# Europeiska unionens L 161/2009

| | ISSN 1725-2628
  doi:10.3000/17252628.L_2009.161.swe |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 161 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången24 juni 2009 |

ISSN 1725-2628

doi:10.3000/17252628.L_2009.161.swe

Europeiska unionens

officiella tidning

L 161

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången24 juni 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 541/2009 av den 23 juni 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 542/2009 av den 23 juni 2009 om inledande av anbudsförfarandet för stöd för privat lagring av olivolja | 3 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

Kommissionens förordning (EG) nr 541/2009 av den 23 juni 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

1

*

Kommissionens förordning (EG) nr 542/2009 av den 23 juni 2009 om inledande av anbudsförfarandet för stöd för privat lagring av olivolja

3

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Rådet |
| | | 2009/487/EG |
| | * | Rådets beslut av den 24 oktober 2008 om ingående av ett protokoll mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz | 6 |
| Protokoll mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz | 8 |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/488/EG, Euratom |
| | * | Kommissionens beslut av den 11 juni 2009 om undertecknande av ett samförståndsavtal mellan Europeiska kommissionen och Europeiska organisationen för kärnforskning (CERN) (
  1
  ) | 13 |
| | | 2009/489/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 16 juni 2009 om fastställande av gemenskapens ståndpunkt inför förvaltningsorganens beslut om ändring av datorspecifikationerna i bilaga C del VIII till avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (
  1
  ) | 16 |
| | | 2009/490/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 23 juni 2009 om säkerhetskrav för musikspelare i Europastandarder på grundval av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (
  1
  ) | 38 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

2009/487/EG

*

Rådets beslut av den 24 oktober 2008 om ingående av ett protokoll mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz

6

Protokoll mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz

8

Kommissionen

2009/488/EG, Euratom

*

Kommissionens beslut av den 11 juni 2009 om undertecknande av ett samförståndsavtal mellan Europeiska kommissionen och Europeiska organisationen för kärnforskning (CERN) (
  1
  )

1

13

2009/489/EG

*

Kommissionens beslut av den 16 juni 2009 om fastställande av gemenskapens ståndpunkt inför förvaltningsorganens beslut om ändring av datorspecifikationerna i bilaga C del VIII till avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (
  1
  )

1

16

2009/490/EG

*

Kommissionens beslut av den 23 juni 2009 om säkerhetskrav för musikspelare i Europastandarder på grundval av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG (
  1
  )

1

38

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 24.6.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 161/1

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 541/2009

av den 23 juni 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 24 juni 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 juni 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | CL | 55,0 |
| MA | 32,7 |
| MK | 26,0 |
| TR | 52,6 |
| ZZ | 41,6 |
| 0707 00 05 | JO | 156,8 |
| MK | 23,3 |
| TR | 121,2 |
| ZZ | 100,4 |
| 0709 90 70 | TR | 102,3 |
| ZZ | 102,3 |
| 0805 50 10 | AR | 50,0 |
| BR | 104,3 |
| TR | 64,0 |
| ZA | 76,7 |
| ZZ | 73,8 |
| 0808 10 80 | AR | 79,7 |
| BR | 75,3 |
| CL | 95,1 |
| CN | 88,3 |
| NZ | 104,7 |
| US | 102,6 |
| UY | 61,5 |
| ZA | 87,1 |
| ZZ | 86,8 |
| 0809 10 00 | TR | 221,1 |
| US | 174,4 |
| ZZ | 197,8 |
| 0809 20 95 | TR | 351,1 |
| US | 377,7 |
| ZZ | 364,4 |
| 0809 30 | MA | 405,8 |
| TR | 106,1 |
| US | 203,1 |
| ZZ | 238,3 |
| 0809 40 05 | AU | 289,7 |
| CL | 108,6 |
| ZZ | 199,2 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

CL

55,0

MA

32,7

MK

26,0

TR

52,6

ZZ

41,6

0707 00 05

JO

156,8

MK

23,3

TR

121,2

ZZ

100,4

0709 90 70

TR

102,3

ZZ

102,3

0805 50 10

AR

50,0

BR

104,3

TR

64,0

ZA

76,7

ZZ

73,8

0808 10 80

AR

79,7

BR

75,3

CL

95,1

CN

88,3

NZ

104,7

US

102,6

UY

61,5

ZA

87,1

ZZ

86,8

0809 10 00

TR

221,1

US

174,4

ZZ

197,8

0809 20 95

TR

351,1

US

377,7

ZZ

364,4

0809 30

MA

405,8

TR

106,1

US

203,1

ZZ

238,3

0809 40 05

AU

289,7

CL

108,6

ZZ

199,2

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 24.6.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 161/3 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 161/3

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 542/2009

av den 23 juni 2009

om inledande av anbudsförfarandet för stöd för privat lagring av olivolja

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1), särskilt artikel 43 a, d och j jämförd med artikel 4, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 33 i förordning (EG) nr 1234/2007 får kommissionen vid en allvarlig störning på marknaden i vissa regioner i gemenskapen besluta att ge organ som erbjuder tillräckliga garantier och som är godkända av medlemsstaterna tillstånd att ingå lagringsavtal för den olivolja de saluför. |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 33 i förordning (EG) nr 1234/2007 får kommissionen vid en allvarlig störning på marknaden i vissa regioner i gemenskapen besluta att ge organ som erbjuder tillräckliga garantier och som är godkända av medlemsstaterna tillstånd att ingå lagringsavtal för den olivolja de saluför.

