se olajša zagotavljanje tehnične podpore med državami članicami;

| (c) | metode za preprečevanje kriminala; |
| --- | --- |

(c)

metode za preprečevanje kriminala;

| (d) | tehnične in forenzične metode in analize ter preiskovalni postopki. |
| --- | --- |

(d)

tehnične in forenzične metode in analize ter preiskovalni postopki.

5.   Europol deluje tudi kot osrednji urad za boj proti ponarejanju eura v skladu s Sklepom Sveta 2005/511/PNZ z dne 12. julija 2005 o zaščiti eura pred ponarejanjem z imenovanjem Europola za osrednji urad za boj proti ponarejanju eura (6). Europol lahko spodbuja tudi usklajevanje ukrepov pristojnih organov držav članic v boju proti ponarejanju eura oziroma v okviru skupnih preiskovalnih enot, po potrebi v povezavi z evropskimi organi ali organi tretjih držav. Europol lahko, če je zaprošen, finančno podpira preiskave ponarejanja eura.

Člen 6

Sodelovanje v skupnih preiskovalnih enotah

1.   Osebje Europola lahko v podporni funkciji sodeluje v skupnih preiskovalnih enotah, tudi enotah, vzpostavljenih v skladu s členom 1 Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih enotah (7), v skladu s členom 13 Konvencije z dne 29. maja 2000 o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije (8) ali v skladu s členom 24 Konvencije z dne 18. decembra 1997 o medsebojni pomoči in sodelovanju med carinskimi upravami (9), v kolikor te enote preiskujejo kazniva dejanja, za katera je Europol pristojen v skladu s členom 4 tega sklepa.

Osebje Europola lahko v okviru omejitev zakonodaje držav članic, v katerih deluje skupna preiskovalna enota, ter v skladu z dogovorom iz odstavka 2 pomaga pri vseh dejavnostih in izmenjuje informacije z vsemi člani skupne preiskovalne enote skladno z odstavkom 4. Ne sodeluje pa pri izvajanju prisilnih ukrepov.

2.   Administrativna izvedba sodelovanja osebja Europola v skupni preiskovalni enoti se določi v dogovoru med direktorjem in pristojnimi organi držav članic, ki sodelujejo v skupni preiskovalni enoti; v sprejemanje dogovora so vključene nacionalne enote. Pravila, ki urejajo takšne dogovore, določi upravni odbor.

3.   Pravila iz odstavka 2 določajo pogoje, pod katerimi je osebje Europola dano na razpolago skupni preiskovalni enoti.

4.   Osebje Europola se lahko v skladu z dogovorom iz odstavka 2 neposredno poveže s člani skupne preiskovalne enote ter članom in dodeljenim članom skupne preiskovalne enote v skladu s tem sklepom zagotovi informacije iz katere koli komponente sistemov za obdelavo podatkov iz člena 10. V primeru neposredne povezave Europol o tem sočasno obvesti nacionalne enote držav članic, zastopanih v skupni preiskovalni enoti, pa tudi nacionalne enote držav članic, ki so informacije posredovale.

5.   Informacije, ki jih član osebja Europola pridobi med sodelovanjem v skupni preiskovalni enoti, se lahko s privoljenjem in pod odgovornostjo države članice, ki jih je posredovala, pod pogoji, določenimi v tem sklepu, vključijo v katero koli komponento sistemov za obdelavo podatkov iz člena 10.

6.   Med delovanjem skupne preiskovalne enote se člane osebja Europola glede kaznivih dejanj, ki so bila storjena proti njim ali ki so jih storili člani osebja Europola, obravnavajo po nacionalni zakonodaji, ki se v državi članici, v kateri deluje enota, uporablja za osebe s primerljivimi funkcijami.

Člen 7

Zahteve Europola za začetek preiskave kaznivega dejanja

1.   Države članice obravnavajo vse zahteve Europola za začetek, vodenje ali usklajevanje preiskav v posebnih primerih in jih ustrezno preučijo. Države članice Europol obvestijo, ali se bo zahtevana preiskava začela.

2.   Europol pred vložitvijo zahteve za začetek preiskave kaznivega dejanja o tem obvesti Eurojust.

3.   Če se pristojni organi države članice odločijo, da ne bodo ugodili zahtevi Europola, o svoji odločitvi in razlogih zanjo obvestijo Europol, razen če ne morejo navesti razlogov, ker bi to:

| (a) | škodilo temeljnim interesom državne varnosti ali |
| --- | --- |

(a)

škodilo temeljnim interesom državne varnosti ali

| (b) | ogrozilo uspeh preiskav v teku ali varnost posameznikov. |
| --- | --- |

(b)

ogrozilo uspeh preiskav v teku ali varnost posameznikov.

4.   Odgovore na zahteve Europola za začetek, vodenje ali usklajevanje preiskav v posebnih primerih ter obveščanje Europola o rezultatih preiskav posredujejo pristojni organi držav članic v skladu s pravili, določenimi v tem sklepu in ustrezni nacionalni zakonodaji.

Člen 8

Nacionalne enote

1.   Vsaka država članica ustanovi ali imenuje nacionalno enoto, odgovorno za izvajanje nalog, določenih v tem členu. Vsaka država članica imenuje uradnika za vodjo nacionalne enote.

2.   Nacionalna enota je edini organ za zvezo med Europolom in pristojnimi organi držav članic. Vendar lahko države članice dopustijo neposredne stike med imenovanimi pristojnimi organi in Europolom v skladu s pogoji, ki jih določi zadevna država članica; vključno s predhodnim sodelovanjem nacionalne enote.

Nacionalna enota od Europola istočasno prejme vse informacije, ki so si jih med neposrednimi stiki izmenjali Europol in imenovani pristojni organi. Odnose med nacionalno enoto in pristojnimi organi ureja nacionalna zakonodaja, zlasti ustrezne nacionalne ustavne določbe.

3.   Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev sposobnosti nacionalnih enot, da opravljajo svoje naloge in zlasti da imajo dostop do ustreznih nacionalnih podatkov.

4.   Nacionalne enote:

| (a) | Europolu na lastno pobudo posredujejo potrebne informacije in kriminalistične obveščevalne podatke za opravljanje njegovih nalog; |
| --- | --- |

(a)

Europolu na lastno pobudo posredujejo potrebne informacije in kriminalistične obveščevalne podatke za opravljanje njegovih nalog;

| (b) | odgovorijo na zahteve Europola po informacijah, kriminalističnih obveščevalnih podatkih in svetovanju; |
| --- | --- |

(b)

odgovorijo na zahteve Europola po informacijah, kriminalističnih obveščevalnih podatkih in svetovanju;

| (c) | posodabljajo informacije in kriminalistične obveščevalne podatke; |
| --- | --- |

(c)

posodabljajo informacije in kriminalistične obveščevalne podatke;

| (d) | za pristojne organe ocenjujejo informacije in kriminalistične obveščevalne podatke v skladu z nacionalno zakonodajo in jim to gradivo posredujejo; |
| --- | --- |

(d)

za pristojne organe ocenjujejo informacije in kriminalistične obveščevalne podatke v skladu z nacionalno zakonodajo in jim to gradivo posredujejo;

| (e) | Europolu predložijo zahteve za svetovanje, informacije, kriminalistične obveščevalne podatke in analize; |
| --- | --- |

(e)

Europolu predložijo zahteve za svetovanje, informacije, kriminalistične obveščevalne podatke in analize;

| (f) | Europolu posredujejo informacije za shranjevanje v njegovih zbirkah podatkov; |
| --- | --- |

(f)

Europolu posredujejo informacije za shranjevanje v njegovih zbirkah podatkov;

| (g) | zagotavljajo skladnost z zakonodajo pri vsaki izmenjavi informacij med njimi in Europolom. |
| --- | --- |

(g)

zagotavljajo skladnost z zakonodajo pri vsaki izmenjavi informacij med njimi in Europolom.

5.   Brez poseganja v izpolnjevanje obveznosti, ki jo imajo države članice glede vzdrževanja javnega reda in miru ter zagotavljanja notranje varnosti, nacionalna enota v posameznem primeru ni dolžna zagotoviti informacij in kriminalističnih obveščevalnih podatkov, če bi to:

| (a) | škodilo temeljnim interesom državne varnosti ali |
| --- | --- |

(a)

škodilo temeljnim interesom državne varnosti ali

| (b) | ogrozilo uspeh preiskav v teku ali varnost posameznikov ali |
| --- | --- |

(b)

ogrozilo uspeh preiskav v teku ali varnost posameznikov ali

| (c) | razkrilo informacije o organizacijah ali posebnih obveščevalnih dejavnostih na področju državne varnosti. |
| --- | --- |

(c)

razkrilo informacije o organizacijah ali posebnih obveščevalnih dejavnostih na področju državne varnosti.

6.   Stroške, ki jih imajo nacionalne enote zaradi komunikacije z Europolom, krijejo države članice in jih, razen stroškov vzpostavitve zveze, ne krije Europol.

7.   Vodje nacionalnih enot se redno sestajajo in Europolu pomagajo pri operativnih zadevah, in sicer na lastno pobudo ali na zahtevo upravnega odbora oziroma direktorja, zlasti da:

| (a) | obravnavajo in razvijajo predloge za izboljšanje operativne učinkovitosti Europola ter za spodbuditev držav članic, da prevzamejo obveznosti s tem v zvezi; |
| --- | --- |

(a)

obravnavajo in razvijajo predloge za izboljšanje operativne učinkovitosti Europola ter za spodbuditev držav članic, da prevzamejo obveznosti s tem v zvezi;

| (b) | ocenjujejo poročila in analize, ki jih Europol pripravlja v skladu s členom 5(1)(f), in razvijajo ukrepe, ki naj prispevajo k izvedbi njihovih ugotovitev; |
| --- | --- |

(b)

ocenjujejo poročila in analize, ki jih Europol pripravlja v skladu s členom 5(1)(f), in razvijajo ukrepe, ki naj prispevajo k izvedbi njihovih ugotovitev;

| (c) | zagotavljajo podporo pri vzpostavitvi skupnih preiskovalnih enot, v katere je vključen Europol v skladu s členom 5(1)(d) in členom 6. |
| --- | --- |

(c)

zagotavljajo podporo pri vzpostavitvi skupnih preiskovalnih enot, v katere je vključen Europol v skladu s členom 5(1)(d) in členom 6.

Člen 9

Uradniki za zvezo

1.   Vsaka nacionalna enota dodeli Europolu najmanj enega uradnika za zvezo. Razen če ni s posebnimi določbami tega sklepa predvideno drugače, za uradnike za zvezo velja nacionalna zakonodaja države članice pošiljateljice.

2.   Uradniki za zvezo oblikujejo nacionalne urade za zvezo pri Europolu; njihove nacionalne enote jim dajejo navodila za zastopanje interesov nacionalnih enot v okviru Europola v skladu z nacionalno zakonodajo države članice pošiljateljice in v skladu z določbami, ki se uporabljajo za administracijo Europola.

3.   Brez poseganja v člen 8(4) in (5) uradniki za zvezo:

| (a) | Europolu zagotavljajo informacije iz nacionalne enote pošiljateljice; |
| --- | --- |

(a)

Europolu zagotavljajo informacije iz nacionalne enote pošiljateljice;

| (b) | nacionalni enoti pošiljateljici pošiljajo informacije Europola; |
| --- | --- |

(b)

nacionalni enoti pošiljateljici pošiljajo informacije Europola;

| (c) | sodelujejo z osebjem Europola tako, da zagotavljajo informacije in svetovanje, in |
| --- | --- |

(c)

sodelujejo z osebjem Europola tako, da zagotavljajo informacije in svetovanje, in

| (d) | pomagajo pri izmenjavi informacij iz svojih nacionalnih enot z uradniki za zvezo drugih držav članic v njihovi odgovornosti v skladu z nacionalno zakonodajo. Taka dvostranska izmenjava lahko zajema tudi kazniva dejanja izven pristojnosti Europola, če to dovoljuje nacionalna zakonodaja. |
| --- | --- |

(d)

pomagajo pri izmenjavi informacij iz svojih nacionalnih enot z uradniki za zvezo drugih držav članic v njihovi odgovornosti v skladu z nacionalno zakonodajo. Taka dvostranska izmenjava lahko zajema tudi kazniva dejanja izven pristojnosti Europola, če to dovoljuje nacionalna zakonodaja.

4.   Člen 35 se smiselno uporablja za dejavnost uradnikov za zvezo.

5.   Pravice in obveznosti uradnikov za zvezo v zvezi z Europolom določi upravni odbor.

6.   Uradniki za zvezo uživajo privilegije in imunitete, ki so potrebne za opravljanje njihovih nalog v skladu s členom 51(2).

7.   Europol zagotavlja, da so uradniki za zvezo v celoti obveščeni o vseh njegovih dejavnostih in v njih sodelujejo, kolikor je to združljivo z njihovimi nalogami.

8.   Europol državam članicam za izvajanje dejavnosti njihovih uradnikov za zvezo brezplačno priskrbi potrebne prostore v stavbi Europola in ustrezno podporo za izvajanje dejavnosti njihovih uradnikov za zvezo. Vse druge stroške, ki nastanejo zaradi dodelitve uradnikov za zvezo, krije država članica pošiljateljica, tudi stroške opreme za uradnike za zvezo, razen če upravni odbor pri pripravi proračuna Europola v posebnih primerih ne priporoči česa drugega.

POGLAVJE II

SISTEMI ZA OBDELAVO PODATKOV

Člen 10

Obdelava podatkov

1.   Če je to potrebno za doseganje njegovih ciljev, Europol obdeluje informacije in kriminalistične obveščevalne podatke, vključno z osebnimi podatki, v skladu s tem sklepom. Europol vzpostavi in vzdržuje Europolov informacijski sistem iz člena 11 in analitične delovne datoteke iz člena 14. Europol lahko vzpostavi in vzdržuje tudi druge sisteme za obdelavo osebnih podatkov, ki se vzpostavijo v skladu z odstavkoma 2 in 3.

2.   Upravni odbor na predlog direktorja in ob upoštevanju možnosti, ki jih nudijo obstoječi sistemi Europola za obdelavo informacij, ter po posvetovanju s skupnim nadzornim organom odloči o vzpostavitvi novega sistema za obdelavo osebnih podatkov. Sklep upravnega odbora se predloži Svetu v odobritev.

3.   V sklepu upravnega odbora iz odstavka 2 se določijo tudi pogoji in omejitve, v okviru katerih lahko Europol vzpostavi nov sistem za obdelavo osebnih podatkov. S sklepom upravnega odbora se lahko dovoli obdelava osebnih podatkov za kategorije oseb iz člena 14(1), vendar ne obdelava podatkov, ki razkrivajo rasno ali narodnostno pripadnost, politično, versko ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, ali obdelava podatkov o zdravju ali spolnem življenju. S sklepom upravnega odbora se zagotovi pravilno izvajanje ukrepov in načel iz členov 18, 19, 20, 27, 29 in 35. Sklep upravnega odbora opredeli zlasti namen novega sistema, dostop do podatkov in njihovo uporabo ter roke za shranjevanje in brisanje podatkov.

4.   Europol lahko obdeluje podatke, da ugotovi, ali so takšni podatki pomembni za njegove naloge in ali se lahko vključijo v Europolov informacijski sistem iz člena 11, analitične delovne datoteke iz člena 14 ali druge sisteme za obdelavo osebnih podatkov, vzpostavljene v skladu z odstavkoma 2 in 3 tega člena. Upravni odbor na predlog direktorja in po posvetovanju s skupnim nadzornim organom določi pogoje za obdelavo takih podatkov, zlasti glede dostopa do teh podatkov in njihove uporabe, ter roke za shranjevanje in brisanje podatkov, ki ne smejo biti daljši od šest mesecev, pri čemer je treba ustrezno upoštevati načela iz člena 27. Ta sklep upravnega odbora se predloži Svetu v odobritev.

Člen 11

Europolov informacijski sistem

1.   Europol vzdržuje Europolov informacijski sistem.

2.   Europol zagotavlja skladnost z določbami tega sklepa, ki urejajo delovanje Europolovega informacijskega sistema. Odgovoren je za ustrezno tehnično in operativno delovanje Europolovega informacijskega sistema ter zlasti sprejema vse potrebne ukrepe za ustrezno izvajanje ukrepov iz členov 20, 29, 31 in 35 v zvezi z Europolovim informacijskim sistemom.

3.   Za komunikacijo z Europolovim informacijskim sistemom je v vsaki državi članici odgovorna nacionalna enota. Zlasti je odgovorna za varnostne ukrepe iz člena 35 glede opreme za obdelavo podatkov, ki je v uporabi na območju zadevne države članice, za pregled, predviden v členu 20, ter, če je to potrebno v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki te države članice, za ustrezno izvajanje tega sklepa v drugih pogledih.

Člen 12

Vsebina Europolovega informacijskega sistema

1.   Europolov informacijski sistem se lahko uporablja samo za obdelavo tistih podatkov, ki so potrebni za opravljanje Europolovih nalog. Vneseni podatki se nanašajo na:

| (a) | osebe, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice osumljene storitve ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, za katero je pristojen Europol, ali so bile pravnomočno obsojene zaradi storitve takega dejanja; |
| --- | --- |

(a)

osebe, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države članice osumljene storitve ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, za katero je pristojen Europol, ali so bile pravnomočno obsojene zaradi storitve takega dejanja;

| (b) | osebe, za katere v okviru nacionalne zakonodaje zadevne države članice obstajajo konkretni indici ali tehtni razlogi za prepričanje, da bodo storile kazniva dejanja, za katera je pristojen Europol. |
| --- | --- |

(b)

osebe, za katere v okviru nacionalne zakonodaje zadevne države članice obstajajo konkretni indici ali tehtni razlogi za prepričanje, da bodo storile kazniva dejanja, za katera je pristojen Europol.

2.   Podatki o osebah iz odstavka 1 smejo vsebovati samo naslednje podrobnosti:

| (a) | priimek, dekliški priimek, imena in morebitne vzdevke ali privzeta imena; |
| --- | --- |

(a)

priimek, dekliški priimek, imena in morebitne vzdevke ali privzeta imena;

| (b) | datum in kraj rojstva; |
| --- | --- |

(b)

datum in kraj rojstva;

| (c) | državljanstvo; |
| --- | --- |

(c)

državljanstvo;

| (d) | spol; |
| --- | --- |

(d)

spol;

| (e) | stalno bivališče, poklic in kraj, v katerem se zadržuje zadevna oseba; |
| --- | --- |

(e)

stalno bivališče, poklic in kraj, v katerem se zadržuje zadevna oseba;

| (f) | številke socialnega zavarovanja, vozniška dovoljenja, osebne dokumente in podatke iz potnega lista in |
| --- | --- |

(f)

številke socialnega zavarovanja, vozniška dovoljenja, osebne dokumente in podatke iz potnega lista in

| (g) | kadar je potrebno, druge značilnosti, ki bi lahko pomagale pri identifikaciji, tudi vse posebne stvarne fizične lastnosti, ki jih ni mogoče spreminjati, kot so daktiloskopski podatki in profil DNA (na podlagi nekodirajočega dela DNA). |
| --- | --- |

(g)

kadar je potrebno, druge značilnosti, ki bi lahko pomagale pri identifikaciji, tudi vse posebne stvarne fizične lastnosti, ki jih ni mogoče spreminjati, kot so daktiloskopski podatki in profil DNA (na podlagi nekodirajočega dela DNA).

3.   Poleg podatkov iz odstavka 2 se lahko Europolov informacijski sistem uporablja tudi za obdelavo naslednjih podrobnosti o osebah iz odstavka 1:

| (a) | kazniva dejanja, domnevna kazniva dejanja ter kdaj, kje in kako so bila (domnevno) storjena; |
| --- | --- |

(a)

kazniva dejanja, domnevna kazniva dejanja ter kdaj, kje in kako so bila (domnevno) storjena;

| (b) | sredstva, ki so bila ali utegnejo biti uporabljena za storitev teh kaznivih dejanj, vključno s podatki o pravnih osebah; |
| --- | --- |

(b)

sredstva, ki so bila ali utegnejo biti uporabljena za storitev teh kaznivih dejanj, vključno s podatki o pravnih osebah;

| (c) | enote, ki se ukvarjajo z zadevo, in njihove referenčne številke; |
| --- | --- |

(c)

enote, ki se ukvarjajo z zadevo, in njihove referenčne številke;

| (d) | sum članstva v kriminalni združbi; |
| --- | --- |

(d)

sum članstva v kriminalni združbi;

| (e) | obsodbe, kadar so povezane s kaznivimi dejanji, za katera je pristojen Europol; |
| --- | --- |

(e)

obsodbe, kadar so povezane s kaznivimi dejanji, za katera je pristojen Europol;

| (f) | stranka, ki je podatke vnesla. |
| --- | --- |

(f)

stranka, ki je podatke vnesla.

Te podatke je mogoče vnesti tudi, ko se še ne nanašajo na nobeno osebo. Kadar Europol vnese podatke sam ter kadar posreduje referenčno številko zadeve, navede tudi vir podatkov.

4.   Dodatne informacije o osebah iz odstavka 1, ki jih hranijo Europol ali nacionalne enote, se lahko na zahtevo sporočijo kateri koli nacionalni enoti ali Europolu. Nacionalne enote to opravijo v skladu s svojo nacionalno zakonodajo.

Če se dodatne informacije navezujejo na eno ali več povezanih kaznivih dejanj, kot so opredeljena v členu 4(3), se podatki, shranjeni v Europolovem informacijskem sistemu, ustrezno označijo, da se nacionalnim enotam in Europolu omogoči izmenjava informacij o povezanih kaznivih dejanjih.

5.   Če je bil postopek proti zadevni osebi pravnomočno ustavljen ali če je bila ta oseba pravnomočno oproščena obtožbe, se podatki v zvezi z zadevo, o kateri je bila sprejeta odločitev, izbrišejo.

Člen 13

Uporaba Europolovega informacijskega sistema

1.   Pravico do neposrednega vnosa podatkov v Europolov informacijski sistem in do pridobivanja teh podatkov iz sistema imajo nacionalne enote, uradniki za zvezo, direktor, namestniki direktorja ter za to ustrezno pooblaščeno osebje Europola. Europol lahko do podatkov dostopa, če je to v posameznem primeru potrebno za opravljanje njegovih nalog. Nacionalne enote in uradniki za zvezo imajo dostop do podatkov v skladu z zakoni in drugimi predpisi ter postopki stranke, ki do podatkov dostopa, ob upoštevanju morebitnih dodatnih določb tega sklepa.

2.   Samo stranka, ki je podatke vnesla, lahko te podatke spreminja, popravlja ali briše. Kadar druga stranka upravičeno meni, da so podatki iz člena 12(2) nepravilni, ali kadar jih želi dopolniti, o tem takoj obvesti stranko, ki je podatke vnesla. Stranka, ki je podatke vnesla, nemudoma preuči takšno obvestilo in podatke po potrebi takoj spremeni, dopolni, popravi ali izbriše.

3.   Kadar sistem vsebuje podatke iz člena 12(3) o določeni osebi, lahko katera koli stranka vnese dodatne podatke iz navedene določbe. Kadar si vneseni podatki očitno nasprotujejo, se zadevne stranke med seboj posvetujejo in dosežejo dogovor.

4.   Če namerava stranka v celoti izbrisati podatke iz člena 12(2), ki jih je vnesla v zvezi z neko osebo, in če so druge stranke shranile podatke iz člena 12(3) v zvezi z isto osebo, se odgovornost v skladu z zakonodajo o varstvu podatkov po členu 29(1) ter pravica spreminjanja, dopolnjevanja, popravljanja in brisanja teh podatkov po členu 12(2) preneseta na stranko, ki je naslednja vnesla podatke iz člena 12(3) o navedeni osebi. Stranka, ki namerava podatke izbrisati, o svoji nameri obvesti stranko, na katero je bila prenesena odgovornost za varstvo podatkov.

5.   Za dopustnost dostopanja, vnašanja ali sprememb Europolovega informacijskega sistema je odgovorna stranka, ki do podatkov dostopa, jih vnaša ali spreminja. Omogočeno mora biti, da je stranko, ki dostopa, vnaša ali spreminja Europolov informacijski sistem, mogoče identificirati. Komunikacijo med nacionalnimi enotami in pristojnimi organi držav članic ureja nacionalna zakonodaja.

6.   Poleg nacionalnih enot in oseb iz odstavka 1 lahko v Europolovem informacijskem sistemu poizvedujejo tudi pristojni organi, ki so jih v ta namen imenovale države članice. Vendar bo iz rezultata poizvedbe razvidno le, ali so zahtevani podatki na voljo v Europolovem informacijskem sistemu. Nadaljnje informacije se lahko nato pridobijo prek nacionalne enote.

7.   Informacije o pristojnih organih, imenovanih v skladu z odstavkom 6, vključno s kasnejšimi spremembami, se posredujejo generalnemu sekretariatu Sveta, ki te informacije objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 14

Analitične delovne datoteke

1.   Europol lahko, kadar je to potrebno za izvajanje njegovih nalog, v analitičnih delovnih datotekah hrani, spreminja in uporablja podatke o kaznivih dejanjih za katera je pristojen, med drugim tudi podatke o povezanih kaznivih dejanjih iz člena 4(3). Analitične delovne datoteke lahko vsebujejo podatke o naslednjih kategorijah oseb:

| (a) | osebe iz člena 12(1); |
| --- | --- |

(a)

osebe iz člena 12(1);

| (b) | osebe, ki bi lahko bile vabljene, da pričajo v preiskavah v zvezi z obravnavanimi kaznivimi dejanji ali pri nadaljnjih kazenskih postopkih; |
| --- | --- |

(b)

osebe, ki bi lahko bile vabljene, da pričajo v preiskavah v zvezi z obravnavanimi kaznivimi dejanji ali pri nadaljnjih kazenskih postopkih;

| (c) | osebe, ki so bile žrtve enega od obravnavanih kaznivih dejanj ali za katere na podlagi nekaterih dejstev obstajajo razlogi za prepričanje, da lahko postanejo žrtve takega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

(c)

osebe, ki so bile žrtve enega od obravnavanih kaznivih dejanj ali za katere na podlagi nekaterih dejstev obstajajo razlogi za prepričanje, da lahko postanejo žrtve takega kaznivega dejanja;

| (d) | kontakti in povezane osebe ter |
| --- | --- |

(d)

kontakti in povezane osebe ter

| (e) | osebe, ki lahko zagotovijo informacije o obravnavanih kaznivih dejanjih. |
| --- | --- |

(e)

osebe, ki lahko zagotovijo informacije o obravnavanih kaznivih dejanjih.

Obdelava osebnih podatkov, ki razkrivajo rasno ali narodnostno pripadnost, politično, versko ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, ali obdelava podatkov o zdravju ali spolnem življenju ni dovoljena, razen če je nujno potrebna za obravnavano datoteko in razen če taki podatki dopolnjujejo druge osebne podatke, ki so že vneseni v datoteko. S kršitvijo zgoraj navedenih pravil glede na njihov namen je prepovedano izbrati določeno skupino oseb zgolj na podlagi navedenih občutljivih podatkov.

Svet po posvetovanju z Evropskim parlamentom s kvalificirano večino sprejme izvedbena pravila za analitične delovne datoteke, ki jih je pripravil upravni odbor po posvetovanju s skupnim nadzornim organom in ki vsebujejo dodatne podrobnosti predvsem glede na kategorije osebnih podatkov iz tega člena, glede na varnost zadevnih podatkov in glede na notranji nadzor njihove uporabe.

2.   Analitične delovne datoteke se odprejo za namene analize, kar pomeni zbiranje, obdelavo ali uporabo podatkov v pomoč pri preiskavi kaznivega dejanja. Za vsak analitični projekt se ustanovi analitična skupina, v kateri tesno sodelujejo naslednji udeleženci:

| (a) | analitiki in drugo osebje Europola, ki jih imenuje direktor; |
| --- | --- |

(a)

analitiki in drugo osebje Europola, ki jih imenuje direktor;

| (b) | uradniki za zvezo in/ali strokovnjaki iz držav članic, ki prispevajo informacije ali na katere se nanaša analiza v smislu odstavka 4. |
| --- | --- |

(b)

uradniki za zvezo in/ali strokovnjaki iz držav članic, ki prispevajo informacije ali na katere se nanaša analiza v smislu odstavka 4.

Za vnos podatkov v zadevno datoteko in za njihovo spreminjanje so pooblaščeni izključno analitiki. Vsi udeleženci analitične skupine imajo dostop do podatkov v datoteki.

3.   Nacionalne enote na zahtevo Europola ali na lastno pobudo ob upoštevanju člena 8(5) Europolu posredujejo vse informacije, ki bi jih lahko potreboval za posamezno analitično delovno datoteko. Države članice sporočijo take podatke le v primeru, da njihovo obdelavo za namene preprečevanja in analiziranja kaznivih dejanj ali boja proti njim dopušča tudi njihova nacionalna zakonodaja. Podatki imenovanih pristojnih organov se lahko – odvisno od tega, kako nujni so ti podatki – v skladu s členom 8(2) posredujejo neposredno v analitične delovne datoteke.

4.   Če je analiza splošnega in strateškega tipa, so vse države članice z vsemi njenimi ugotovitvami seznanjene prek uradnikov za zvezo in/ali strokovnjakov, zlasti s poročili, ki jih sestavi Europol.

Če analiza obravnava posebne primere, ki se ne nanašajo na vse države članice, in ima neposreden operativni cilj, so v njej udeleženi predstavniki naslednjih držav članic:

| (a) | držav članic, ki so bile vir informacij, na podlagi katerih je prišlo do odločitve o odprtju analitične delovne datoteke, ali držav članic, na katere se informacije neposredno nanašajo, ter držav članic, ki jih je analitična skupina naknadno povabila k sodelovanju pri analizi, ker se je tudi na njih analiza začela nanašati; |
| --- | --- |

(a)

držav članic, ki so bile vir informacij, na podlagi katerih je prišlo do odločitve o odprtju analitične delovne datoteke, ali držav članic, na katere se informacije neposredno nanašajo, ter držav članic, ki jih je analitična skupina naknadno povabila k sodelovanju pri analizi, ker se je tudi na njih analiza začela nanašati;

| (b) | držav članic, ki iz indeksnega sistema iz člena 15 razberejo, da morajo biti obveščene, in uveljavijo to potrebo o obveščenosti pod pogoji iz odstavka 5 tega člena. |
| --- | --- |

(b)

držav članic, ki iz indeksnega sistema iz člena 15 razberejo, da morajo biti obveščene, in uveljavijo to potrebo o obveščenosti pod pogoji iz odstavka 5 tega člena.

5.   Pooblaščeni uradniki za zvezo se lahko sklicujejo na potrebo, da so obveščeni. Vsaka država članica imenuje in pooblasti omejeno število takih uradnikov za zvezo.

Uradnik za zvezo se na potrebo, da je obveščen, sklicuje v skladu s točko (b) drugega pododstavka odstavka 4 v obliki pisne obrazložene izjave, ki jo odobri organ, kateremu je podrejen v svoji državi članici, in ki jo pošlje vsem udeležencem analize. Tako je uradnik za zvezo avtomatično udeležen v analizi v teku.

Če je v okviru analitične skupine podan ugovor, se avtomatična udeležba odloži do zaključka spravnega postopka, ki zajema naslednje tri stopnje:

| (a) | udeleženci analize si prizadevajo doseči dogovor z uradnikom za zvezo, ki se sklicuje na potrebo, da je obveščen. Za dosego dogovora imajo na razpolago največ osem dni; |
| --- | --- |

(a)

udeleženci analize si prizadevajo doseči dogovor z uradnikom za zvezo, ki se sklicuje na potrebo, da je obveščen. Za dosego dogovora imajo na razpolago največ osem dni;

| (b) | če ni dosežen noben dogovor, se v roku treh dni sestanejo vodje zadevnih nacionalnih enot in direktor in poskušajo doseči dogovor; |
| --- | --- |

(b)

če ni dosežen noben dogovor, se v roku treh dni sestanejo vodje zadevnih nacionalnih enot in direktor in poskušajo doseči dogovor;

| (c) | če dogovor še vedno ni dosežen, se v roku 8 dni sestanejo predstavniki zadevnih strank v upravnem odboru. Če se zadevna država članica ne odpove potrebi, da je obveščena, se odločitev o udeležbi navedene države članice sprejme s konsenzom. |
| --- | --- |

(c)

če dogovor še vedno ni dosežen, se v roku 8 dni sestanejo predstavniki zadevnih strank v upravnem odboru. Če se zadevna država članica ne odpove potrebi, da je obveščena, se odločitev o udeležbi navedene države članice sprejme s konsenzom.

6.   Država članica, ki Europolu sporoči določen podatek, sama presodi o stopnji in spremembah občutljivosti podatkov ter ima pravico določiti pogoje ravnanja s tem podatkom. O vsakem širjenju ali operativni uporabi sporočenih podatkov odloča država članica, ki je Europolu podatke sporočila. Če ni mogoče opredeliti, katera država članica je Europolu sporočila podatke, odločitev o vsakem širjenju ali operativni uporabi sprejmejo udeleženci analize. Zlasti država članica ali pridruženi strokovnjak, ki se pridruži analizi v teku, ne sme širiti ali uporabiti podatkov brez predhodnega soglasja držav članic, ki so vključene že od začetka.

7.   Če Europol po vnosu podatkov v analitično delovno datoteko ugotovi, da se ti podatki nanašajo na osebo ali predmet, o katerem so v datoteko že vneseni podatki, ki jih je predložila druga država članica ali tretja stranka, je z odstopanjem od odstavka 6 zadevna država članica ali tretja stranka v skladu s členom 17 takoj obveščena o identifikaciji te povezave.

8.   Europol lahko povabi strokovnjake subjektov iz členov 22(1) ali 23(1), da se udeležijo dejavnosti analitične skupine, kadar:

| (a) | med Europolom in subjektom velja sporazum ali delovni dogovor, kakor je naveden v členih 22(2) in 23(2), ki vsebuje ustrezne določbe o izmenjavi informacij, vključno s prenosom osebnih podatkov ter o tajnosti izmenjanih informacij; |
| --- | --- |

(a)

med Europolom in subjektom velja sporazum ali delovni dogovor, kakor je naveden v členih 22(2) in 23(2), ki vsebuje ustrezne določbe o izmenjavi informacij, vključno s prenosom osebnih podatkov ter o tajnosti izmenjanih informacij;

| (b) | je udeleženost strokovnjakov subjekta v interesu držav članic; |
| --- | --- |

(b)

je udeleženost strokovnjakov subjekta v interesu držav članic;

| (c) | se analiza neposredno nanaša na subjekt in |
| --- | --- |

(c)

se analiza neposredno nanaša na subjekt in

| (d) | se vsi udeleženci strinjajo z udeležbo strokovnjakov subjekta pri dejavnostih analitične skupine. |
| --- | --- |

(d)

se vsi udeleženci strinjajo z udeležbo strokovnjakov subjekta pri dejavnostih analitične skupine.

V skladu s pogoji, določenimi v točkah (b), (c) in (d) prvega pododstavka, Europol k udeležbi pri dejavnostih analitične skupine povabi strokovnjake Evropskega urada za boj proti goljufijam, če so predmet analitičnega projekta goljufija ali katere koli druge nezakonite dejavnosti, ki škodujejo finančnim interesom Evropskih skupnosti.