| (2) | I Spanien och Grekland, som tillsammans står för mer än två tredjedelar av all olivoljeproduktion i EU, ligger det genomsnittliga olivoljepris som noterats på marknaden under den period som anges i artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 826/2008 av den 20 augusti 2008 om allmänna bestämmelser för beviljande av stöd för privat lagring för vissa jordbruksprodukter (2) under den nivå som anges i artikel 33 i förordning (EG) nr 1234/2007, något som orsakar en allvarlig störning på marknaderna i de länderna. Dessutom kan en allvarlig störning på marknaden noteras i Italien, Frankrike och Portugal, till följd av att förväntningar på fallande marknadspriser leder till att marknadsaktörerna senarelägger alla inköp som inte behövs omedelbart. |
| --- | --- |

(2)

I Spanien och Grekland, som tillsammans står för mer än två tredjedelar av all olivoljeproduktion i EU, ligger det genomsnittliga olivoljepris som noterats på marknaden under den period som anges i artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 826/2008 av den 20 augusti 2008 om allmänna bestämmelser för beviljande av stöd för privat lagring för vissa jordbruksprodukter (2) under den nivå som anges i artikel 33 i förordning (EG) nr 1234/2007, något som orsakar en allvarlig störning på marknaderna i de länderna. Dessutom kan en allvarlig störning på marknaden noteras i Italien, Frankrike och Portugal, till följd av att förväntningar på fallande marknadspriser leder till att marknadsaktörerna senarelägger alla inköp som inte behövs omedelbart.

| (3) | I artikel 31 i förordning (EG) nr 1234/2007 föreskrivs det att stöd för privat lagring kan beviljas för olivolja och att stödet bör fastställas av kommissionen i förväg eller genom ett anbudsförfarande. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 31 i förordning (EG) nr 1234/2007 föreskrivs det att stöd för privat lagring kan beviljas för olivolja och att stödet bör fastställas av kommissionen i förväg eller genom ett anbudsförfarande.

| (4) | I förordning (EG) nr 826/2008 fastställs gemensamma bestämmelser för tillämpningen av ordningen för stöd för privat lagring. Enligt artikel 6 i den förordningen ska ett anbudsförfarande inledas i enlighet med tillämpningsföreskrifterna och villkoren i artikel 9 i samma förordning. |
| --- | --- |

(4)

I förordning (EG) nr 826/2008 fastställs gemensamma bestämmelser för tillämpningen av ordningen för stöd för privat lagring. Enligt artikel 6 i den förordningen ska ett anbudsförfarande inledas i enlighet med tillämpningsföreskrifterna och villkoren i artikel 9 i samma förordning.

| (5) | Den största totala kvantitet för vilken lagringsstöd kan beviljas bör ligga på en nivå som enligt marknadsanalyser bidrar till att stabilisera marknaden. |
| --- | --- |

(5)

Den största totala kvantitet för vilken lagringsstöd kan beviljas bör ligga på en nivå som enligt marknadsanalyser bidrar till att stabilisera marknaden.

| (6) | För att underlätta den administration och det kontrollarbete som följer av att avtal ingås bör det fastställas vilken kvantitet produkter varje anbud minst måste omfatta. |
| --- | --- |

(6)

För att underlätta den administration och det kontrollarbete som följer av att avtal ingås bör det fastställas vilken kvantitet produkter varje anbud minst måste omfatta.

| (7) | En säkerhet bör fastställas för att säkerställa att aktörerna fullgör sina avtalsförpliktelser och att åtgärden har önskad effekt på marknaden. |
| --- | --- |

(7)

En säkerhet bör fastställas för att säkerställa att aktörerna fullgör sina avtalsförpliktelser och att åtgärden har önskad effekt på marknaden.

| (8) | Mot bakgrund av hur marknadsläget har utvecklats under det nuvarande regleringsåret och prognoserna för nästkommande regleringsår, bör kommissionen ha möjlighet att förkorta avtalsperioden och anpassa stödnivån därefter. Detta bör stipuleras i avtalet, i enlighet med artikel 21 i förordning (EG) nr 826/2008. |
| --- | --- |

(8)

Mot bakgrund av hur marknadsläget har utvecklats under det nuvarande regleringsåret och prognoserna för nästkommande regleringsår, bör kommissionen ha möjlighet att förkorta avtalsperioden och anpassa stödnivån därefter. Detta bör stipuleras i avtalet, i enlighet med artikel 21 i förordning (EG) nr 826/2008.

| (9) | Enligt artikel 12.3 i förordning (EG) nr 826/2008 ska tidsperioden för inlämnande av alla giltiga anbud från medlemsstaterna till kommissionen fastställas. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 12.3 i förordning (EG) nr 826/2008 ska tidsperioden för inlämnande av alla giltiga anbud från medlemsstaterna till kommissionen fastställas.

| (10) | Förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt. |
| --- | --- |

(10)

Förvaltningskommittén för den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaderna har inte yttrat sig inom den tid som dess ordförande har bestämt.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

1.   Ett anbudsförfarande inleds härmed för att fastställa stödnivån för privat lagring som avses i artikel 31.1 b i förordning (EG) nr 1234/2007 för de kategorier av olivolja som förtecknas i bilagan till denna förordning och definieras i punkt 1 i bilaga XVI till förordning (EG) nr 1234/2007.