Pogoj za udeleženost strokovnjakov subjekta pri dejavnostih analitične skupine je dogovor med Europolom in subjektom. Pravila, ki urejajo takšne dogovore, določi upravni odbor.

Podrobnosti dogovorov med Europolom in subjekti se pošljejo skupnemu nadzornemu organu, ki lahko upravnemu odboru pošlje vse pripombe, za katere meni, da so potrebne.

Člen 15

Indeksni sistem

1.   Europol vzpostavi indeksni sistem za podatke, shranjene v analitičnih delovnih datotekah.

2.   Direktor, namestniki direktorja, ustrezno pooblaščeno osebje Europola, uradniki za zvezo in ustrezno pooblaščeni člani nacionalnih enot imajo pravico dostopa do indeksnega sistema. Indeksni sistem je takšen, da je osebi, ki ga uporablja, iz podatkov jasno, ali analitična delovna datoteka vsebuje podatke, ki so koristni za opravljanje nalog osebe, ki uporablja indeksni sistem.

3.   Dostop do indeksnega sistema je urejen tako, da je mogoče ugotoviti, ali je neka informacija shranjena v analitični delovni datoteki ali ne, ni pa mogoče določiti povezav ali priti do nadaljnjih ugotovitev glede vsebine datoteke.

4.   Podrobne postopke za oblikovanje indeksnega sistema, vključno s pogoji za dostop do indeksnega sistema, opredeli upravni odbor po tem, ko prejme mnenje skupnega nadzornega organa.

Člen 16

Odredba o odprtju analitične delovne datoteke

1.   Direktor v odredbi o odprtju datoteke za vsako analitično delovno datoteko navede:

| (a) | ime datoteke; |
| --- | --- |

(a)

ime datoteke;

| (b) | namen datoteke; |
| --- | --- |

(b)

namen datoteke;

| (c) | skupine oseb, o katerih so podatki shranjeni; |
| --- | --- |

(c)

skupine oseb, o katerih so podatki shranjeni;

| (d) | naravo podatkov, ki bodo shranjeni, ter nujno potrebne osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali narodnostno pripadnost, politično, versko ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, ali podatke o zdravju ali spolnem življenju; |
| --- | --- |

(d)

naravo podatkov, ki bodo shranjeni, ter nujno potrebne osebne podatke, ki razkrivajo rasno ali narodnostno pripadnost, politično, versko ali filozofsko prepričanje ali članstvo v sindikatu, ali podatke o zdravju ali spolnem življenju;

| (e) | splošni okvir, ki je podlaga za odločitev o odprtju datoteke; |
| --- | --- |

(e)

splošni okvir, ki je podlaga za odločitev o odprtju datoteke;

| (f) | udeležence v analitični skupini v trenutku odprtja datoteke; |
| --- | --- |

(f)

udeležence v analitični skupini v trenutku odprtja datoteke;

| (g) | pogoje, pod katerimi je osebne podatke, ki so shranjeni v datoteki, dovoljeno sporočati, katerim prejemnikom jih je dovoljeno sporočati in po kakšnem postopku; |
| --- | --- |

(g)

pogoje, pod katerimi je osebne podatke, ki so shranjeni v datoteki, dovoljeno sporočati, katerim prejemnikom jih je dovoljeno sporočati in po kakšnem postopku;

| (h) | roke za preučevanje podatkov in čas shranjevanja; |
| --- | --- |

(h)

roke za preučevanje podatkov in čas shranjevanja;

| (i) | metodo za vzpostavitev sledilnega zapisa. |
| --- | --- |

(i)

metodo za vzpostavitev sledilnega zapisa.

2.   Direktor takoj obvesti upravni odbor in skupni nadzorni organ o odredbi o odprtju datoteke ali vsaki kasnejši spremembi podrobnosti iz odstavka 1; upravni odbor in skupni nadzorni organ prejmeta s tem povezano dokumentacijo. Skupni nadzorni organ lahko na upravni odbor naslovi vse pripombe, ki so po njegovem mnenju potrebne. Direktor lahko od skupnega nadzornega organa zahteva, da to stori v določenem roku.

3.   Analitična delovna datoteka se hrani največ tri leta. Europol pred potekom triletnega obdobja preveri potrebo po nadaljnjem obstoju datoteke. Kadar je to nujno potrebno zaradi namena datoteke, lahko direktor odredi, da se datoteka vodi še nadaljnja tri leta. Direktor takoj obvesti upravni odbor in skupni nadzorni organ o elementih v datoteki, ki utemeljujejo nujno potrebo po njenem nadaljnjem obstoju. Skupni nadzorni organ lahko na upravni odbor naslovi vse pripombe, ki so po njegovem mnenju potrebne. Direktor lahko od skupnega nadzornega organa zahteva, da to stori v določenem roku.

4.   Upravni odbor lahko direktorju kadar koli naroči, da spremeni odredbo o odprtju ali zapre analitično delovno datoteko. Upravni odbor odloči, s katerim dnem bo taka sprememba oziroma zaprtje datoteke začelo učinkovati.

POGLAVJE III

SKUPNE DOLOČBE O OBDELAVI INFORMACIJ

Člen 17

Dolžnost obveščanja

Brez poseganja v člen 14(6) in (7) Europol takoj obvesti nacionalne enote in na njihovo zahtevo njihove uradnike za zvezo o vseh informacijah, ki se nanašajo na njihovo državo članico, in o ugotovljenih povezavah med kaznivimi dejanji, za katera je pristojen Europol v skladu s členom 4. Sporočijo se lahko tudi informacije in kriminalistični obveščevalni podatki o drugih hujših oblikah kriminala, s katerimi se Europol seznani med opravljanjem svojih nalog.

Člen 18

Določbe o nadzoru dostopa

Europol v sodelovanju z državami članicami vzpostavi ustrezne kontrolne mehanizme, s pomočjo katerih se lahko preverja zakonitost dostopov do Europolovih avtomatiziranih podatkovnih zbirk, ki se uporabljajo za obdelavo osebnih podatkov, in s pomočjo katerih se državam članicam na zahtevo omogoči dostop do sledilnih zapisov. Tako zbrani podatki se lahko uporabljajo le za namene takih preverjanj s strani Europola in nadzornih organov iz členov 33 in 34 in se po osemnajstih mesecih izbrišejo, razen če so potrebni za nadzor, ki je še v teku. O podrobnostih takšnih kontrolnih mehanizmov odloči upravni odbor po posvetovanju s skupnim nadzornim organom.

Člen 19

Pravila o uporabi podatkov

1.   Osebne podatke iz katere koli Europolove zbirke za obdelavo podatkov ali osebne podatke, sporočene na kakšen drug ustrezen način, posredujejo ali uporabljajo le pristojni organi držav članic za preprečevanje in boj proti kriminalu, za katerega je pristojen Europol, ali za preprečevanje in boj proti hujšim oblikam kriminala. Europol uporablja podatke samo za opravljanje svojih nalog.

2.   Če za določene podatke država članica ali tretja država ali tretji organ, ki podatke sporoča, določi posebne omejitve, ki veljajo za njihovo uporabo v tej državi članici, tej tretji državi ali tem tretjem organu, te omejitve upošteva tudi uporabnik podatkov, razen v posebnem primeru, ko nacionalna zakonodaja določa, da omejitve za uporabo ne veljajo za pravosodne organe, zakonodajne organe ali kateri koli drug neodvisni organ, ki je ustanovljen na podlagi zakonodaje in je odgovoren za nadzor nacionalnih pristojnih organov. V takih primerih se podatki uporabljajo le po predhodnem posvetovanju z državo članico, ki podatke sporoča; njeni interesi in stališča se upoštevajo v največji možni meri.

3.   Uporaba podatkov za druge namene ali s strani drugih organov, ki niso nacionalni pristojni organi, je mogoča le po posvetovanju z državo članico, ki je podatke posredovala, kolikor nacionalna zakonodaja te države članice to dovoljuje.

Člen 20

Roki za shranjevanje in brisanje podatkov

1.   Europol hrani podatke v podatkovnih zbirkah le toliko časa, kolikor je potrebno za opravljanje njegovih nalog. Najpozneje tri leta po vnosu podatkov se preveri, ali je treba podatke še naprej hraniti. Pregled in brisanje podatkov, shranjenih v informacijskem sistemu Europola, opravi enota, ki je podatke vnesla. Preverjanje in brisanje podatkov, shranjenih v drugih podatkovnih zbirkah Europola, opravi Europol. Europol tri mesece pred iztekom rokov za preverjanje potrebe po nadaljnjem hranjenju podatkov avtomatično obvesti države članice o izteku roka.

2.   Med preverjanjem se lahko enote iz tretjega in četrtega stavka odstavka 1 odločijo za nadaljnje shranjevanje podatkov do naslednjega preverjanja, ki se opravi čez naslednja tri leta, če je to še potrebno za opravljanje nalog Europola. Če o nadaljnjem shranjevanju podatkov ni bila sprejeta nobena odločitev, se ti podatki avtomatično izbrišejo.

3.   Kadar država članica iz svojih nacionalnih podatkovnih zbirk izbriše podatke, sporočene Europolu, ki so shranjeni v drugih podatkovnih zbirkah Europola, o tem obvesti Europol. Europol v takšnih primerih te podatke izbriše, razen če je zanje še vedno zainteresiran, ker razpolaga z obsežnejšimi kriminalističnimi obveščevalnimi podatki od tistih, s katerimi razpolaga država članica, ki je podatke sporočila. Europol zadevno državo članico obvesti o nadaljnjem shranjevanju takšnih podatkov.

4.   Takšni podatki se ne brišejo, če bi to škodovalo interesom osebe, na katero se podatki nanašajo in ki potrebuje zaščito. V takih primerih se podatki uporabljajo le s privolitvijo osebe, na katero se podatki nanašajo.

Člen 21

Dostop do podatkov iz drugih informacijskih sistemov

Če je Europol na podlagi pravnih instrumentov Unije, mednarodnih ali nacionalnih pravnih instrumentov upravičen do računalniškega dostopa do podatkov iz drugih informacijskih sistemov, ki so bodisi nacionalnega ali mednarodnega značaja, lahko Europol do osebnih podatkov dostopa na ta način, kadar je to potrebno za opravljanje njegovih nalog. Ustrezne določbe takih pravnih instrumentov Unije, mednarodnih ali nacionalnih pravnih instrumentov urejajo dostop Europola do teh podatkov in njihovo uporabo s strani Europola, če določajo strožja pravila od tega sklepa.

POGLAVJE IV

ODNOSI S PARTNERJI

Člen 22

Odnosi z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije ali Skupnosti

1.   Če je to pomembno za opravljanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z institucijami, organi, uradi in agencijami, ki so bili ustanovljeni s Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbama o ustanovitvi Evropskih skupnosti ali na njihovi podlagi, zlasti z:

| (a) | Eurojustom; |
| --- | --- |

(a)

Eurojustom;

| (b) | Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) (10); |
| --- | --- |

(b)

Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) (10);

| (c) | Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) (11); |
| --- | --- |

(c)

Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex) (11);

| (d) | Evropsko policijsko akademijo (CEPOL); |
| --- | --- |

(d)

Evropsko policijsko akademijo (CEPOL);

| (e) | Evropsko centralno banko; |
| --- | --- |

(e)

Evropsko centralno banko;

| (f) | Evropskim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) (12). |
| --- | --- |

(f)

Evropskim centrom za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (EMCDDA) (12).

2.   Europol sklene sporazume ali delovne dogovore s subjekti iz odstavka 1. Takšni sporazumi ali delovni dogovori se lahko nanašajo na izmenjavo operativnih, strateških in tehničnih informacij, vključno z osebnimi podatki in tajnimi informacijami. Tak sporazum ali delovni dogovor je lahko sklenjen šele po tem, ko ga odobri upravni odbor, ki je pred tem v zvezi z izmenjavo osebnih podatkov pridobil mnenje skupnega nadzornega organa.

3.   Preden sporazum ali delovni dogovor iz odstavka 2 začne veljati, lahko Europol od subjektov iz odstavka 1 neposredno prejema in uporablja informacije, vključno z osebnimi podatki, če je to potrebno za zakonito opravljanje njegovih nalog, in lahko pod pogoji iz člena 24(1) tem subjektom neposredno posreduje informacije, vključno z osebnimi podatki, če je to potrebno za zakonito opravljanje prejemnikovih nalog.

4.   Europol lahko subjektom iz odstavka 1 posreduje tajne informacije le, če med Europolom in prejemnikom obstaja sporazum o varovanju tajnosti.

Člen 23

Odnosi s tretjimi državami in organizacijami

1.   Če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, lahko Europol vzpostavi in vzdržuje sodelovanje tudi s:

| (a) | tretjimi državami; |
| --- | --- |

(a)

tretjimi državami;

| (b) | organizacijami, kot so:






  (i) | mednarodne organizacije in njihovi podrejeni organi javnega prava; |
| --- | --- | --- |

(b)

organizacijami, kot so:

(i)

mednarodne organizacije in njihovi podrejeni organi javnega prava;

| (ii) | drugi organi javnega prava, ki so ustanovljeni z ali na podlagi sporazuma med dvema ali več državami, in |
| --- | --- |

(ii)

drugi organi javnega prava, ki so ustanovljeni z ali na podlagi sporazuma med dvema ali več državami, in

| (iii) | Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (Interpol). |
| --- | --- |

(iii)

Mednarodno organizacijo kriminalistične policije (Interpol).

2.   Europol sklene sporazume s subjekti iz odstavka 1, ki so bili uvrščeni na seznam iz člena 26(1)(a). Ti sporazumi se lahko nanašajo na izmenjavo operativnih, strateških ali tehničnih informacij, vključno z osebnimi podatki in tajnimi informacijami, če jih posreduje imenovana kontaktna točka, opredeljena s sporazumom iz odstavka 6(b) tega člena. Taki sporazumi so lahko sklenjeni šele potem, ko jih odobri Svet, ki se prej posvetuje z upravnim odborom in prek upravnega odbora pridobi mnenje skupnega nadzornega organa, kolikor se sporazum nanaša na izmenjavo osebnih podatkov.

3.   Preden začnejo veljati sporazumi iz odstavka 2, lahko Europol neposredno prejema in uporablja informacije, vključno z osebnimi podatki in tajnimi informacijami, če je to potrebno za zakonito opravljanje njegovih nalog.

4.   Preden začnejo veljati sporazumi iz odstavka 2, lahko Europol pod pogoji iz člena 24(1) subjektom iz odstavka 1 tega člena neposredno posreduje informacije, razen osebnih podatkov in tajnih informacij, če je to potrebno za zakonito opravljanje prejemnikovih nalog.

5.   Europol lahko pod pogoji iz člena 24(1) subjektom iz odstavka 1 tega člena, ki niso bili uvrščeni na seznam iz člena 26(1)(a), neposredno posreduje informacije, razen osebnih podatkov in tajnih informacij, če je to v posameznih primerih nujno potrebno za preprečevanje ali boj proti kaznivim dejanjem, za katera je pristojen Europol.

6.   Europol lahko pod pogoji iz člena 24(1) posreduje subjektom iz odstavka 1 tega člena:

| (a) | osebne podatke in tajne informacije, če je to v posameznih primerih potrebno za preprečevanje ali boj proti kaznivim dejanjem, za katera je pristojen Europol, in |
| --- | --- |

(a)

osebne podatke in tajne informacije, če je to v posameznih primerih potrebno za preprečevanje ali boj proti kaznivim dejanjem, za katera je pristojen Europol, in

| (b) | osebne podatke, če je Europol sklenil sporazum iz odstavka 2 z zadevnim subjektom, ki dovoljuje posredovanje takšnih podatkov na podlagi ocene, da ta subjekt zagotavlja ustrezno raven varstva podatkov. |
| --- | --- |

(b)

osebne podatke, če je Europol sklenil sporazum iz odstavka 2 z zadevnim subjektom, ki dovoljuje posredovanje takšnih podatkov na podlagi ocene, da ta subjekt zagotavlja ustrezno raven varstva podatkov.

7.   Europol lahko subjektom iz odstavka 1 posreduje tajne informacije le, če obstaja sporazum o varovanju tajnosti med Europolom in prejemnikom.

8.   Z odstopanjem od odstavkov 6 in 7 in brez poseganja v člen 24(1) lahko Europol osebne podatke in tajne informacije, ki jih ima, sporoči subjektom iz odstavka 1 tega člena, kadar direktor meni, da je posredovanje podatkov nujno zaradi varstva temeljnih interesov zadevnih držav članic v okviru ciljev Europola ali zaradi preprečitve neposredne ogroženosti, povezane s kriminalom ali terorističnimi dejanji. Direktor v vsakem primeru upošteva raven varstva podatkov, ki jo zagotavlja zadevni organ, ter uravnoteženost med zagotovljeno ravnijo varstva podatkov in temi interesi. Direktor o svoji odločitvi in o presoji ustreznosti ravni varstva podatkov, ki jo zagotavljajo zadevni subjekti, čim prej obvesti upravni odbor in skupni nadzorni organ.

9.   Pred posredovanjem osebnih podatkov v skladu z odstavkom 8 direktor oceni ustreznost ravni varstva podatkov, ki jo zagotavljajo zadevni subjekti, ob upoštevanju vseh okoliščin, ki so pomembne za posredovanje osebnih podatkov, zlasti:

| (a) | narave podatkov; |
| --- | --- |

(a)

narave podatkov;

| (b) | namena podatkov; |
| --- | --- |

(b)

namena podatkov;

| (c) | trajanja predvidene obdelave; |
| --- | --- |

(c)

trajanja predvidene obdelave;

| (d) | splošnih ali posebnih določb o varstvu podatkov, ki veljajo za subjekt; |
| --- | --- |

(d)

splošnih ali posebnih določb o varstvu podatkov, ki veljajo za subjekt;

| (e) | ali je subjekt sprejel posebne pogoje Europola v zvezi s podatki. |
| --- | --- |

(e)

ali je subjekt sprejel posebne pogoje Europola v zvezi s podatki.

Člen 24

Posredovanje podatkov

1.   Če je zadevne podatke Europolu posredovala država članica, jih Europol posreduje subjektom iz člena 22(1) in 23(1) le s soglasjem te države članice. Zadevna država članica lahko za tako posredovanje da svoje soglasje že vnaprej, in sicer splošno soglasje ali soglasje pod posebnimi pogoji. Tako soglasje se lahko kadar koli umakne.

Če podatkov ni posredovala država članica, se Europol prepriča, da posredovanje navedenih podatkov:

| (a) | ne ovira ustreznega opravljanja nalog, ki so v pristojnosti države članice; |
| --- | --- |

(a)

ne ovira ustreznega opravljanja nalog, ki so v pristojnosti države članice;

| (b) | ne ogroža varnosti in javnega reda države članice ali ji kako drugače škodi. |
| --- | --- |

(b)

ne ogroža varnosti in javnega reda države članice ali ji kako drugače škodi.

2.   Europol je odgovoren za zakonitost posredovanja podatkov. Europol vodi evidenco o vsakem posredovanju podatkov po tem členu in o razlogih za takšno posredovanje. Podatki se posredujejo le, če se prejemnik zaveže, da bodo podatki uporabljeni le za namen, za katerega so bili posredovani.

Člen 25

Informacije zasebnih strank in zasebnih oseb

1.   V tem sklepu:

| (a) | „zasebne stranke“ pomenijo subjekte in organe, ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice ali tretje države, zlasti družbe in podjetja, poslovna združenja, neprofitne organizacije in druge pravne osebe zasebnega prava, ki ne spadajo v okvir člena 23(1); |
| --- | --- |

(a)

„zasebne stranke“ pomenijo subjekte in organe, ustanovljene v skladu z zakonodajo države članice ali tretje države, zlasti družbe in podjetja, poslovna združenja, neprofitne organizacije in druge pravne osebe zasebnega prava, ki ne spadajo v okvir člena 23(1);

| (b) | „zasebne osebe“ pomenijo vse fizične osebe. |
| --- | --- |

(b)

„zasebne osebe“ pomenijo vse fizične osebe.

2.   Europol lahko, če je to potrebno za zakonito opravljanje njegovih nalog in pod pogoji iz odstavka 3, obdeluje informacije, vključno z osebnimi podatki zasebnih strank.

3.   Osebne podatke zasebnih strank lahko Europol obdeluje pod naslednjimi pogoji:

| (a) | Osebne podatke zasebnih strank, ustanovljenih v skladu z zakonodajo države članice, lahko Europol obdeluje samo, če so posredovani prek nacionalne enote te države članice v skladu z njenim nacionalnim pravom. Europol ne sme neposredno vzpostaviti stika z zasebnimi strankami v državah članicah za namen pridobitve informacij. |
| --- | --- |

(a)

Osebne podatke zasebnih strank, ustanovljenih v skladu z zakonodajo države članice, lahko Europol obdeluje samo, če so posredovani prek nacionalne enote te države članice v skladu z njenim nacionalnim pravom. Europol ne sme neposredno vzpostaviti stika z zasebnimi strankami v državah članicah za namen pridobitve informacij.

| (b) | Osebni podatki zasebnih strank, ustanovljenih v skladu z zakonodajo tretje države, s katero je Europol v skladu s členom 23 sklenil sporazum o sodelovanju, ki omogoča izmenjavo osebnih podatkov, se lahko posredujejo Europolu le prek kontaktnih točk te države, kot so opredeljene v veljavnem sporazumu o sodelovanju in v skladu z njim. |
| --- | --- |

(b)

Osebni podatki zasebnih strank, ustanovljenih v skladu z zakonodajo tretje države, s katero je Europol v skladu s členom 23 sklenil sporazum o sodelovanju, ki omogoča izmenjavo osebnih podatkov, se lahko posredujejo Europolu le prek kontaktnih točk te države, kot so opredeljene v veljavnem sporazumu o sodelovanju in v skladu z njim.

| (c) | Osebne podatke zasebnih strank, ustanovljenih v skladu z zakonodajo tretje države, s katero Europol ni sklenil sporazuma o sodelovanju, ki omogoča izmenjavo osebnih podatkov, lahko Europol obdeluje le, če:






  (i) | je zadevna zasebna stranka na seznamu iz člena 26(2) in |
| --- | --- | --- |

(c)

Osebne podatke zasebnih strank, ustanovljenih v skladu z zakonodajo tretje države, s katero Europol ni sklenil sporazuma o sodelovanju, ki omogoča izmenjavo osebnih podatkov, lahko Europol obdeluje le, če:

(i)

je zadevna zasebna stranka na seznamu iz člena 26(2) in

| (ii) | sta Europol in zadevna zasebna stranka sklenila memorandum o soglasju o posredovanju informacij, vključno z osebnimi podatki, in tako potrdila zakonitost zbiranja in posredovanja osebnih podatkov s strani zasebne stranke ter določila, da se posredovani osebni podatki lahko uporabljajo le za zakonito opravljanje nalog Europola. Tak memorandum o soglasju je lahko sklenjen šele po tem, ko ga odobri upravni odbor, ki je prej pridobil mnenje skupnega nadzornega organa. |
| --- | --- |

(ii)

sta Europol in zadevna zasebna stranka sklenila memorandum o soglasju o posredovanju informacij, vključno z osebnimi podatki, in tako potrdila zakonitost zbiranja in posredovanja osebnih podatkov s strani zasebne stranke ter določila, da se posredovani osebni podatki lahko uporabljajo le za zakonito opravljanje nalog Europola. Tak memorandum o soglasju je lahko sklenjen šele po tem, ko ga odobri upravni odbor, ki je prej pridobil mnenje skupnega nadzornega organa.

Če je tako posredovanje v nasprotju z interesi države članice, Europol o tem nemudoma obvesti nacionalno enoto zadevne države članice.

4.   Poleg obdelave podatkov zasebnih strank v skladu z odstavkom 3 lahko Europol neposredno pridobi in obdeluje podatke, vključno z osebnimi podatki, iz javno dostopnih virov, kot so mediji, javni podatki ter komercialni ponudniki kriminalističnih obveščevalnih podatkov, in sicer v skladu z določbami o varstvu podatkov iz tega sklepa. V skladu s členom 17 Europol pošlje vse ustrezne informacije nacionalnim enotam.

5.   Europol lahko obdeluje informacije, vključno z osebnimi podatki zasebnih oseb, če jih je prejel prek nacionalne enote v skladu z nacionalno zakonodajo ali prek kontaktne točke tretje države, s katero je Europol sklenil sporazum o sodelovanju v skladu s členom 23. Če Europol prejme informacije, vključno z osebnimi podatki, od zasebne osebe, ki prebiva v tretji državi, s katero Europol nima sklenjenega sporazuma o sodelovanju, jih lahko Europol pošlje le zadevni državi članici ali tretji državi, s katero je sklenil sporazum o sodelovanju v skladu s členom 23. Europol ne sme neposredno vzpostaviti stika z zasebnimi osebami za namen pridobitve podatkov.

6.   Osebni podatki, ki so bili posredovani Europolu ali jih je ta pridobil v skladu z odstavkom 3(c) tega člena, se lahko obdelujejo samo z namenom vnosa v Europolov informacijski sistem iz člena 11 in v analitične delovne datoteke iz člena 14 ali v druge sisteme za obdelavo osebnih podatkov, vzpostavljene v skladu s členom 10(2) in (3), če so ti podatki povezani s podatki, že vnesenimi v enega od navedenih sistemov, ali če so ti podatki povezani s predhodno poizvedbo nacionalne enote v enem od navedenih sistemov.

Za podatke, ki jih obdeluje Europol in so bili posredovani pod pogoji iz odstavkov 3(b) in (c) ter odstavka 3, in za informacije, posredovane prek kontaktne točke tretje države, s katero je Europol sklenil sporazum o sodelovanju v skladu s členom 23, je odgovoren Europol v skladu s členom 29(1)(b).

7.   Direktor predloži upravnemu odboru izčrpno poročilo o uporabi tega člena dve leti po dnevu začetka uporabe tega sklepa. Upravni odbor lahko v skladu s členom 37(9)(b) po nasvetu skupnega nadzornega organa ali na lastno pobudo sprejme kakršen koli ukrep, za katerega meni, da je ustrezen.

Člen 26

Izvedbena pravila, ki urejajo odnose Europola

1.   Svet s kvalificirano večino po posvetovanju z Evropskim parlamentom:

| (a) | določi seznam tretjih držav in organizacij iz člena 23(1), s katerimi Europol sklene sporazume. Seznam pripravi in, ko je to potrebno, pregleda upravni odbor in |
| --- | --- |

(a)

določi seznam tretjih držav in organizacij iz člena 23(1), s katerimi Europol sklene sporazume. Seznam pripravi in, ko je to potrebno, pregleda upravni odbor in

| (b) | sprejme izvedbena pravila, ki urejajo odnose Europola s subjekti iz členov 22(1) in 23(1), vključno z izmenjavo osebnih podatkov in tajnih informacij. Izvedbena pravila pripravi upravni odbor, ki prej pridobi mnenje skupnega nadzornega organa. |
| --- | --- |

(b)

sprejme izvedbena pravila, ki urejajo odnose Europola s subjekti iz členov 22(1) in 23(1), vključno z izmenjavo osebnih podatkov in tajnih informacij. Izvedbena pravila pripravi upravni odbor, ki prej pridobi mnenje skupnega nadzornega organa.

2.   Upravni odbor določi in po potrebi pregleda seznam zasebnih strank, s katerimi Europol lahko sklene memorandume o soglasju iz člena 25(3)(c)(ii), ter sprejme pravila o vsebini in postopku sklenitve takšnih memorandumov o soglasju, potem ko je pridobil mnenje skupnega nadzornega organa.

POGLAVJE V

VARSTVO IN VARNOST PODATKOV

Člen 27

Standard varstva podatkov

Brez poseganja v posebne določbe tega sklepa Europol upošteva načela iz Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznika glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov z dne 28. januarja 1981 in Priporočila Odbora ministrov Sveta Evrope št. R(87) 15 z dne 17. septembra 1987. Europol ta načela upošteva pri obdelavi osebnih podatkov, med drugim v zvezi avtomatiziranimi in neavtomatiziranimi podatki, ki so shranjeni v obliki podatkovnih zbirk, zlasti v zvezi z vsemi strukturiranimi zbirkami osebnih podatkov, dostopnih v skladu s posebnimi merili.

Člen 28

Pooblaščenec za varstvo podatkov

1.   Upravni odbor na predlog direktorja imenuje pooblaščenca za varstvo podatkov, ki je član osebja. Pooblaščenec svoje dolžnosti opravlja neodvisno.

2.   Pooblaščenec za varstvo podatkov ima zlasti naslednje naloge:

| (a) | neodvisno skrbi za to, da je obdelava osebnih podatkov, vključno z obdelavo osebnih podatkov osebja Europola, zakonita in v skladu z določbami tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

neodvisno skrbi za to, da je obdelava osebnih podatkov, vključno z obdelavo osebnih podatkov osebja Europola, zakonita in v skladu z določbami tega sklepa;

| (b) | zagotavlja, da se zapis o prenosu in prejemu osebnih podatkov hrani v skladu s tem sklepom; |
| --- | --- |

(b)

zagotavlja, da se zapis o prenosu in prejemu osebnih podatkov hrani v skladu s tem sklepom;

| (c) | zagotavlja, da so osebe, na katere se podatki nanašajo, na zahtevo obveščene o svojih pravicah na podlagi tega sklepa; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja, da so osebe, na katere se podatki nanašajo, na zahtevo obveščene o svojih pravicah na podlagi tega sklepa;

| (d) | sodeluje z osebjem Europola, odgovornim za postopke, usposabljanje in svetovanje o obdelavi podatkov; |
| --- | --- |

(d)

sodeluje z osebjem Europola, odgovornim za postopke, usposabljanje in svetovanje o obdelavi podatkov;

| (e) | sodeluje s skupnim nadzornim organom; |
| --- | --- |

(e)

sodeluje s skupnim nadzornim organom;

| (f) | pripravlja letna poročila, ki jih predloži upravnemu odboru in skupnemu nadzornemu organu. |
| --- | --- |

(f)

pripravlja letna poročila, ki jih predloži upravnemu odboru in skupnemu nadzornemu organu.

3.   Pri opravljanju svojih nalog ima pooblaščenec za varstvo podatkov dostop do vseh podatkov, ki jih obdeluje Europol, in do vseh prostorov Europola.

4.   Če pooblaščenec za varstvo podatkov meni, da določbe tega sklepa o obdelavi osebnih podatkov niso bile spoštovane, o tem obvesti direktorja, ki mora v določenem roku zagotoviti spoštovanje določb.

Če direktor v določenem roku ne zagotovi spoštovanja določb, pooblaščenec za varstvo podatkov obvesti upravni odbor in v dogovoru z njim določi rok za odgovor.

Če upravni odbor ne zagotovi spoštovanja določb o obdelavi podatkov v določenem roku, pooblaščenec za varstvo podatkov zadevo predloži skupnemu nadzornemu organu.

5.   Podrobnejša izvedbena pravila v zvezi s pooblaščencem za varstvo podatkov sprejme upravni odbor. Ta izvedbena pravila urejajo zlasti izbor in razrešitev, naloge, obveznosti in pooblastila ter jamstva, ki zagotavljajo neodvisnost pooblaščenca za varstvo podatkov.

Člen 29

Odgovornost v zvezi z varstvom podatkov

1.   Za podatke, ki jih obdeluje Europol, zlasti za zakonitost zbiranja, pošiljanja Europolu in vnos podatkov, pa tudi za njihovo pravilnost, ažurnost in preverjanje rokov za shranjevanje, sta odgovorna:

| (a) | država članica, ki je podatke vnesla ali jih kakor koli drugače sporočila; |
| --- | --- |

(a)

država članica, ki je podatke vnesla ali jih kakor koli drugače sporočila;

| (b) | Europol, kar zadeva podatke, ki so jih Europolu sporočile tretje stranke, vključno s podatki, ki so jih v skladu s členom 25(3)(b) in (c) ter 25(4) zasebne stranke sporočile prek točke za stike tretje države, s katero je Europol v skladu s členom 23 sklenil sporazum o sodelovanju, ali ki so rezultat analiz, ki jih je opravil Europol. |
| --- | --- |

(b)

Europol, kar zadeva podatke, ki so jih Europolu sporočile tretje stranke, vključno s podatki, ki so jih v skladu s členom 25(3)(b) in (c) ter 25(4) zasebne stranke sporočile prek točke za stike tretje države, s katero je Europol v skladu s členom 23 sklenil sporazum o sodelovanju, ali ki so rezultat analiz, ki jih je opravil Europol.

2.   Za varstvo podatkov, poslanih Europolu, ki pa še niso bili vneseni v eno od Europolovih podatkovnih zbirk, je še naprej odgovorna stranka, ki je podatke poslala. Vendar je Europol v skladu s členom 35(2) odgovoren za zagotavljanje varstva podatkov, tako da ima do njih, dokler niso vneseni v podatkovno zbirko, dostop le pooblaščeno osebje Europola, da ugotovi, ali jih lahko obdeluje Europol, ali pooblaščeni uradniki stranke, ki je podatke poslala. Če Europol oceni, da obstajajo razlogi za domnevo, da so poslani podatki nepravilni ali niso več ažurni, o tem obvesti stranko, ki je podatke poslala.

3.   Poleg tega je Europol ob upoštevanju drugih določb tega sklepa odgovoren za vse podatke, ki jih obdeluje.

4.   Če ima Europol dokaz, da so podatki, vneseni v enega od njegovih sistemov iz poglavja II, netočni ali so bili nezakonito shranjeni, o tem obvesti državo članico ali drugo vpleteno stranko.

5.   Europol shranjuje podatke tako, da je mogoče ugotoviti, katera država članica ali tretja stranka je podatke poslala oziroma ali so podatki rezultat analize, ki jo je opravil Europol.

Člen 30

Posameznikova pravica dostopa

1.   Pod pogoji iz tega člena ima vsakdo pravico biti v razumnih časovnih presledkih obveščen o tem, ali Europol obdeluje osebne podatke, ki se nanašajo nanj, pravico biti obveščen o teh podatkih v razumljivi obliki ali pravico do preverjanja takih podatkov.

2.   Vsakdo, ki želi uveljavljati svoje pravice po tem členu, lahko v državni članici po svoji izbiri pristojnemu organu, ki je za ta namen imenovan v tej državi članici, vloži zahtevo v ta namen; vložitev zahteve ne sme biti povezana z nerazumnimi stroški. Ta organ zahtevo predloži Europolu brez odlašanja, vsekakor pa v enem mesecu od njenega prejema.

3.   Europol v skladu s tem členom na zahtevo odgovori brez odlašanja, vsekakor pa v treh mesecih po njenem prejemu.

4.   Preden Europol odgovori na zahtevo iz odstavka 1, se posvetuje s pristojnimi organi zadevnih držav članic. Odločitev o dostopu do podatkov se sprejme v tesnem sodelovanju med Europolom in državo članico, na katero se posredovanje takih podatkov neposredno nanaša. Če država članica nasprotuje predlaganemu odgovoru Europola, o razlogih za nasprotovanje obvesti Europol.