2.   Den totala kvantitet för vilken stöd för privat lagring kan beviljas ska uppgå till 110 000 ton.

Artikel 2

Gällande bestämmelser

Om inte annat anges i denna förordning ska bestämmelserna i förordning (EG) nr 826/2008 tillämpas.

Artikel 3

Inlämnande av anbud

1.   Delperioden för inlämnande av anbud för den första delanbudsinfordran inleds den 1 juli 2009 och löper ut den 6 juli 2009 kl. 11.00 (lokal tid Bryssel).

Delperioden för inlämnande av anbud för den andra delanbudsinfordran inleds den första vardagen efter utgången av föregående delperiod och löper ut den 16 juli 2009 kl. 11.00 (lokal tid Bryssel).

2.   Anbuden ska avse en lagringsperiod om 180 dagar.

3.   Varje anbud ska omfatta minst 50 ton.

4.   Om en aktör deltar i ett anbudsförfarande för flera klasser av olja, eller om anbudet omfattar behållare som befinner sig på olika platser, ska ett separat anbud lämnas för varje klass och behållare.

5.   Anbud får lämnas in endast i Spanien, Italien, Grekland, Frankrike och Portugal.

Artikel 4

Säkerheter

Anbudsgivaren ska ställa en säkerhet på 50 euro per ton olivolja i anbudet.

Artikel 5

Förkortad avtalsperiod

Beroende på läget på olivoljemarknaden och den förväntade framtida utvecklingen får kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 195.2 i förordning (EG) nr 1234/2007 besluta att förkorta löptiden för gällande avtal och anpassa stödbeloppet därefter. Denna möjlighet ska framgå av avtalet med anbudsgivaren.

Artikel 6

Meddelande om anbuden till kommissionen

Enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 826/2008 ska medlemsstaterna meddela alla giltiga anbud separat till kommissionen inom 24 timmar från varje delperiods slut i enlighet med artikel 3.1 i denna förordning.

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 23 juni 2009.

På kommissionens vägnar

Mariann FISCHER BOEL

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 223, 21.8.2008, s. 3.

2

---

BILAGA

Olivoljekategorier som avses i artikel 1.1:

| — | Extra jungfruolja |
| --- | --- |

—

Extra jungfruolja

| — | Jungfruolja |
| --- | --- |

—

Jungfruolja

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Rådet

| 24.6.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 161/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 161/6

---

RÅDETS BESLUT

av den 24 oktober 2008

om ingående av ett protokoll mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz

(2009/487/EG)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 63.1 a, jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen och 300.3 första stycket,

med beaktande av kommissionens förslag

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), och

av följande skäl:

| (1) | Den 27 februari 2006 bemyndigade rådet kommissionen att på gemenskapens vägnar inleda förhandlingar med Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om ingående av ett protokoll om Danmarks deltagande i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (nedan kallat protokollet). Dessa förhandlingar har avslutats. |
| --- | --- |

(1)

Den 27 februari 2006 bemyndigade rådet kommissionen att på gemenskapens vägnar inleda förhandlingar med Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om ingående av ett protokoll om Danmarks deltagande i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (nedan kallat protokollet). Dessa förhandlingar har avslutats.

| (2) | I enlighet med rådets beslut av den 28 februari 2008 undertecknades protokollet på Europeiska gemenskapens vägnar den 28 februari 2008, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt. |
| --- | --- |

(2)

I enlighet med rådets beslut av den 28 februari 2008 undertecknades protokollet på Europeiska gemenskapens vägnar den 28 februari 2008, med förbehåll för att det ingås vid en senare tidpunkt.

| (3) | Protokollet bör godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Protokollet bör godkännas.

| (4) | Ikraftträdandet av protokollet vad avser Schweiz är kopplat till inledningen av tillämpningen av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (2) och avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (3). |
| --- | --- |

(4)

Ikraftträdandet av protokollet vad avser Schweiz är kopplat till inledningen av tillämpningen av avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (2) och avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (3).

| (5) | Ikraftträdandet av protokollet vad avser Liechtenstein är kopplat till inledningen av tillämpningen av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömets Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (nedan kallat protokoll om Liechtensteins associering till Schengenregelverket) och protokollet mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (nedan kallat protokoll om Liechtensteins associering till Dublinregelverket). Deponeringen av godkännandeinstrumentet vad avser Liechtenstein bör följaktligen inte äga rum förrän rådet har godkänt protokollet om Liechtensteins associering till Schengenregelverket och protokollet om Liechtensteins associering till Dublinregelverket. |
| --- | --- |

(5)

Ikraftträdandet av protokollet vad avser Liechtenstein är kopplat till inledningen av tillämpningen av protokollet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Furstendömets Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska unionen, Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om Schweiziska edsförbundets associering till genomförandet, tillämpningen och utvecklingen av Schengenregelverket (nedan kallat protokoll om Liechtensteins associering till Schengenregelverket) och protokollet mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein om Liechtensteins anslutning till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (nedan kallat protokoll om Liechtensteins associering till Dublinregelverket). Deponeringen av godkännandeinstrumentet vad avser Liechtenstein bör följaktligen inte äga rum förrän rådet har godkänt protokollet om Liechtensteins associering till Schengenregelverket och protokollet om Liechtensteins associering till Dublinregelverket.