5.   Posredovanje podatkov na podlagi zahteve iz odstavka 1 se zavrne, če je to potrebno, da:

| (a) | Europol ustrezno opravlja svoje naloge; |
| --- | --- |

(a)

Europol ustrezno opravlja svoje naloge;

| (b) | se zavaruje varnost in javni red v državah članicah ali preprečuje kriminal; |
| --- | --- |

(b)

se zavaruje varnost in javni red v državah članicah ali preprečuje kriminal;

| (c) | se prepreči ogrožanje morebitnih nacionalnih preiskav; |
| --- | --- |

(c)

se prepreči ogrožanje morebitnih nacionalnih preiskav;

| (d) | se zavarujejo pravice in svoboščine tretjih oseb. |
| --- | --- |

(d)

se zavarujejo pravice in svoboščine tretjih oseb.

Pri presoji, ali je možno odobriti izjemo, se upoštevajo interesi zadevne osebe.

6.   Če se posredovanje podatkov na podlagi zahteve iz odstavka 1 zavrne, Europol obvesti zadevno osebo o tem, da je bilo opravljeno preverjanje, pri tem pa ne navede nobenih informacij, ki bi lahko razkrile, ali Europol obdeluje kakršne koli osebne podatke v zvezi z njo.

7.   Vsakdo ima pravico od skupnega nadzornega organa v razumnih časovnih presledkih zahtevati, da preveri, ali je Europol njegove osebne podatke zbral, shranil, obdelal in uporabil v skladu z določbami tega sklepa o obdelavi osebnih podatkov. Skupni nadzorni organ obvesti zadevno osebo o tem, da je bilo opravljeno preverjanje, pri tem pa ne navede nobenih informacij, ki bi lahko razkrile, ali Europol obdeluje kakršne koli osebne podatke v zvezi z njo.

Člen 31

Pravica osebe, na katero se podatki nanašajo, do popravka in izbrisa podatkov

1.   Vsakdo ima pravico Europol zaprositi, da popravi ali izbriše nepravilne podatke, ki se nanašajo nanj. Če se na podlagi uveljavljanja te pravice ali kako drugače izkaže, da so podatki, ki jih hrani Europol, ki so jih Europolu sporočile tretje stranke ali ki so rezultat Europolovih lastnih analiz, nepravilni, ali da je njihov vnos ali hranjenje v nasprotju s tem sklepom, Europol takšne podatke popravi ali izbriše.

2.   Če so podatke, ki so nepravilni ali obdelani v nasprotju s tem sklepom, Europolu neposredno poslale države članice, te podatke popravijo ali izbrišejo zadevne države članice v sodelovanju z Europolom.

3.   Če so bili nepravilni podatki poslani na kakšen drug ustrezen način ali če je do napak v podatkih, ki so jih poslale države članice, prišlo zaradi tega, ker so bili poslani nepravilno ali s kršitvijo tega sklepa, ali če je do napak prišlo zaradi tega, ker je Europol vnašal, prevzel ali hranil podatke nepravilno ali s kršitvijo tega sklepa, Europol podatke v sodelovanju z zadevnimi državami članicami popravi ali izbriše.

4.   V primerih iz odstavkov 1, 2 in 3 se nemudoma obvesti države članice ali tretje strani, ki so podatke prejele. Zadevne podatke popravijo ali izbrišejo tudi države članice in tretje strani prejemnice. Če izbris ni mogoč, se podatki zamrznejo, da se prepreči njihovo nadaljnjo obdelavo.

5.   Europol osebo, na katero se podatki nanašajo in ki je vložila prošnjo, brez odlašanja, vsekakor pa v treh mesecih pisno obvesti, da so bili podatki, ki se nanašajo nanjo, popravljeni ali izbrisani.

Člen 32

Pritožbe

1.   Europol v svojem odgovoru na zahtevo za preverjanje, dostop do podatkov ali popravek in izbris podatkov prosilca obvesti, da se lahko, če z odločitvijo ni zadovoljen, pritoži skupnemu nadzornemu organu. Prosilec lahko zadevo predloži skupnemu nadzornemu organu tudi, če na svojo zahtevo v roku, določenem v členih 30 ali 31, ni prejel nobenega odgovora.

2.   Če prosilec vloži pritožbo na skupni nadzorni organ, ta organ pritožbo preuči.

3.   Če se pritožba nanaša na odločitev iz členov 30 in 31, se skupni nadzorni organ posvetuje z nacionalnimi nadzornimi organi ali pristojnim pravosodnim organom v državi članici, iz katere izvirajo podatki, ali državi članici, na katero se podatki neposredno nanašajo. Odločitev skupnega nadzornega organa, ki lahko vključuje zavrnitev sporočanja kakršnih koli informacij, se sprejme v tesnem sodelovanju z nacionalnim nadzornim organom ali pristojnim pravosodnim organom.

4.   Če se pritožba nanaša na dostop do podatkov, ki jih je v Europolov informacijski sistem vnesel Europol, do podatkov, ki so shranjeni v analitičnih delovnih datotekah ali v katerih koli drugih sistemih, ki jih je Europol vzpostavil za obdelavo osebnih podatkov na podlagi člena 10, in v primeru, da Europol še naprej nasprotuje dostopu do podatkov, lahko skupni nadzorni organ ovrže tako nasprotovanje le z dvotretjinsko večino svojih članov, potem ko je zaslišal Europol in državo članico ali države članice iz člena 30(4). Če take večine ni, skupni nadzorni organ o zavrnitvi obvesti prosilca, ne da bi navedel informacije, ki bi lahko razkrile obstoj kakršnih koli osebnih podatkov, ki se nanašajo na prosilca.

5.   Če se pritožba nanaša na preverjanje podatkov, ki jih je v Europolov informacijski sistem vnesla država članica, ali podatkov, shranjenih v analitičnih delovnih datotekah ali v katerih koli drugih sistemih, ki jih je Europol vzpostavil za obdelavo osebnih podatkov na podlagi člena 10, skupni nadzorni organ poskrbi, da se potrebno preverjanje opravi v tesnem sodelovanju z nacionalnim nadzornim organom države članice, ki je podatke vnesla. Skupni nadzorni organ prosilca obvesti o opravljenih pregledih, ne da bi navedel informacije, ki bi lahko razkrile obstoj kakršnih koli osebnih podatkov, ki se nanašajo na prosilca.

6.   Če se pritožba nanaša na preverjanje podatkov, ki jih je v Europolov informacijski sistem vnesel Europol, ali podatkov, shranjenih v analitičnih delovnih datotekah ali v katerih koli drugih sistemih, ki jih je Europol vzpostavil za obdelavo osebnih podatkov na podlagi člena 10, skupni nadzorni organ poskrbi, da Europol opravi potrebna preverjanja. Skupni nadzorni organ prosilca obvesti o opravljenih pregledih, ne da bi navedel informacije, ki bi lahko razkrile obstoj kakršnih koli osebnih podatkov, ki se nanašajo na prosilca.

Člen 33

Nacionalni nadzorni organ

1.   Vsaka država članica določi nacionalni nadzorni organ z nalogo, da neodvisno in v skladu z nacionalno zakonodajo spremlja dopustnost vnosa osebnih podatkov in vsakega sporočanja osebnih podatkov Europolu ter dostopa do teh podatkov s strani zadevne države članice in da preuči, ali tak vnos, dostop ali sporočanje krši pravice osebe, na katero se podatki nanašajo. V ta namen ima nacionalni nadzorni organ v prostorih nacionalne enote ali v prostorih uradnika za zvezo dostop do podatkov, ki jih je v Europolov informacijski sistem ali drug sistem, ki ga je Europol vzpostavil za obdelavo osebnih podatkov na podlagi člena 10, vnesla država članica v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki.

Nacionalni nadzorni organi imajo za izvajanje svoje nadzorne funkcije dostop do pisarn in dokumentov svojih uradnikov za zvezo pri Europolu.

Poleg tega nacionalni nadzorni organi v skladu z ustreznimi nacionalnimi postopki nadzorujejo dejavnosti nacionalnih enot in dejavnosti uradnikov za zvezo, če so take dejavnosti pomembne za varstvo osebnih podatkov. Skupni nadzorni organ obveščajo tudi o vseh ukrepih, sprejetih v zvezi z Europolom.

2.   Vsakdo ima pravico od nacionalnega nadzornega organa zahtevati, da zagotovi, da so podatki o njem ne glede na njihovo obliko zakonito vneseni ali sporočeni Europolu ter da je vsak dostop do teh podatkov s strani zadevne države članice zakonit.

Ta pravica se izvaja v skladu z nacionalno zakonodajo države članice, v kateri je bila zahteva vložena.

Člen 34

Skupni nadzorni organ

1.   Ustanovi se neodvisni skupni nadzorni organ, katerega naloga je, da v skladu s tem sklepom nadzoruje dejavnosti Europola in tako zagotovi, da s shranjevanjem, obdelavo in uporabo podatkov, ki jih ima Europol, niso kršene pravice posameznika. Poleg tega skupni nadzorni organ spremlja dopustnost prenosa podatkov, ki izhajajo iz Europola. Skupni nadzorni organ sestavljata po največ dva člana ali predstavnika vsakega izmed neodvisnih nacionalnih nadzornih organov, ki sta ustrezno usposobljena in ki ju vsaka država članica imenuje za pet let, po potrebi pa jim pomagajo namestniki. Vsaka delegacija ima en glas.

Skupni nadzorni organ za predsednika izbere enega od svojih članov.

Pri opravljanju svojih nalog člani skupnega nadzornega organa ne prejemajo navodil drugih organov.

2.   Europol skupnemu nadzornemu organu pomaga pri opravljanju njegovih nalog. Pri tem zlasti:

| (a) | skupnemu nadzornemu organu posreduje informacije, mu omogoča dostop do vseh dokumentov in zbirk v papirni obliki ter do podatkov, shranjenih v njegovih podatkovnih zbirkah; |
| --- | --- |

(a)

skupnemu nadzornemu organu posreduje informacije, mu omogoča dostop do vseh dokumentov in zbirk v papirni obliki ter do podatkov, shranjenih v njegovih podatkovnih zbirkah;

| (b) | skupnemu nadzornemu organu kadar koli omogoča prost dostop do vseh svojih prostorov; |
| --- | --- |

(b)

skupnemu nadzornemu organu kadar koli omogoča prost dostop do vseh svojih prostorov;

| (c) | izvršuje odločitve skupnega nadzornega organa v zvezi s pritožbami. |
| --- | --- |

(c)

izvršuje odločitve skupnega nadzornega organa v zvezi s pritožbami.

3.   Skupni nadzorni organ je pristojen za preučevanje vprašanj o izvajanju in razlagi v zvezi z dejavnostmi Europola glede obdelave in uporabe osebnih podatkov, za preučevanje vprašanj o pregledih, ki so jih neodvisno opravili nacionalni nadzorni organi držav članic, ali o uveljavljanju pravice do dostopa, ter za pripravo usklajenih predlogov, da bi za nastale težave našli skupne rešitve.

4.   Če skupni nadzorni organ ugotovi kakršno koli kršitev določb tega sklepa pri shranjevanju, obdelavi ali uporabi osebnih podatkov, direktorju posreduje pritožbe, ki se mu zdijo potrebne, in zahteva odgovor v določenem roku. Direktor o celotnem postopku obvešča upravni odbor. Če skupni nadzorni organ ni zadovoljen z odgovorom, ki ga je na njegovo pritožbo podal direktor, zadevo predloži upravnemu odboru.

5.   Skupni nadzorni organ sodeluje z drugimi nadzornimi organi, kolikor je to potrebno za izpolnitev njegovih nalog ter kolikor to prispeva k enotni uporabi pravil in postopkov za obdelavo podatkov.

6.   Skupni nadzorni organ v rednih časovnih presledkih pripravlja poročila o svojih dejavnostih. Poročila se pošljejo Evropskemu parlamentu in Svetu. Upravni odbor ima možnost predložiti svoje pripombe, ki se priložijo poročilom.

Skupni nadzorni organ se odloči, ali bo poročilo o dejavnostih objavil, in v primeru objave opredeli tudi način objave.

7.   Skupni nadzorni organ sprejme svoj poslovnik z dvotretjinsko večino in ga predloži v odobritev Svetu. Svet odloča s kvalificirano večino.

8.   Skupni nadzorni organ ustanovi notranji odbor, ki ga sestavlja po en usposobljen predstavnik iz vsake države članice s pravico do glasovanja. Naloga odbora je, da z vsemi ustreznimi sredstvi preuči pritožbe na podlagi člena 32. Stranke lahko zahtevajo zaslišanje pred odborom, kjer jim lahko pomaga svetovalec. V tem okviru sprejete odločitve so za vse stranke dokončne.

9.   Skupni nadzorni organ lahko ustanovi tudi enega ali več drugih odborov, poleg notranjega odbora iz odstavka 8.

10.   S skupnim nadzornim organom se opravi posvetovanje glede tistega dela proračuna Europola, ki ga zadeva. Njegovo mnenje se priloži zadevnemu predlogu proračuna.

11.   Skupnemu nadzornemu organu pomaga sekretariat, katerega naloge so opredeljene v poslovniku.

Člen 35

Varnost podatkov

1.   Europol sprejme potrebne tehnične in organizacijske ukrepe za zagotovitev izvajanja tega sklepa. Ukrepi se štejejo za potrebne, kadar so prizadevanja za njihovo izpolnitev sorazmerna s ciljem, ki naj bi ga dosegli na področju varnosti.

2.   Pri avtomatski obdelavi podatkov v Europolu vsaka država članica in Europol izvajata ukrepe, da se:

| (a) | nepooblaščenim osebam onemogoči dostop do opreme za obdelavo podatkov, ki se uporablja za obdelavo osebnih podatkov (nadzor dostopa do opreme); |
| --- | --- |

(a)

nepooblaščenim osebam onemogoči dostop do opreme za obdelavo podatkov, ki se uporablja za obdelavo osebnih podatkov (nadzor dostopa do opreme);

| (b) | prepreči nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali odstranjevanje nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov); |
| --- | --- |

(b)

prepreči nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali odstranjevanje nosilcev podatkov (nadzor nosilcev podatkov);

| (c) | prepreči nepooblaščen vnos podatkov in nepooblaščeno preverjanje, spreminjanje ali brisanje shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja); |
| --- | --- |

(c)

prepreči nepooblaščen vnos podatkov in nepooblaščeno preverjanje, spreminjanje ali brisanje shranjenih osebnih podatkov (nadzor shranjevanja);

| (d) | prepreči uporaba sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov nepooblaščenim osebam, ki uporabljajo opremo za sporočanje podatkov (nadzor uporabnikov); |
| --- | --- |

(d)

prepreči uporaba sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov nepooblaščenim osebam, ki uporabljajo opremo za sporočanje podatkov (nadzor uporabnikov);

| (e) | osebam, ki so pooblaščene za uporabo sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov, zagotovi dostop le do tistih podatkov, ki so zajeti v njihovem pooblastilu za dostop (nadzor dostopa do podatkov); |
| --- | --- |

(e)

osebam, ki so pooblaščene za uporabo sistemov za avtomatsko obdelavo podatkov, zagotovi dostop le do tistih podatkov, ki so zajeti v njihovem pooblastilu za dostop (nadzor dostopa do podatkov);

| (f) | zagotovi, da je mogoče preveriti in ugotoviti, katerim organom se smejo poslati osebni podatki oziroma katerim organom so bili osebni podatki poslani z uporabo opreme za sporočanje podatkov (nadzor sporočanja); |
| --- | --- |

(f)

zagotovi, da je mogoče preveriti in ugotoviti, katerim organom se smejo poslati osebni podatki oziroma katerim organom so bili osebni podatki poslani z uporabo opreme za sporočanje podatkov (nadzor sporočanja);

| (g) | zagotovi, da je mogoče preveriti in ugotoviti, kateri osebni podatki so bili vneseni v sisteme za avtomatsko obdelavo podatkov ter kdaj so bili podatki vneseni in kdo jih je vnesel (nadzor vnosa); |
| --- | --- |

(g)

zagotovi, da je mogoče preveriti in ugotoviti, kateri osebni podatki so bili vneseni v sisteme za avtomatsko obdelavo podatkov ter kdaj so bili podatki vneseni in kdo jih je vnesel (nadzor vnosa);

| (h) | prepreči nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje osebnih podatkov med prenosom osebnih podatkov ali med pošiljanjem nosilcev podatkov (nadzor pošiljanja): |
| --- | --- |

(h)

prepreči nepooblaščeno branje, kopiranje, spreminjanje ali brisanje osebnih podatkov med prenosom osebnih podatkov ali med pošiljanjem nosilcev podatkov (nadzor pošiljanja):

| (i) | zagotovi, da je vgrajene sisteme v primeru prekinitve mogoče takoj ponovno usposobiti (obnovitev); |
| --- | --- |

(i)

zagotovi, da je vgrajene sisteme v primeru prekinitve mogoče takoj ponovno usposobiti (obnovitev);

| (j) | zagotovi, da funkcije sistema delujejo brezhibno, da se o pojavu napak v funkcijah nemudoma poroča (zanesljivost) in da shranjenih podatkov ni mogoče uničiti z okvaro sistema (celovitost). |
| --- | --- |

(j)

zagotovi, da funkcije sistema delujejo brezhibno, da se o pojavu napak v funkcijah nemudoma poroča (zanesljivost) in da shranjenih podatkov ni mogoče uničiti z okvaro sistema (celovitost).

POGLAVJE VI

ORGANIZACIJA

Člen 36

Organi Europola

Organi Europola so:

| (a) | upravni odbor; |
| --- | --- |

(a)

upravni odbor;

| (b) | direktor. |
| --- | --- |

(b)

direktor.

Člen 37

Upravni odbor

1.   Upravni odbor sestavljajo po en predstavnik vsake države članice in predstavnik Komisije. Vsak član upravnega odbora ima en glas. Vsakega člana upravnega odbora lahko zastopa nadomestni član; ob odsotnosti člana ima nadomestni član pravico glasovanja.