| (6) | I enlighet med artikel 3 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning deltar Förenade kungariket och Irland i antagandet och tillämpningen av detta beslut. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 3 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Förenade kungarikets och Irlands ställning deltar Förenade kungariket och Irland i antagandet och tillämpningen av detta beslut.

| (7) | I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut och är därför inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artiklarna 1 och 2 i det till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen fogade protokollet om Danmarks ställning deltar Danmark inte i antagandet av detta beslut och är därför inte bundet av det och omfattas inte av dess tillämpning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Protokollet mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz godkänns härmed på Europeiska gemenskapens vägnar.

Texten till protokollet åtföljer detta beslut.

Artikel 2

1.   Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att på gemenskapens vägnar deponera det godkännandeinstrument som föreskrivs i artikel 5 i protokollet, för att uttrycka gemenskapens samtycke till att bli bunden i förhållande till Schweiz.

2.   Rådets ordförande bemyndigas härmed att utse den eller de personer som ska ha rätt att på gemenskapens vägnar deponera det godkännandeinstrument som föreskrivs i artikel 5 i protokollet, för att uttrycka gemenskapens samtycke till att bli bunden i förhållande till Liechtenstein. Deponeringen av detta instrument ska inte äga rum förrän rådet, på Europeiska gemenskapens och på Europeiska unionens vägnar, godkänt protokollet om Liechtensteins associering till Schengenregelverket och, på Europeiska gemenskapens vägnar, protokollet om Liechtensteins associering till Dublinregelverket.

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Luxemburg den 24 oktober 2008.

På rådets vägnar

M. ALLIOT-MARIE

Ordförande

---

(1)  Yttrande av den 8 juli 2008 (ännu ej offentliggjort i EUT).

1

(2)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 52.

2

(3)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 5.

3

---

PROTOKOLL

mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz

EUROPEISKA GEMENSKAPEN (nedan kallad gemenskapen)

å ena sidan,

och

SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET (nedan kallat Schweiz),

och

FURSTENDÖMET LIECHTENSTEIN (nedan kallat Liechtenstein),

å andra sidan,

nedan kallade de avtalsslutande parterna,

SOM TAR FASTA PÅ att det i protokollet om Danmarks ställning, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, föreskrivs att ingen av de åtgärder som antas på grundval av avdelning IV i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen ska vara bindande för eller tillämpliga i Danmark,

SOM HÄNVISAR TILL bestämmelsen i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i någon av medlemsstaterna eller i Schweiz (1) (nedan kallat avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz), om möjligheten för Konungariket Danmark (nedan kallat Danmark) att begära att få delta i det avtalet,

SOM TAR HÄNSYN TILL protokollet mellan Europeiska gemenskapen, Schweiziska edsförbundet och Furstendömet Liechtenstein till samma avtal mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz om Furstendömet Lichtensteins anslutning till det avtalet, i enlighet med artikel 15 i detta,

SOM NOTERAR att Konungariket Danmark genom en skrivelse av den 8 november 2004 begärde att få ansluta sig till samma avtal mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz,

SOM ERINRAR OM att enligt avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz, till vilket Furstendömet Liechtenstein har anslutit sig, ska villkoren för Konungariket Danmarks deltagande fastställas av de avtalsslutande parterna, med Danmarks samtycke, i ett protokoll till det avtalet,

SOM TAR HÄNSYN TILL att det var lämpligt att Danmark och gemenskapen först ingick ett avtal, för att särskilt avgöra frågor rörande EG-domstolens behörighet och samordningen mellan gemenskapen och Danmark när det gäller internationella avtal,

SOM TAR HÄNSYN TILL avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som ingetts i Danmark eller i någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (2),

SOM TAR HÄNSYN TILL att det därför är nödvändigt att fastställa villkoren för Danmarks deltagande i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz, till vilket Liechtenstein har anslutit sig och att det är särskilt viktigt att fastställa, vilka rättigheter och skyldigheter som gäller mellan Schweiz, Liechtenstein och Danmark,

SOM NOTERAR att ikraftträdandet av detta protokoll bygger på Danmarks samtycke i enlighet med landets konstitutionella bestämmelser.

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

Artikel 1

Konungariket Danmark ska delta i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om kriterier och mekanismer för att fastställa vilken stat som ska ansvara för handläggningen av en asylansökan som görs i en medlemsstat eller i Schweiz (nedan kallat avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz), till vilket Furstendömet Liechtenstein i enlighet med artikel 15 i avtalet har anslutit sig genom ett protokoll (nedan kallat Liechtensteinprotokollet), på de villkor som anges i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Danmark om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som har getts in i Danmark eller någon annan medlemsstat i Europeiska unionen, och om ”Eurodac” för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (nedan kallat avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Danmark) och detta protokoll.

Artikel 2

1.   Bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (3) (”Dublinförordningen”), som fogas till detta protokoll och ingår som en del i detta tillsammans med de tillämpningsföreskrifter som antagits enligt artikel 27.2 i ”Dublinförordningen”, ska enligt internationell rätt tillämpas på förbindelserna mellan Danmark, å ena sidan, och Schweiz och Liechtenstein, å andra sidan.

2.   Bestämmelserna i rådets förordning (EG) nr 2725/2000 av den 11 december 2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (4) (”Eurodacförordningen”), som fogas till detta protokoll och ingår som en del i detta tillsammans med de tillämpningsföreskrifter som antagits enligt artikel 22 eller 23.2 i ”Eurodacförordningen”, ska enligt internationell rätt tillämpas på förbindelserna mellan Danmark, å ena sidan, och Schweiz och Liechtenstein, å andra sidan.

3.   Ändringar av de rättsakter som anges i punkterna 1 och 2 som Danmark anmäler till kommissionen i enlighet med artikel 3 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Danmark och som Schweiz och Liechtenstein anmäler till kommissionen i enlighet med artikel 4 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz och artikel 5 i Liechtensteinprotokollet ska enligt internationell rätt tillämpas på förbindelserna mellan Danmark, å ena sidan, och Schweiz och Liechtenstein, å andra sidan.

4.   Tillämpningsföreskrifter som antas i enlighet med artikel 27.2 i ”Dublinförordningen” och sådana som antas i enlighet med artikel 22 eller 23.2 i ”Eurodacförordningen” och som Danmark anmäler till kommissionen i enlighet med artikel 4 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Danmark och som Schweiz och Liechtenstein anmäler i enlighet med artikel 4 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiz respektive artikel 5 i Liechtensteinprotokollet ska enligt internationell rätt tillämpas på förbindelserna mellan Danmark, å ena sidan, och Schweiz och Liechtenstein, å andra sidan.

Artikel 3

Schweiz och Liechtenstein ska ha rätt att lämna in inlagor och skriftliga synpunkter till domstolen då en dansk domstol begärt förhandsbesked i enlighet med artikel 6.1 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Danmark.

Artikel 4

1.   Om Schweiz eller Liechtenstein vill anföra klagomål beträffande Danmarks tillämpning eller tolkning av detta protokoll, får Schweiz eller Liechtenstein begära att kommissionen officiellt tar upp frågan som en tvistefråga på den gemensamma kommitténs dagordning.

2.   Om Danmark vill anföra klagomål beträffande Schweiz eller Liechtensteins tillämpning eller tolkning av detta protokoll, ska Danmark ha rätt att begära att kommissionen officiellt tar upp frågan som en tvistefråga på den gemensamma kommitténs dagordning. Kommissionen ska föra upp ärendet på dagordningen.

3.   Den gemensamma kommittén ska ha 90 dagar på sig för att lösa tvisten, från och med dagen för antagandet av den dagordning på vilken tvisten tagits upp. Danmark ska därvid ha rätt att lämna synpunkter till den gemensamma kommittén.

4.   Om den gemensamma kommittén avgör en tvist på ett sätt som kräver genomförandeåtgärder i Danmark, ska Danmark inom den period som avses i punkt 3 meddela parterna huruvida landet kommer att genomföra den föreslagna lösningen eller inte.

Om Danmark meddelar att landet inte kommer att genomföra den föreslagna lösningen, ska punkt 5 tillämpas.

5.   Om den gemensamma kommittén inte kan lösa tvisten inom den tidsfrist som anges i punkt 3, ska en ytterligare period på 90 dagar tillåtas för att nå en slutlig lösning. Om den gemensamma kommittén inte har fattat något beslut vid utgången av denna period, ska detta protokoll anses ha upphört att gälla vid utgången av den sista dagen under denna period.

Artikel 5

Detta protokoll ska ratificeras eller godkännas av de avtalsslutande parterna.

Ratificerings- eller godkännandeinstrumenten ska överlämnas till rådets generalsekreterare, som ska fungera som depositarie.

Detta protokoll ska för Liechtensteins vidkommande träda i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att gemenskapen och Liechtenstein har meddelat varandra att de har avslutat sina respektive förfaranden.

Detta protokoll ska för Schweiz vidkommande träda i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att gemenskapen och Schweiz har meddelat varandra att de har avslutat sina respektive förfaranden.

För att detta protokoll ska träda i kraft mellan gemenskapen och Furstendömet Liechtenstein å ena sidan och gemenskapen och Schweiziska edsförbundet å andra sidan, krävs även att depositarien först har mottagit en not från Danmark, i vilken det meddelas att Danmark godkänner bestämmelserna i detta protokoll och förklarar att det ska tillämpa de bestämmelser som avses i artikel 2 i sina ömsesidiga förbindelser med Schweiz och Liechtenstein.

Artikel 6

Var och en av de avtalsslutande parterna får frånträda detta protokoll genom en skriftlig förklaring som ställs till depositarien. En sådan förklaring ska få verkan sex månader efter det att den har deponerats.

Detta protokoll ska upphöra att gälla om avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Danmark upphör att gälla.

Detta protokoll ska upphöra att gälla om antingen Europeiska gemenskapen eller såväl Schweiz som Liechtenstein har sagt upp det.