2.   Predsedujočega upravnega odbora in njegovega namestnika iz svojih vrst izberejo tri države članice, ki so skupaj pripravile osemnajstmesečni program Sveta. Mandat traja osemnajst mesecev, kolikor traja zadevni program Sveta. V tem obdobju predsedujoči v upravnem odboru ne nastopa več kot predstavnik svoje države članice. Predsedujoči v primeru zadržanosti po uradni dolžnosti nadomešča njegov namestnik.

3.   Predsedujoči je odgovoren za učinkovito delovanje upravnega odbora v okviru izvrševanja njegovih nalog iz odstavka 9, s posebnim poudarkom na strateških vprašanjih in najpomembnejših nalogah Europola iz člena 5(1).

4.   Predsedujočemu pomaga sekretariat upravnega odbora. Sekretariat zlasti:

| (a) | tesno in redno sodeluje pri organizaciji, usklajevanju in zagotavljanju skladnosti dejavnosti upravnega odbora. Predsedujočemu pod njegovo odgovornostjo in vodstvom pomaga pri iskanju rešitev; |
| --- | --- |

(a)

tesno in redno sodeluje pri organizaciji, usklajevanju in zagotavljanju skladnosti dejavnosti upravnega odbora. Predsedujočemu pod njegovo odgovornostjo in vodstvom pomaga pri iskanju rešitev;

| (b) | upravnemu odboru zagotavlja potrebno administrativno podporo za izvajanje njegovih nalog. |
| --- | --- |

(b)

upravnemu odboru zagotavlja potrebno administrativno podporo za izvajanje njegovih nalog.

5.   Direktor se udeležuje sestankov upravnega odbora, vendar nima pravice glasovanja.

6.   Člane upravnega odbora ali njihove namestnike in direktorja lahko spremljajo strokovnjaki.

7.   Upravni odbor se sestane vsaj dvakrat letno.

8.   Upravni odbor sprejema odločitve z dvotretjinsko večino članov, razen če v tem sklepu ni drugače določeno.

9.   Upravni odbor:

| (a) | sprejme strategijo za Europol, ki vključuje primerjalne kriterije, na podlagi katerih se oceni, ali so bili zastavljeni cilji uresničeni; |
| --- | --- |

(a)

sprejme strategijo za Europol, ki vključuje primerjalne kriterije, na podlagi katerih se oceni, ali so bili zastavljeni cilji uresničeni;

| (b) | spremlja direktorjevo uspešnost pri opravljanju nalog, vključno z izvajanjem odločitev upravnega odbora; |
| --- | --- |

(b)

spremlja direktorjevo uspešnost pri opravljanju nalog, vključno z izvajanjem odločitev upravnega odbora;

| (c) | sprejema odločitve ali izvedbene ukrepe v skladu s tem sklepom; |
| --- | --- |

(c)

sprejema odločitve ali izvedbene ukrepe v skladu s tem sklepom;

| (d) | na predlog direktorja in v soglasju s Komisijo sprejme izvedbena pravila, ki se uporabljajo za osebje Europola; |
| --- | --- |

(d)

na predlog direktorja in v soglasju s Komisijo sprejme izvedbena pravila, ki se uporabljajo za osebje Europola;

| (e) | v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (13) in po posvetovanju s Komisijo sprejme finančno uredbo in imenuje računovodjo; |
| --- | --- |

(e)

v skladu z Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2343/2002 z dne 19. novembra 2002 o okvirni finančni uredbi za organe iz člena 185 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi za splošni proračun Evropskih skupnosti (13) in po posvetovanju s Komisijo sprejme finančno uredbo in imenuje računovodjo;

| (f) | vzpostavi službo za notranjo revizijo in imenuje revizijsko osebje, ki je osebje Europola. Upravni odbor sprejme tudi nadaljnja izvedbena pravila v zvezi s službo za notranjo revizijo. Ta izvedbena pravila bi morala urejati predvsem izbor, razrešitev, naloge, obveznosti, pooblastila ter zaščitne ukrepe za zagotovitev neodvisnosti službe. Služba za notranjo revizijo je odgovorna izključno upravnemu odboru in ima dostop do vse dokumentacije, potrebne za izvajanje svojih nalog; |
| --- | --- |

(f)

vzpostavi službo za notranjo revizijo in imenuje revizijsko osebje, ki je osebje Europola. Upravni odbor sprejme tudi nadaljnja izvedbena pravila v zvezi s službo za notranjo revizijo. Ta izvedbena pravila bi morala urejati predvsem izbor, razrešitev, naloge, obveznosti, pooblastila ter zaščitne ukrepe za zagotovitev neodvisnosti službe. Služba za notranjo revizijo je odgovorna izključno upravnemu odboru in ima dostop do vse dokumentacije, potrebne za izvajanje svojih nalog;

| (g) | sprejme seznam najmanj treh kandidatov za mesto direktorja in namestnike direktorja ter ga predloži Svetu; |
| --- | --- |

(g)

sprejme seznam najmanj treh kandidatov za mesto direktorja in namestnike direktorja ter ga predloži Svetu;

| (h) | izvršuje vse druge naloge, ki mu jih dodeli Svet, zlasti v določbah za izvajanje tega sklepa; |
| --- | --- |

(h)

izvršuje vse druge naloge, ki mu jih dodeli Svet, zlasti v določbah za izvajanje tega sklepa;

| (i) | pripravi svoj poslovnik, vključno z določbami za zagotovitev neodvisnosti sekretariata. |
| --- | --- |

(i)

pripravi svoj poslovnik, vključno z določbami za zagotovitev neodvisnosti sekretariata.

10.   Upravni odbor vsako leto sprejme:

| (a) | osnutek ocene prihodkov in odhodkov, vključno z osnutkom kadrovskega načrta, ki se predloži Komisiji, ter končni proračun; |
| --- | --- |

(a)

osnutek ocene prihodkov in odhodkov, vključno z osnutkom kadrovskega načrta, ki se predloži Komisiji, ter končni proračun;

| (b) | po prejetem mnenju Komisije delovni program za prihodnje dejavnosti Europola, ob upoštevanju operativnih potreb držav članic ter posledic za proračun in osebje Europola; |
| --- | --- |

(b)

po prejetem mnenju Komisije delovni program za prihodnje dejavnosti Europola, ob upoštevanju operativnih potreb držav članic ter posledic za proračun in osebje Europola;

| (c) | splošno poročilo o dejavnostih Europola v preteklem letu, ki zajema tudi rezultate, dosežene pri prednostnih nalogah, ki jih je določil Svet. |
| --- | --- |

(c)

splošno poročilo o dejavnostih Europola v preteklem letu, ki zajema tudi rezultate, dosežene pri prednostnih nalogah, ki jih je določil Svet.

Ti dokumenti se predložijo Svetu v potrditev. Svet z njimi seznani tudi Evropski parlament.

11.   Upravni odbor v štirih letih od dne začetka uporabe tega sklepa, nato pa vsake štiri leta, naroči neodvisno zunanjo oceno izvajanja tega sklepa ter dejavnosti, ki jih opravlja Europol.

Upravni odbor v ta namen podeli posebna pooblastila.

Poročilo o oceni se pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji.

12.   Upravni odbor lahko odloči, da se ustanovijo delovne skupine. Pravila za ustanovitev in delovanje takšnih delovnih skupin določi v svojem poslovniku.

13.   Brez poseganja v člen 38(1) in (7) upravni odbor izvaja pooblastila v zvezi z direktorjem iz člena 39(3).

Člen 38

Direktor

1.   Europol vodi direktor, ki ga za obdobje štirih let imenuje Svet s kvalificirano večino s seznama najmanj treh kandidatov, ki ga predloži upravni odbor. Svet lahko na predlog upravnega odbora, ki je ocenil delo direktorja, enkrat podaljša direktorjev mandat za največ štiri leta.

2.   Direktorju pomagajo trije namestniki direktorja, ki so v skladu s postopkom iz odstavka 1 imenovani za obdobje štirih let z možnostjo enkratnega podaljšanja. Njihove naloge podrobneje opredeli direktor.

3.   Upravni odbor določi pravila o izbiri kandidatov za mesto direktorja ali namestnika direktorja, vključno s pravili za podaljšanje njihovega mandata. Preden začnejo veljati, ta pravila odobri Svet, ki odloča s kvalificirano večino.

4.   Direktor je odgovoren za:

| (a) | opravljanje nalog, dodeljenih Europolu; |
| --- | --- |

(a)

opravljanje nalog, dodeljenih Europolu;

| (b) | tekoče upravljanje; |
| --- | --- |

(b)

tekoče upravljanje;

| (c) | izvrševanje pooblastil v zvezi z osebjem in namestniki direktorja iz člena 39(3), brez poseganja v odstavka 2 in 7 tega člena; |
| --- | --- |

(c)

izvrševanje pooblastil v zvezi z osebjem in namestniki direktorja iz člena 39(3), brez poseganja v odstavka 2 in 7 tega člena;

| (d) | pripravo in izvajanje sklepov upravnega odbora in odzive na zahteve upravnega odbora; |
| --- | --- |

(d)

pripravo in izvajanje sklepov upravnega odbora in odzive na zahteve upravnega odbora;

| (e) | podporo predsedujočemu upravnega odbora pri pripravi sej upravnega odbora; |
| --- | --- |

(e)

podporo predsedujočemu upravnega odbora pri pripravi sej upravnega odbora;

| (f) | pripravo osnutka ocene prihodkov in odhodkov, vključno z osnutkom kadrovskega načrta, in osnutek delovnega programa; |
| --- | --- |

(f)

pripravo osnutka ocene prihodkov in odhodkov, vključno z osnutkom kadrovskega načrta, in osnutek delovnega programa;

| (g) | pripravo poročila iz člena 37(10)(c); |
| --- | --- |

(g)

pripravo poročila iz člena 37(10)(c);

| (h) | izvrševanje proračuna Europola; |
| --- | --- |

(h)

izvrševanje proračuna Europola;

| (i) | redno obveščanje upravnega odbora o izvajanju prednostnih nalog, ki jih je določil Svet, ter o zunanjih odnosih Europola; |
| --- | --- |

(i)

redno obveščanje upravnega odbora o izvajanju prednostnih nalog, ki jih je določil Svet, ter o zunanjih odnosih Europola;

| (j) | uvedbo in izvajanje – v sodelovanju z upravnim odborom – učinkovitega postopka za spremljanje in ocenjevanje uspešnosti Europola pri doseganju zastavljenih ciljev. Direktor redno poroča upravnemu odboru o rezultatih spremljanja; |
| --- | --- |

(j)

uvedbo in izvajanje – v sodelovanju z upravnim odborom – učinkovitega postopka za spremljanje in ocenjevanje uspešnosti Europola pri doseganju zastavljenih ciljev. Direktor redno poroča upravnemu odboru o rezultatih spremljanja;

| (k) | opravljanje vseh drugih nalog, ki so mu dodeljene s tem sklepom. |
| --- | --- |

(k)

opravljanje vseh drugih nalog, ki so mu dodeljene s tem sklepom.

5.   Direktor glede opravljanja svojih dolžnosti odgovarja upravnemu odboru.

6.   Direktor je pravni zastopnik Europola.

7.   Direktor in njegovi namestniki se lahko razrešijo s sklepom Sveta, ki ga Svet sprejme s kvalificirano večino po tem, ko prejme mnenje upravnega odbora. Upravni odbor določi pravila, ki jih je treba v teh primerih uporabljati. Ta pravila pred začetkom njihove veljavnosti odobri Svet, ki odloča s kvalificirano večino.

Člen 39

Osebje

1.   Za direktorja, namestnike direktorja in osebje Europola, zaposlene po dnevu začetka uporabe tega sklepa, se uporabljajo Kadrovski predpisi za uradnike Evropskih skupnosti in Pogoji za zaposlitev drugih uslužbencev Evropskih skupnosti (v nadaljnjem besedilu „Kadrovski predpisi“ in „Pogoji za zaposlitev“), določeni v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (14), ter pravila, ki so jih skupaj sprejele institucije Evropskih skupnosti za izvajanje teh kadrovskih predpisov in pogojev za zaposlitev.

2.   Europol se za namene izvajanja Kadrovskih predpisov in Pogojev za zaposlitev šteje za agencijo v smislu člena 1a(2) Kadrovskih predpisov.

3.   Europol glede svojega osebja in direktorja v skladu s členoma 37(13) in 38(4)(c) tega sklepa izvršuje pooblastila, ki so na podlagi Kadrovskih predpisov prenesena na organ za imenovanje, na podlagi Pogojev za zaposlitev pa na organ za sklepanje pogodb.

4.   Osebje Europola sestavljajo začasni in/ali pogodbeni uslužbenci. Če namerava direktor odobriti sklepanje pogodb za nedoločen čas, je za to vsako leto potrebno soglasje upravnega odbora. Upravni odbor odloča o tem, katera začasna delovna mesta, predvidena v kadrovskem načrtu, lahko zasede le osebje, zaposleno pri pristojnih organih držav članic. Osebje, ki zasede ta delovna mesta, so začasni uradniki po členu 2(a) Pogojev za zaposlitev in se jim lahko ponudi le pogodbe za določen čas, ki se lahko enkrat podaljšajo za določen čas.

5.   Države članice lahko Europolu dodelijo nacionalne strokovnjake. Upravni odbor sprejme potrebne izvedbene ureditve za ta namen.

6.   Europol za obdelavo osebnih podatkov o osebju Europola uporablja načela Uredbe (ES) št. 45/2001.

POGLAVJE VII

ZADEVE, POVEZANE S TAJNOSTJO

Člen 40

Tajnost

1.   Europol in države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za varstvo tajnih informacij, ki jih pridobi Europol ali ki so z njim izmenjane na podlagi tega sklepa. V ta namen Svet s kvalificirano večino in po posvetovanju z Evropskim parlamentom sprejme ustrezna pravila o varovanju tajnosti, ki jih pripravi upravni odbor. Ta pravila vsebujejo določbe za primere, v katerih Europol lahko izmenjuje informacije s tretjimi strankami, ob upoštevanju zahteve po varovanju tajnosti.

2.   Kadar namerava Europol posameznikom zaupati občutljivo nalogo, države članice na zahtevo direktorja opravijo varnostno preverjanje svojih državljanov v skladu z nacionalnimi določbami ter si v ta namen nudijo medsebojno pomoč. Organ, ki je pristojen v skladu z nacionalnimi določbami, obvesti Europol le o rezultatih varnostnega preverjanja. Ti rezultati so za Europol zavezujoči.

3.   Vsaka država članica in Europol lahko obdelavo podatkov v Europolu zaupata le tistim osebam, ki so opravile posebno usposabljanje in bile varnostno preverjene. Upravni odbor sprejme pravila za varnostno preverjanje osebja Europola. Direktor redno obvešča upravni odbor o stanju varnostnega preverjanja osebja Europola.

Člen 41

Obveznost nerazkrivanja in varovanje tajnosti

1.   Člani upravnega odbora, direktor, namestniki direktorja, uslužbenci Europola in uradniki za zvezo se vzdržijo vseh dejanj in izražanja mnenj, ki bi lahko škodovala Europolu ali ogrožala njegove dejavnosti.

2.   Člani upravnega odbora, direktor, namestniki direktorja, uslužbenci Europola in uradniki za zvezo ter vse druge osebe, ki jih posebej obvezujeta nerazkrivanje ali varovanje tajnosti, nepooblaščeni osebi ali javnosti ne smejo razkriti nobenih dejstev ali informacij, s katerimi se seznanijo med opravljanjem svojih dolžnosti ali izvajanjem svojih dejavnosti. To ne velja za dejstva ali informacije, ki so preveč nepomembnega značaja, da bi se zanje zahtevala tajnost. Obveznost nerazkrivanja in varovanja tajnosti velja tudi po izteku dolžnosti ali delovnega razmerja ali po prenehanju dejavnosti. Europol uradno obvesti o posebni obveznosti iz prvega stavka in na pravne posledice vsake kršitve. Takšno uradno obvestilo se pisno zabeleži.

3.   Člani upravnega odbora, direktor, namestniki direktorja, uslužbenci Europola in uradniki za zvezo ter druge osebe, za katere velja obveznost iz odstavka 2, ne smejo brez navodil direktorja – oziroma, če gre za direktorja, brez navodil upravnega odbora – predložiti dokazov na sodišču ali izven njega ali dajati kakršnih koli izjav o kakršnih koli dejstvih ali informacijah, s katerimi se seznanijo med opravljanjem svojih dolžnosti ali izvajanjem svojih dejavnosti.

Upravni odbor oziroma direktor navežeta stike s sodnim organom ali katerim koli pristojnim organom, da se zagotovi sprejetje potrebnih ukrepov po nacionalni zakonodaji, ki se uporablja za organ, s katerim se navezuje stik.

S takimi ukrepi se lahko prilagodijo postopki za predložitev dokazov, da se zagotovi tajnost informacij, ali – če nacionalna zakonodaja to dovoljuje – zavrne vsako sporočanje v zvezi z informacijami, če je to nujno potrebno za zaščito interesov Europola ali države članice.

Če zakonodaja države članice predvideva pravico do zavrnitve predložitve dokazov, potrebujejo osebe iz odstavka 2, ki morajo dokaze predložiti, za predložitev dovoljenje. Dovoljenje odobri direktor, za dokaze, ki jih mora predložiti direktor, pa upravni odbor. Če je uradnik za zvezo pozvan, da predloži dokaze v zvezi z informacijami, ki jih dobi od Europola, se tako dovoljenje izda po tem, ko prejme soglasje države članice, odgovorne za zadevnega uradnika. Obveznost pridobitve dovoljenja za predložitev dokazov velja tudi po izteku dolžnosti ali delovnega razmerja ali po prenehanju dejavnosti.

Če poleg tega obstaja možnost, da bi dokazi lahko zajemali tudi informacije in izsledke, ki jih je država članica sporočila Europolu ali ki se očitno nanašajo na državo članico, se stališče navedene države članice v zvezi z dokazi pridobi pred izdajo dovoljenja.

Dovoljenje za predložitev dokazov se lahko zavrne samo, če je to potrebno za zaščito prevladujočih interesov Europola ali države članice oziroma držav, ki potrebujejo zaščito.

4.   Vsaka država članica obravnava kršitev obveznosti nerazkrivanja ali varovanja tajnosti iz odstavkov 2 in 3 kot kršitev obveznosti, ki jih določa njeno pravo o uradnih ali poklicnih tajnostih ali njeni predpisi o varstvu tajnega gradiva.

Vsaka država članica zagotovi, da se zadevna pravila in predpisi uporabljajo tudi za njene uslužbence, ki so pri svojem delu v stikih z Europolom.

POGLAVJE VIII

PRORAČUNSKE DOLOČBE

Člen 42

Proračun

1.   Prihodke Europola brez poseganja v druge vrste dohodkov sestavlja subvencija Skupnosti, ki je od dne začetka uporabe tega sklepa vključena v splošni proračun Evropske unije (oddelek Komisija). Financiranje Europola odobrita Evropski parlament in Svet (v nadaljnjem besedilu „proračunski organ“), kakor je predvideno v Medinstitucionalnem sporazumu z dne 17. maja 2006 med Evropskim Parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (15).

2.   Odhodki Europola vključujejo stroške za osebje, administrativne, infrastrukturne in operativne stroške.

3.   Direktor pripravi osnutek ocene prihodkov in odhodkov Europola za naslednje proračunsko leto, vključno z osnutkom kadrovskega načrta, in ga pošlje upravnemu odboru. Osnutek kadrovskega načrta vsebuje stalna in začasna delovna mesta, navaja dodeljene nacionalne strokovnjake ter število, stopnjo in kategorijo osebja, zaposlenega pri Europolu v zadevnem proračunskem letu.

4.   Prihodki in odhodki morajo biti uravnoteženi.

5.   Upravni odbor sprejme osnutek ocene prihodkov in odhodkov, vključno z osnutkom kadrovskega načrta, ki ga spremlja osnutek delovnega programa, in jih do 31. marca vsakega leta pošlje Komisiji. Če ima Komisija pripombe na osnutek načrta, o tem obvesti upravni odbor v 30 dneh po prejemu osnutka načrta.

6.   Komisija predloži načrt, skupaj s predhodnim predlogom splošnega proračuna Evropske unije, proračunskemu organu.

7.   Na podlagi tega načrta Komisija v predhodni predlog splošnega proračuna Evropske unije vključi sredstva, za katere meni, do so potrebna za kadrovski načrt, in znesek subvencije, ki bremeni ta proračun, ter ga predloži proračunskemu organu v skladu s členom 272 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti.

8.   Proračunski organ s sprejemom splošnega proračuna Evropske unije odobri dodelitev subvencije Europolu in kadrovski načrt.

9.   Upravni odbor sprejme proračun in kadrovski načrt Europola. Proračun in kadrovski načrt Europola sta dokončna, ko je dokončno sprejet splošni proračun Evropske unije. Po potrebi se ustrezno prilagodita s sprejetjem revidiranega proračuna.

10.   Vse spremembe proračuna, vključno s kadrovskim načrtom, se izvedejo v skladu s postopkom iz odstavkov 5 do 9.

11.   Upravni odbor čim prej obvesti proračunski organ o tem, da namerava izvesti projekt, ki bi lahko imel znatne finančne posledice za financiranje proračuna; to zlasti velja za vse projekte, ki se nanašajo na premoženje, kot je najem ali nakup zgradb. O tem obvesti Komisijo. Kadar ena od vej proračunskega organa sporoči, da namerava podati mnenje, to mnenje posreduje upravnemu odboru v šestih tednih od datuma, ko je upravni odbor obvestil proračunski organ o projektu.

Člen 43

Izvrševanje in nadzor proračuna

1.   Proračun Europola izvršuje direktor.

2.   Računovodja Europola najpozneje do 28. februarja po vsakem proračunskem letu predloži računovodji Komisije začasne zaključne račune, skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za navedeno proračunsko leto. Računovodja Komisije začasne zaključne račune institucij in decentraliziranih organov konsolidira v skladu s členom 128 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti (16).

3.   Računovodja Komisije najpozneje do 31. marca po vsakem proračunskem letu predloži Računskemu sodišču začasne zaključne račune Europola, skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za navedeno proračunsko leto. Poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za navedeno proračunsko leto se posreduje tudi Evropskemu parlamentu in Svetu.

4.   Direktor po prejemu pripomb Računskega sodišča v skladu s členom 129 Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002 o začasnih zaključnih računih Europola na lastno odgovornost pripravi končne zaključne račune in jih predloži upravnemu odboru, da poda mnenje.

5.   Upravni odbor poda mnenje o končnih zaključnih računih Europola.

6.   Direktor najpozneje do 1. julija po vsakem proračunskem letu pošlje Evropskemu parlamentu, Svetu, Komisiji in Računskemu sodišču končne zaključne račune, skupaj z mnenjem upravnega odbora.

7.   Končni zaključni računi se objavijo.

8.   Direktor najpozneje do 30. septembra odgovori na pripombe Računskega sodišča. Kopijo odgovora pošlje tudi upravnemu odboru.

9.   Direktor Evropskemu parlamentu na njegovo zahtevo predloži vse informacije, potrebne za nemoteno uporabo postopka razrešnice za zadevno proračunsko leto, kakor je določeno v členu 146(3) Uredbe (ES, Euratom) št. 1605/2002.

10.   Evropski parlament ob upoštevanju priporočila Sveta, ki odloča s kvalificirano večino, do 30. aprila leta N + 2 direktorju podeli razrešnico glede izvrševanja proračuna za leto N.

Člen 44

Finančna uredba

Upravni odbor po posvetovanju s Komisijo sprejme finančno uredbo, ki se uporablja za Europol. Ta finančna uredba ne sme odstopati od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, razen če je to posebej potrebno za delovanje Europola. Za sprejetje vseh pravil, ki odstopajo od Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002, je potrebno predhodno soglasje Komisije. O takih odstopanjih se obvesti proračunski organ.

POGLAVJE IX

DRUGE DOLOČBE

Člen 45

Pravila o dostopu do Europolovih dokumentov

Upravni odbor sprejme na predlog direktorja najpozneje šest mesecev po dnevu začetka uporabe tega sklepa pravila o dostopu do Europolovih dokumentov, pri tem pa upošteva načela in omejitve, določene z Uredbo (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (17).

Člen 46

Tajne informacije EU

Europol v zvezi s tajnimi informacijami EU uporablja načela in minimalne standarde varovanja tajnosti iz Sklepa Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (18).

Člen 47

Jeziki

1.   Za Europol se uporablja Uredba št. 1 z dne 15. aprila 1958 o določitvi jezikov, ki se uporabljajo v Evropski gospodarski skupnosti (19).

2.   Upravni odbor s soglasjem odloči o notranji jezikovni ureditvi Europola.

3.   Prevode, potrebne za delo Europola, zagotovi Prevajalski center za organe Evropske unije (20).

Člen 48

Obveščanje Evropskega parlamenta

Predsedstvo Sveta, predsedujoči upravnega odbora in direktor nastopijo pred Evropskim parlamentom na njegovo zahtevo, da bi razpravljali o zadevah v zvezi z Europolom, pri čemer se upošteva obveznost nerazkrivanja in varovanja tajnosti.

Člen 49

Boj proti goljufijam

Pravila, določena v Uredbi (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, k jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (21), se uporabljajo za Europol. Najpozneje šest mesecev po dnevu začetka uporabe tega sklepa sprejme upravni odbor na predlog direktorja potrebne izvedbene ukrepe, ki lahko iz preiskav OLAFA izključijo operativne podatke.

Člen 50

Sporazum o sedežu

Potrebni dogovori glede namestitve, ki jo je treba Europolu zagotoviti v državi sedeža, in prostorov, ki mu jih navedena država da na voljo, ter posebna pravila, ki se v državi Europolovega sedeža uporabljajo za direktorja, člane upravnega odbora, namestnike direktorja, uslužbence Europola in njihove družinske člane, se določijo v sporazumu o sedežu, ki se po odobritvi upravnega odbora sklene med Europolom in Kraljevino Nizozemsko.

Člen 51

Privilegiji in imunitete

1.   Za direktorja in namestnike direktorja ter za osebje Europola se uporabljata Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti in posebna uredba, ki se sprejme na podlagi člena 16 Protokola o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

2.   Za Europol se uporablja Protokol o privilegijih in imunitetah Evropskih skupnosti.

3.   Kraljevina Nizozemska in druge države članice se dogovorijo, da uradniki za zvezo, ki jih pošljejo druge države članice, in njihovi družinski člani uživajo take privilegije in imunitete, kot so potrebni za ustrezno opravljanje nalog uradnikov za zvezo pri Europolu.

Člen 52

Odgovornost za nepooblaščeno ali nepravilno obdelavo podatkov

1.   Vsaka država članica je v skladu z nacionalno zakonodajo odgovorna za vso škodo, povzročeno posamezniku, ki je posledica pravnih ali dejanskih napak v podatkih, shranjenih ali obdelanih v Europolu. Oškodovanec lahko vloži tožbo za povračilo škode samo proti državi članici, v kateri se je zgodil dogodek, zaradi katerega je bila škoda povzročena, in sicer na sodišču, ki je pristojno v skladu z nacionalno zakonodajo te države članice. Država članica se ne sme sklicevati na to, da je nepravilne podatke posredovala druga država članica ali Europol, da bi se izognila lastni odgovornosti nasproti oškodovancu v skladu s svojo nacionalno zakonodajo.

2.   Če so pravne ali dejanske napake posledica napačnega sporočanja podatkov ali neizpolnjevanja obveznosti iz tega sklepa s strani ene ali več držav članic ali posledica nepooblaščenega ali nepravilnega shranjevanja ali obdelave s strani Europola, so Europol ali druge zadevne države članice zavezane, da na zahtevo povrnejo zneske, ki so bili na podlagi odstavka 1 izplačani kot odškodnina, razen če je podatke uporabila država članica, na ozemlju katere je bila povzročena škoda, s kršitvijo tega sklepa.

3.   Vsak spor med državo članico, ki je izplačala odškodnino na podlagi odstavka 1, in Europolom ali drugo državo članico glede upravičenosti samega povračila ali zneska povračila se predloži upravnemu odboru, ki o zadevi odloči z dvotretjinsko večino.

Člen 53

Druge vrste odgovornosti

1.   Pogodbeno odgovornost Europola ureja pravo, ki se uporablja za posamezno pogodbo.

2.   V primeru nepogodbene odgovornosti je Europol neodvisno od morebitne odgovornosti iz člena 52 zavezan k povrnitvi vse škode, ki nastane po krivdi njegovih organov ali njegovega osebja pri opravljanju nalog, če jim je to krivdo možno pripisati, in sicer ne glede na razlike v postopkih za odškodnino, ki jih določajo zakonodaje držav članic.

3.   Oškodovanec ima pravico zahtevati, da se Europol vzdrži vložitve tožbe ali da tožbo umakne.

4.   Nacionalna sodišča držav članic, pristojna za reševanje sporov, ki se nanašajo na odgovornost Europola iz tega člena, se določijo na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (22).

Člen 54

Odgovornost glede sodelovanja Europola v skupnih preiskovalnih enotah

1.   Država članica, na ozemlju katere je osebje Europola, ki v skladu s členom 6 deluje v tej državi članici, med sodelovanjem pri izvajanju operativnih ukrepov povzročilo škodo, tako škodo povrne pod enakimi pogoji, kot če bi škodo povzročili njeni uradniki.

2.   Če zadevna država članica ne pristane na drugačno rešitev, Europol v celoti povrne vse zneske, ki jih je država članica plačala oškodovancem ali osebam, ki so v imenu oškodovancev upravičene do povračila škode iz odstavka 1. Vsak spor med to državo članico in Europolom glede upravičenosti samega povračila ali zneska povračila se predloži upravnemu odboru, ki odloči o zadevi.

POGLAVJE X

PREHODNE DOLOČBE

Člen 55

Splošno pravno nasledstvo

1.   Ta sklep ne vpliva na veljavnost sporazumov, ki jih je pred dnem začetka uporabe tega sklepa sklenil Europol, kot je bil ustanovljen s Konvencijo o Europolu.

2.   Odstavek 1 se uporablja zlasti za Sporazum o sedežu, sklenjen na podlagi člena 37 Konvencije o Europolu, sporazume med Kraljevino Nizozemsko in drugimi državami članicami, sklenjene na podlagi člena 41(2) Konvencije o Europolu, in za vse mednarodne sporazume, vključno z njihovimi določbami o izmenjavi informacij, ter za pogodbe, obveznosti in premoženje, ki ga je pridobil Europol, kot je bil ustanovljen s Konvencijo o Europolu.

Člen 56

Direktor in namestniki direktorja

1.   Direktor in namestniki direktorja, imenovani na podlagi člena 29 Konvencije o Europolu, so za preostalo obdobje svojega mandata direktor in namestniki direktorja v smislu člena 38 tega sklepa. Če se njihov mandat izteče pred potekom enega leta po dnevu začetka uporabe tega sklepa, se avtomatično podaljša na eno leto po dnevu začetka uporabe tega sklepa.

2.   V primeru, da direktor oziroma eden ali več namestnikov direktorja ne želi ali ne more ravnati v skladu z odstavkom 1, upravni odbor imenuje začasnega direktorja ali začasnega(-e) namestnika(-e) direktorja za obdobje največ osemnajst mesecev, dokler ne opravi imenovanj iz člena 38(1) in (2).

Člen 57

Osebje

1.   Z odstopanjem od člena 39 vse pogodbe o zaposlitvi, ki jih je sklenil Europol, kot je bil ustanovljen s Konvencijo o Europolu, in ki veljajo na dan začetka uporabe tega sklepa, veljajo še naprej do dne njihovega izteka, vendar jih po dnevu začetka uporabe tega sklepa ni mogoče več podaljšati na podlagi Kadrovskih predpisov Europola (23).

2.   Vsem članom osebja, zaposlenim po pogodbah iz odstavka 1, se zagotovi možnost, da sklenejo pogodbe za začasne uslužbence iz člena 2(a) Pogojev za zaposlitev v različnih razredih, kot so predvideni v kadrovskem načrtu, ali pogodbe za pogodbene uslužbence iz člena 3a Pogojev za zaposlitev.

V ta namen izvede organ za sklepanje pogodb po dnevu začetka veljavnosti in v dveh letih po dnevu začetka uporabe tega sklepa notranji izbirni postopek, ki bo omejen na osebje, ki je na dan začetka uporabe tega sklepa v pogodbenem razmerju z Europolom, da se preverijo sposobnosti, učinkovitost in integriteta osebja, ki naj bi ga zaposlili.

Uspešnim kandidatom bo glede na vrsto in zahtevnost opravljanih nalog ponujena pogodba za začasne uslužbence ali pogodba za pogodbene uslužbence za obdobje, ki bo vsaj enako preostalemu obdobju iz pogodbe, sklenjene pred dnem začetka uporabe tega sklepa.

3.   Če je Europol pred dnem začetka uporabe tega sklepa sklenil drugo pogodbo za določen čas in je osebje pogodbo za začasne uslužbence ali pogodbo za pogodbene uslužbence sprejelo pod pogoji iz tretjega pododstavka odstavka 2, se lahko skladu z določbami člena 39(4) vsako nadaljnje podaljšanje pogodbe sklene le za nedoločen čas.

4.   Če je Europol pred dnem začetka uporabe tega sklepa sklenil pogodbo za nedoločen čas in je osebje pogodbo za začasne uslužbence ali pogodbene uslužbence sprejelo pod pogoji iz tretjega pododstavka odstavka 2, se v skladu s prvim odstavkom člena 8 in členom 85(1) Pogojev za zaposlitev taka pogodba sklene za nedoločen čas.

5.   Kadrovski predpisi Europola in drugi ustrezni instrumenti se še naprej uporabljajo za člane osebja, ki niso zaposleni v skladu z odstavkom 2. Z odstopanjem od poglavja 5 Kadrovskih predpisov Europola se za osebje Europola uporablja odstotek letne prilagoditve prejemkov, ki ga določi Svet v skladu s členom 65 Kadrovskih predpisov.

Člen 58

Proračun

1.   Postopek razrešnice v zvezi s proračuni, odobrenimi na podlagi člena 35(5) Konvencije o Europolu, se izvede v skladu s pravili iz člena 36(5) Konvencije o Europolu in finančnimi predpisi, sprejetimi na podlagi člena 35(9) Konvencije o Europolu.

2.   Pri izvajanju postopka razrešnice iz odstavka 1:

| (a) | Skupni revizijski odbor še naprej deluje na podlagi postopkov iz člena 36 Konvencije o Europolu, da bi izvedel postopek razrešnice v zvezi z zaključnim računom za leto pred dnem začetka uporabe tega sklepa. Postopki razrešnice iz Konvencije o Europolu se uporabljajo, kolikor je to za ta namen potrebno; |
| --- | --- |

(a)

Skupni revizijski odbor še naprej deluje na podlagi postopkov iz člena 36 Konvencije o Europolu, da bi izvedel postopek razrešnice v zvezi z zaključnim računom za leto pred dnem začetka uporabe tega sklepa. Postopki razrešnice iz Konvencije o Europolu se uporabljajo, kolikor je to za ta namen potrebno;

| (b) | upravni odbor iz člena 36 tega sklepa lahko odloča o spremembi nalog, ki sta jih na podlagi Konvencije o Europolu prej opravljala finančni nadzornik in finančni odbor. |
| --- | --- |

(b)

upravni odbor iz člena 36 tega sklepa lahko odloča o spremembi nalog, ki sta jih na podlagi Konvencije o Europolu prej opravljala finančni nadzornik in finančni odbor.