За Европейската общност

Por la Comunidad Europea

Za Evropské společenství

For Det Europæiske Fællesskab

Für die Europäische Gemeinschaft

Euroopa Ühenduse nimel

Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα

For the European Community

Pour la Communauté européenne

Per la Comunità europea

Eiropas Kopienas vārdā

Europos bendrijos vardu

az Európai Közösség részéről

Għall-Komunitá Ewropea

Voor de Europese Gemeenschap

W imieniu Wspólnoty Europejskiej

Pela Comunidade Europeia

Pentru Comunitatea Europeană

Za Európske spoločenstvo

Za Evropsko skupnost

Euroopan yhteisön puolesta

På Europeiska gemenskapens vägnar

Image

Image

За Конфедерация Швейцария

Por la Confederación Suiza

Za Švýcarskou konfederaci

For Det Schweiziske Forbund

Für die Schweizerische Eidgenossenschaft

Šveitsi Konföderatsiooni nimel

Για την Ελβετική Συνομοσπονδία

For the Swiss Confederation

Pour la Confédération suisse

Per la Confederazione svizzera

Šveices Konfederācijas vārdā

Šveicarijos Konfederacijos vardu

A Svájci Államszövetség részéről

Għall-Konfederazzjoni Żvizzera

Voor de Zwitserse Bondsstaat

W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej

Pela Confederação Suíça

Pentru Confederația Elvețiană

Za Švajčiarsku konfederáciu

Za Švicarsko konfederacijo

Sveitsin valaliiton puolesta

På Schweiziska edsförbundets vägnar

Image

За Княжество Лихтенщайн

Por el Principado de Liechtenstein

Za Lichtenštejnské knížectví

For Fyrstendømmet Liechtenstein

Für das Fürstentum Liechtenstein

Liechtensteini Vürstiriigi nimel

Για το Πριγκιπάτο του Λιχτενστάιν

For the Principality of Liechtenstein

Pour la Principauté de Liechtenstein

Per il Principato del Liechtenstein

Lihtenšteinas Firstistes vārdā

Lichtenšteino Kunigaikštystės vardu

A Liechtensteini Hercegség részéről

Għall-Prinċipat ta' Liechtenstein

Voor het Vorstendom Liechtenstein

W imieniu Księstwa Liechtensteinu

Pelo Principado do Liechtenstein

Pentru Principatul Liechtenstein

Za Lichtenštajnské kniežatstvo

Za Kneževino Lihtenštajn

Liechtensleinin ruhtinaskunnan puolesta

För Furstendömet Liechtenstein

Image

---

(1)  EUT L 53, 27.2.2008, s. 5.

1

(2)  EUT L 66, 8.3.2006, s. 38.

2

(3)  EUT L 50, 25.2.2003, s. 1.

3

(4)  EGT L 316, 15.12.2000, s. 1.

4

BILAGA

Rådets förordning (EG) nr 343/2003 av den 18 februari 2003 om kriterier och mekanismer för att avgöra vilken medlemsstat som har ansvaret för att pröva en asylansökan som en medborgare i tredje land har gett in i någon medlemsstat (EUT L 50, 25.2.2003, s. 1).

Rådets förordning (EG) nr 2725/2000 av den 11 december 2000 om inrättande av Eurodac för jämförelse av fingeravtryck för en effektiv tillämpning av Dublinkonventionen (EGT L 316, 15.12.2000, s. 1).

---

Kommissionen

| 24.6.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 161/13 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 161/13

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 11 juni 2009

om undertecknande av ett samförståndsavtal mellan Europeiska kommissionen och Europeiska organisationen för kärnforskning (CERN)

(Text av betydelse för EES)

(2009/488/EG, Euratom)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, och

av följande skäl:

| (1) | En administrativ överenskommelse mellan Europeiska gemenskapen och Europeiska organisationen för kärnforskning (CERN) undertecknades den 10 oktober 1994. |
| --- | --- |

(1)

En administrativ överenskommelse mellan Europeiska gemenskapen och Europeiska organisationen för kärnforskning (CERN) undertecknades den 10 oktober 1994.

| (2) | I förberedande diskussioner betonades det lämpliga i att kommissionen fördjupar samarbetet med CERN med tanke på den senaste utvecklingen när det gäller Europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

(2)

I förberedande diskussioner betonades det lämpliga i att kommissionen fördjupar samarbetet med CERN med tanke på den senaste utvecklingen när det gäller Europeiska forskningsområdet.

| (3) | En ny överenskommelse i form av ett samförståndsavtal har därför föreslagits att behandla frågor som t.ex. ett fördjupat samarbete i form av gemensam verksamhet för att konsolidera och ytterligare utveckla Europeiska forskningsområdet samt att genomföra och följa upp den europeiska strategin för partikelfysik. Även samråd och informationsutbyte i frågor av ömsesidigt intresse ingår, särskilt avseende konsolidering och ytterligare utveckling av Europeiska forskningsområdet och den europeiska strategin för partikelfysik. För den senare ingår kontakter med stater som inte är medlemmar i CERN. |
| --- | --- |

(3)

En ny överenskommelse i form av ett samförståndsavtal har därför föreslagits att behandla frågor som t.ex. ett fördjupat samarbete i form av gemensam verksamhet för att konsolidera och ytterligare utveckla Europeiska forskningsområdet samt att genomföra och följa upp den europeiska strategin för partikelfysik. Även samråd och informationsutbyte i frågor av ömsesidigt intresse ingår, särskilt avseende konsolidering och ytterligare utveckling av Europeiska forskningsområdet och den europeiska strategin för partikelfysik. För den senare ingår kontakter med stater som inte är medlemmar i CERN.

| (4) | Kommissionen beviljas en ständig rätt att närvara vid CERN-rådets europeiska strategisessioner och att begära ordet vid dessa sessioner. Samtidigt behålls den observatörsstatus vid CERN-rådet som Europeiska gemenskapen beviljades 1985 (1). |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen beviljas en ständig rätt att närvara vid CERN-rådets europeiska strategisessioner och att begära ordet vid dessa sessioner. Samtidigt behålls den observatörsstatus vid CERN-rådet som Europeiska gemenskapen beviljades 1985 (1).

| (5) | Detta samförståndsavtal medför inga finansiella följdverkningar eller rättsliga förpliktelser. |
| --- | --- |

(5)

Detta samförståndsavtal medför inga finansiella följdverkningar eller rättsliga förpliktelser.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det bifogade samförståndsavtalet mellan Europeiska kommissionen och Europeiska organisationen för kärnforskning (Cern) godkänns. Det ersätter därmed det administrativa arrangemanget av den 10 oktober 1994.

Artikel 2

Janez Potočnik, kommissionsledamot med ansvar för vetenskap och forskning, undertecknar samförståndsavtalet mellan Europeiska kommissionen och Europeiska organisationen för kärnforskning på kommissionens vägnar.

Utfärdat i Bryssel den 11 juni 2009.

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  CERN-rådets beslut av den 27 och 28 juni 1985.

1

---

BILAGA

SAMFÖRSTÅNDSAVTAL

mellan Europeiska kommissionen och europeiska atomforskningscentret

Europeiska kommissionen, nedan kallad kommissionen, och europeiska atomforskningscentret, en mellanstatlig organisation med säte i Genève i Schweiz, nedan kallat Cern, nedan kallade parterna,

SOM BEAKTAR

| — | fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen genom vilka samarbete inom forskning, teknisk utveckling och demonstration med tredjeländer och internationella organisationer främjas, |
| --- | --- |

—

fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen genom vilka samarbete inom forskning, teknisk utveckling och demonstration med tredjeländer och internationella organisationer främjas,

| — | överenskommelsen angående upprättande av en europeisk organisation för kärnforskning av den 1 juli 1953, ändrad den 18 januari 1971, nedan kallad konventionen, särskilt artikel II, enligt vilken konventionens parter har anförtrott samarbetet mellan europeiska stater inom grundforskning i partikelfysik (den gren inom fysiken som handlar om materiens innersta beståndsdelar och de krafter som de utsätts för) inklusive genom internationellt samarbete åt Cern, |
| --- | --- |

—

överenskommelsen angående upprättande av en europeisk organisation för kärnforskning av den 1 juli 1953, ändrad den 18 januari 1971, nedan kallad konventionen, särskilt artikel II, enligt vilken konventionens parter har anförtrott samarbetet mellan europeiska stater inom grundforskning i partikelfysik (den gren inom fysiken som handlar om materiens innersta beståndsdelar och de krafter som de utsätts för) inklusive genom internationellt samarbete åt Cern,

| — | Europeiska gemenskapens ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration, |
| --- | --- |

—

Europeiska gemenskapens ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration,

| — | grönboken Nya perspektiv på Europeiska forskningsområdet
   (1) från 2007 som efterlyser ett utökat samarbete och starkare partnerskap med mellanstatliga forskningsorganisationer såsom Cern (2), särskilt i fråga om forskningsplanering, utbildning och rörlighet bland forskare, forskningsinfrastrukturer, immateriella rättigheter och internationellt samarbete, |
| --- | --- |

—

grönboken Nya perspektiv på Europeiska forskningsområdet
   (1) från 2007 som efterlyser ett utökat samarbete och starkare partnerskap med mellanstatliga forskningsorganisationer såsom Cern (2), särskilt i fråga om forskningsplanering, utbildning och rörlighet bland forskare, forskningsinfrastrukturer, immateriella rättigheter och internationellt samarbete,

| — | den europeiska strategin för partikelfysik som antogs enhälligt den 14 juli 2006,






  — | genom vilken Cern-rådet (3) definierar, uppdaterar och följer upp den europeiska forskningsstrategin för forskning i partikelfysik som utförs såväl med som utan accelerator, inklusive Cern-medlemsstaternas representation i diskussioner med andra länder och regioner i världen, bland annat om forskningsinfrastrukturer för partikelfysik, |
| --- | --- | --- |

—

den europeiska strategin för partikelfysik som antogs enhälligt den 14 juli 2006,

—

genom vilken Cern-rådet (3) definierar, uppdaterar och följer upp den europeiska forskningsstrategin för forskning i partikelfysik som utförs såväl med som utan accelerator, inklusive Cern-medlemsstaternas representation i diskussioner med andra länder och regioner i världen, bland annat om forskningsinfrastrukturer för partikelfysik,

| — | och som erkänner behovet av att stärka relationerna mellan Cern och Europeiska unionen i samband med den tidigare nämnda strategin, |
| --- | --- |