3.   Vsi odhodki, ki izhajajo iz zavez Europola, sprejetih v skladu s finančnimi predpisi, sprejetimi na podlagi člena 35(9) Konvencije o Europolu pred dnem začetka uporabe tega sklepa, in ki v tem času še niso bili plačani, se plačajo na način iz odstavka 4.

4.   Pred iztekom dvanajstmesečnega obdobja po dnevu začetka uporabe tega sklepa upravni odbor določi višino zneska, ki krije odhodke iz odstavka 3. Ustrezni znesek, ki se ga financira iz zbranega presežka proračunov, odobrenih na podlagi člena 35(5) Konvencije o Europolu, se prenese v prvi proračun, določen s tem sklepom, in predstavlja namenske prihodke za kritje teh odhodkov.

Če presežki ne zadostujejo za kritje odhodkov iz odstavka 3, države članice zagotovijo potrebno financiranje v skladu s postopki iz Konvencije o Europolu.

5.   Preostanek presežkov proračunov, odobrenih na podlagi člena 35(5) Konvencije o Europolu, se vrne državam članicam. Znesek, ki se izplača vsaki državi članici, se izračuna na podlagi letnih prispevkov držav članic v proračun Europola, določenih na podlagi člena 35(2) Konvencije o Europolu.

Plačilo se izvrši v treh mesecih po tem, ko je bil določen znesek, ki krije odhodke iz odstavka 3, in so zaključeni postopki razrešnice v zvezi s proračuni, odobrenimi na podlagi člena 35(5) Konvencije o Europolu.

Člen 59

Ukrepi, ki jih je treba pripraviti in sprejeti pred dnem začetka uporabe tega sklepa

1.   Upravni odbor, ustanovljen na podlagi Konvencije o Europolu, direktor, imenovan na podlagi Konvencije o Europolu, in skupni nadzorni organ, ustanovljen na podlagi Konvencije o Europolu, pripravijo sprejetje instrumentov, ki določijo naslednje:

| (a) | pravila glede pravic in obveznosti uradnikov za zvezo iz člena 9(5); |
| --- | --- |

(a)

pravila glede pravic in obveznosti uradnikov za zvezo iz člena 9(5);

| (b) | pravila, ki veljajo za analitične delovne datoteke iz tretjega pododstavka člena 14(1); |
| --- | --- |

(b)

pravila, ki veljajo za analitične delovne datoteke iz tretjega pododstavka člena 14(1);

| (c) | pravila v zvezi z odnosi Europola iz člena 26(1)(b); |
| --- | --- |

(c)

pravila v zvezi z odnosi Europola iz člena 26(1)(b);

| (d) | izvedbena pravila, ki se uporabljajo za osebje Europola iz člena 37(9)(d); |
| --- | --- |

(d)

izvedbena pravila, ki se uporabljajo za osebje Europola iz člena 37(9)(d);

| (e) | pravila o izbiri in razrešitvi direktorja in njegovih namestnikov iz člena 38(3) in (7); |
| --- | --- |

(e)

pravila o izbiri in razrešitvi direktorja in njegovih namestnikov iz člena 38(3) in (7);

| (f) | pravila o varovanju tajnosti iz člena 40(1); |
| --- | --- |

(f)

pravila o varovanju tajnosti iz člena 40(1);

| (g) | finančno uredbo iz člena 44; |
| --- | --- |

(g)

finančno uredbo iz člena 44;

| (h) | vse druge instrumente, ki so potrebni za pripravo uporabe tega sklepa. |
| --- | --- |

(h)

vse druge instrumente, ki so potrebni za pripravo uporabe tega sklepa.

2.   Za namene sprejetja ukrepov iz odstavka 1(a), (d), (e), (g) in (h) je upravni odbor sestavljen, kakor je določeno v členu 37(1). Upravni odbor sprejme te ukrepe v skladu s postopki, navedenimi v določbah odstavka 1(a), (d), (e) in (g) tega člena.

Svet sprejme ukrepe iz odstavka 1(b), (c) in (f) v skladu s postopkom, navedenim v določbah odstavka 1(b), (c) in (f).

Člen 60

Finančni ukrepi in odločitve, ki jih je treba sprejeti pred dnem začetka uporabe tega sklepa

1.   Upravni odbor v sestavi iz člena 37(1) sprejme vse finančne ukrepe in odločitve, ki so potrebni za uporabo novega finančnega okvira.

2.   Ukrepi in odločitve iz odstavka 1 se sprejmejo v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2343/2002 in med drugim vključujejo naslednje:

| (a) | pripravo in sprejetje vseh ukrepov in odločitev iz člena 42 v zvezi s prvim proračunskim letom po dnevu začetka uporabe tega sklepa; |
| --- | --- |

(a)

pripravo in sprejetje vseh ukrepov in odločitev iz člena 42 v zvezi s prvim proračunskim letom po dnevu začetka uporabe tega sklepa;

| (b) | imenovanje računovodje iz člena 37(9)(e) do 15. novembra v letu pred prvim proračunskim letom po dnevu začetka uporabe tega sklepa; |
| --- | --- |

(b)

imenovanje računovodje iz člena 37(9)(e) do 15. novembra v letu pred prvim proračunskim letom po dnevu začetka uporabe tega sklepa;

| (c) | vzpostavitev službe za notranjo revizijo iz člena 37(9)(f). |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev službe za notranjo revizijo iz člena 37(9)(f).

3.   Operacije v prvem proračunskem letu po dnevu začetka uporabe tega sklepa odobri direktor, imenovan v skladu s členom 29 Konvencije o Europolu, od 15. novembra v letu pred prvim proračunskim letom po dnevu začetka uporabe tega sklepa. Direktor lahko od tega datuma dalje po potrebi tudi prenese pristojnosti odredbodajalca. Pri izvajanju nalog odredbodajalca se spoštujejo zahteve Uredbe (ES, Euratom) št. 2343/2002.

4.   Predhodno preverjanje operacij v prvem proračunskem letu po dnevu začetka uporabe tega sklepa opravi finančni nadzornik iz člena 27(3) Konvencije o Europolu, in sicer v obdobju od 15. novembra do 31. decembra v letu pred prvim proračunskim letom po dnevu začetka uporabe tega sklepa. Finančni nadzornik to funkcijo opravlja v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 2343/2002.

5.   Del prehodnih stroškov Europola za pripravo novega finančnega okvira od leta pred prvim proračunskim letom po dnevu začetka uporabe tega sklepa krije splošni proračun Evropske unije. Financiranje teh stroškov ima lahko obliko donacije Skupnosti.

POGLAVJE XI

KONČNE DOLOČBE

Člen 61

Prenos

Države članice zagotovijo, da je njihova nacionalna zakonodaja skladna s tem sklepom od dne njegovega začetka uporabe.

Člen 62

Nadomestitev

Ta sklep od dne svojega začetka uporabe nadomešča Konvencijo o Europolu ter Protokol o privilegijih in imunitetah Europola, članov njegovih organov, namestnikov direktorja in uslužbencev Europola.

Člen 63

Razveljavitev

Če ni drugače določeno v tem sklepu, se vsi ukrepi za izvajanje Konvencije o Europolu razveljavijo z učinkom od dne začetka uporabe tega sklepa.

Člen 64

Začetek veljavnosti in uporabe

1.   Ta sklep začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 1. januarja 2010 oziroma od dne začetka uporabe uredbe iz člena 51(1), pri čemer se upošteva poznejši datum.

Vendar pa se drugi pododstavek člena 57(2) in členi 59, 60 in 61 uporabljajo od dne začetka veljavnosti tega sklepa.

V Luxembourgu, 6. aprila 2009

Za Svet

Predsednik

J. POSPÍŠIL

---

(1)  Mnenje z dne 17. januarja 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL C 316, 27.11.1995, str. 1.

2

(3)  UL L 63, 6.3.2002, str. 1.

3

(4)  UL L 256, 1.10.2005, str. 63.

4

(5)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

5

(6)  UL L 185, 16.7.2005, str. 35.

6

(7)  UL L 162, 20.6.2002, str. 1.

7

(8)  UL C 197, 12.7.2000, str. 3.

8

(9)  UL C 24, 23.1.1998, str. 2.

9

(10)  Sklep Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 136, 31.5.1999, str. 20).

10

(11)  Uredba Sveta (ES) št. 2007/2004 z dne 26. oktobra 2004 o ustanovitvi Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (UL L 349, 25.11.2004, str. 1).

11

(12)  Uredba (ES) št. 1920/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o Evropskem centru za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami (UL L 376, 27.12.2006, str. 1).

12

(13)  UL L 357, 31.12.2002, str. 72.

13

(14)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

14

(15)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

15

(16)  UL L 248, 16.9.2002, str. 1.

16

(17)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

17

(18)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.

18

(19)  UL 17, 6.10.1958, str. 385/58.

19

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 2965/94 z dne 28. novembra 1994 o ustanovitvi Prevajalskega centra za organe Evropske unije (UL L 314, 7.12.1994, str. 1).

20

(21)  UL L 136, 31.5.1999, str. 1.

21

(22)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.

22

(23)  Akt Sveta z dne 3. decembra 1998 o določitvi Kadrovskih predpisov Europola (UL C 26, 30.1.1999, str. 23).

23

---

PRILOGA

Seznam drugih hujših oblik kriminala, za katere je v skladu s členom 4(1) pristojen Europol:

| — | nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami,

| — | nezakonite dejavnosti pranja denarja, |
| --- | --- |

—

nezakonite dejavnosti pranja denarja,

| — | kriminal, povezan z jedrskimi in radioaktivnimi snovmi, |
| --- | --- |

—

kriminal, povezan z jedrskimi in radioaktivnimi snovmi,

| — | nezakonito tihotapljenje priseljencev, |
| --- | --- |

—

nezakonito tihotapljenje priseljencev,

| — | trgovina z ljudmi, |
| --- | --- |

—

trgovina z ljudmi,

| — | kriminal, povezan z motornimi vozili, |
| --- | --- |

—

kriminal, povezan z motornimi vozili,

| — | umor, huda telesna poškodba, |
| --- | --- |

—

umor, huda telesna poškodba,

| — | nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s človeškimi organi in tkivi,

| — | ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev, |
| --- | --- |

—

ugrabitev, protipraven odvzem prostosti in jemanje talcev,

| — | rasizem in ksenofobija, |
| --- | --- |

—

rasizem in ksenofobija,

| — | organiziran rop, |
| --- | --- |

—

organiziran rop,

| — | nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s kulturnimi dobrinami, vključno s starinami in umetniškimi deli,

| — | preslepitev, |
| --- | --- |

—

preslepitev,

| — | izsiljevanje in oderuštvo, |
| --- | --- |

—

izsiljevanje in oderuštvo,

| — | ponarejanje in piratstvo izdelkov, |
| --- | --- |

—

ponarejanje in piratstvo izdelkov,

| — | ponarejanje uradnih listin in promet z njimi, |
| --- | --- |

—

ponarejanje uradnih listin in promet z njimi,

| — | ponarejanje denarja in plačilnih sredstev, |
| --- | --- |

—

ponarejanje denarja in plačilnih sredstev,

| — | kriminal, povezan z uporabo računalniških sistemov, |
| --- | --- |

—

kriminal, povezan z uporabo računalniških sistemov,

| — | korupcija, |
| --- | --- |

—

korupcija,

| — | nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in razstrelivi, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina z orožjem, strelivom in razstrelivi,

| — | nedovoljena trgovina z ogroženimi živalskimi vrstami, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina z ogroženimi živalskimi vrstami,

| — | nedovoljena trgovina z ogroženimi rastlinskimi vrstami in podvrstami, |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina z ogroženimi rastlinskimi vrstami in podvrstami,

| — | kriminal zoper okolje, |
| --- | --- |

—

kriminal zoper okolje,

| — | nedovoljena trgovina s hormonskimi snovmi in drugimi pospeševalci rasti. |
| --- | --- |

—

nedovoljena trgovina s hormonskimi snovmi in drugimi pospeševalci rasti.

V zvezi z oblikami kriminala iz člena 4(1) v tem sklepu:

| (a) | „kriminal, povezan z jedrskimi in radioaktivnimi snovmi“ pomeni kazniva dejanja, navedena v členu 7(1) Konvencije o fizični zaščiti jedrskega materiala, podpisane na Dunaju in v New Yorku 3. marca 1980, ki se nanašajo na jedrski in/ali radioaktivni material, kot je opredeljen v členu 197 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in v Direktivi Sveta 96/29/Euratom z dne 13. maja 1996 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja (1); |
| --- | --- |

(a)

„kriminal, povezan z jedrskimi in radioaktivnimi snovmi“ pomeni kazniva dejanja, navedena v členu 7(1) Konvencije o fizični zaščiti jedrskega materiala, podpisane na Dunaju in v New Yorku 3. marca 1980, ki se nanašajo na jedrski in/ali radioaktivni material, kot je opredeljen v členu 197 Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in v Direktivi Sveta 96/29/Euratom z dne 13. maja 1996 o določitvi temeljnih varnostnih standardov za varstvo zdravja delavcev in prebivalstva pred nevarnostmi zaradi ionizirajočega sevanja (1);

| (b) | „nezakonito tihotapljenje priseljencev“ pomeni dejavnosti, s katerimi se namerno za finančni dobiček omogoči vstop, bivanje ali zaposlitev na ozemlju držav članic v nasprotju s pravili in pogoji, ki se uporabljajo v državah članicah; |
| --- | --- |

(b)

„nezakonito tihotapljenje priseljencev“ pomeni dejavnosti, s katerimi se namerno za finančni dobiček omogoči vstop, bivanje ali zaposlitev na ozemlju držav članic v nasprotju s pravili in pogoji, ki se uporabljajo v državah članicah;

| (c) | „trgovina z ljudmi“ pomeni rekrutiranje, prevoz, premestitev, skrivanje ali sprejem oseb z uporabo grožnje, sile ali druge oblike prisile, s pomočjo ugrabitve, goljufije, preslepitve, zlorabe oblasti ali ranljivosti, dajanja ali sprejemanja plačil ali koristi za pridobitev soglasja osebe, ki nadzoruje drugo osebo, z namenom izkoriščanja. Izkoriščanje vključuje vsaj izkoriščanje prostitucije drugih ali druge oblike spolnega izkoriščanja, izdelavo, prodajo ali distribucijo vsebin z otroško pornografijo, prisilno delo ali storitve, suženjstvo ali prakse, ki so podobne suženjstvu, služenje ali odvzem organov; |
| --- | --- |

(c)

„trgovina z ljudmi“ pomeni rekrutiranje, prevoz, premestitev, skrivanje ali sprejem oseb z uporabo grožnje, sile ali druge oblike prisile, s pomočjo ugrabitve, goljufije, preslepitve, zlorabe oblasti ali ranljivosti, dajanja ali sprejemanja plačil ali koristi za pridobitev soglasja osebe, ki nadzoruje drugo osebo, z namenom izkoriščanja. Izkoriščanje vključuje vsaj izkoriščanje prostitucije drugih ali druge oblike spolnega izkoriščanja, izdelavo, prodajo ali distribucijo vsebin z otroško pornografijo, prisilno delo ali storitve, suženjstvo ali prakse, ki so podobne suženjstvu, služenje ali odvzem organov;

| (d) | „kriminal, povezan z motornimi vozili“ pomeni krajo ali odtujitev motornih vozil, tovornjakov, poltovornih vozil, tovorov tovornjakov ali poltovornih vozil, avtobusov, motornih koles, prikolic in kmetijskih vozil, delovnih vozil in rezervnih delov za takšna vozila ter sprejemanje in skrivanje teh predmetov; |
| --- | --- |

(d)

„kriminal, povezan z motornimi vozili“ pomeni krajo ali odtujitev motornih vozil, tovornjakov, poltovornih vozil, tovorov tovornjakov ali poltovornih vozil, avtobusov, motornih koles, prikolic in kmetijskih vozil, delovnih vozil in rezervnih delov za takšna vozila ter sprejemanje in skrivanje teh predmetov;

| (e) | „nezakonite dejavnosti pranja denarja“ pomenijo kazniva dejanja, navedena v členu 6(1) do (3) Konvencije Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, podpisane v Strasbourgu, dne 8. novembra 1990; |
| --- | --- |

(e)

„nezakonite dejavnosti pranja denarja“ pomenijo kazniva dejanja, navedena v členu 6(1) do (3) Konvencije Sveta Evrope o pranju, odkrivanju, zasegu in zaplembi premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, podpisane v Strasbourgu, dne 8. novembra 1990;

| (f) | „nedovoljen promet s prepovedanimi drogami“ pomeni kazniva dejanja, navedena v členu 3(1) Konvencije Združenih narodov zoper nezakonit promet mamil in psihotropnih snovi z dne 20. decembra 1988 ter v določbah, ki spreminjajo ali nadomeščajo navedeno konvencijo. |
| --- | --- |

(f)

„nedovoljen promet s prepovedanimi drogami“ pomeni kazniva dejanja, navedena v členu 3(1) Konvencije Združenih narodov zoper nezakonit promet mamil in psihotropnih snovi z dne 20. decembra 1988 ter v določbah, ki spreminjajo ali nadomeščajo navedeno konvencijo.

Oblike kaznivih dejanj iz člena 4 in te priloge preučujejo pristojni organi držav članic v skladu z zakonodajo držav članic, ki jim ti organi pripadajo.

---

(1)  UL L 159, 29.6.1996, str. 1.

---