—

och som erkänner behovet av att stärka relationerna mellan Cern och Europeiska unionen i samband med den tidigare nämnda strategin,

| — | de nya organisationsstrukturer som Cern-rådet godkände i september 2007 och i mars 2008 för definition, uppdatering och uppföljning av den europeiska strategin (CERN/2732/rev och CERN/2779) inklusive Cern-rådets särskilda europeiska strategisessioner, |
| --- | --- |

—

de nya organisationsstrukturer som Cern-rådet godkände i september 2007 och i mars 2008 för definition, uppdatering och uppföljning av den europeiska strategin (CERN/2732/rev och CERN/2779) inklusive Cern-rådets särskilda europeiska strategisessioner,

SOM ERKÄNNER

parternas respektive ansvar inom de tidigare nämnda områdena som stärker varandra,

HAR ENATS OM FÖLJANDE.

| 1. | Parterna avser att samarbeta, med vederbörlig hänsyn till respektive befogenheter, för att konsolidera och ytterligare utveckla Europeiska forskningsområdet, särskilt i fråga om forskningsplanering, utbildning och rörlighet för forskare, forskningsinfrastrukturer, förvaltning av immateriella rättigheter och internationellt samarbete. I detta syfte kan de utveckla gemensam verksamhet. |
| --- | --- |

1.

Parterna avser att samarbeta, med vederbörlig hänsyn till respektive befogenheter, för att konsolidera och ytterligare utveckla Europeiska forskningsområdet, särskilt i fråga om forskningsplanering, utbildning och rörlighet för forskare, forskningsinfrastrukturer, förvaltning av immateriella rättigheter och internationellt samarbete. I detta syfte kan de utveckla gemensam verksamhet.

| 2. | Parterna avser att samarbeta, med vederbörlig hänsyn till respektive befogenheter, om uppföljningen och genomförandet av den europeiska strategin för partikelfysik. I detta syfte kan de utveckla gemensam verksamhet. |
| --- | --- |

2.

Parterna avser att samarbeta, med vederbörlig hänsyn till respektive befogenheter, om uppföljningen och genomförandet av den europeiska strategin för partikelfysik. I detta syfte kan de utveckla gemensam verksamhet.

| 3. | Med vederbörlig hänsyn till respektive befogenheter samt institutionella och operativa strukturer, ska parterna vid behov informera och rådgöra med varandra i frågor av gemensamt intresse, särskilt när det gäller konsolidering och ytterligare utveckling av Europeiska forskningsområdet och den europeiska strategin för partikelfysik, för den senare inbegripet kontakter med stater som inte är medlemmar i Cern. |
| --- | --- |

3.

Med vederbörlig hänsyn till respektive befogenheter samt institutionella och operativa strukturer, ska parterna vid behov informera och rådgöra med varandra i frågor av gemensamt intresse, särskilt när det gäller konsolidering och ytterligare utveckling av Europeiska forskningsområdet och den europeiska strategin för partikelfysik, för den senare inbegripet kontakter med stater som inte är medlemmar i Cern.

| 4. | Om inte annat följer av dess egna förfaranden beviljar Cern-rådet kommissionen ständig rätt att närvara vid dess europeiska strategisessioner och att begära ordet vid dessa sessioner. |
| --- | --- |

4.

Om inte annat följer av dess egna förfaranden beviljar Cern-rådet kommissionen ständig rätt att närvara vid dess europeiska strategisessioner och att begära ordet vid dessa sessioner.

| 5. | Den observatörsstatus i Cern-rådet som Europeiska gemenskapen beviljades 1985 bibehålls (4). |
| --- | --- |

5.

Den observatörsstatus i Cern-rådet som Europeiska gemenskapen beviljades 1985 bibehålls (4).

| 6. | Kommissionen kommer att bevilja Cern rätten att föreslå kandidater till relevanta expert- och rådgivningsorgan. Experterna kommer att nomineras av kommissionen enligt dess egna regler och förfaranden. |
| --- | --- |

6.

Kommissionen kommer att bevilja Cern rätten att föreslå kandidater till relevanta expert- och rådgivningsorgan. Experterna kommer att nomineras av kommissionen enligt dess egna regler och förfaranden.

| 7. | Parterna kommer att upprätta kontaktpunkter och kommunikationsmetoder för att uppnå målen i detta samförståndsavtal. |
| --- | --- |

7.

Parterna kommer att upprätta kontaktpunkter och kommunikationsmetoder för att uppnå målen i detta samförståndsavtal.

| 8. | Parterna kommer att mötas årligen för att se vilka framsteg som gjorts och eventuellt diskutera ytterligare sätt att öka samarbetet, såsom gemensam verksamhet, eller utforska potentiella synergier. |
| --- | --- |

8.

Parterna kommer att mötas årligen för att se vilka framsteg som gjorts och eventuellt diskutera ytterligare sätt att öka samarbetet, såsom gemensam verksamhet, eller utforska potentiella synergier.

| 9. | Parterna kommer att enas om frågorna i samband med tolkningen och genomförandet av detta samförståndsavtal. |
| --- | --- |

9.

Parterna kommer att enas om frågorna i samband med tolkningen och genomförandet av detta samförståndsavtal.

| 10. | Det administrativa arrangemanget av den 10 oktober 1994 ersätts av föreliggande samförståndsavtal. |
| --- | --- |

10.

Det administrativa arrangemanget av den 10 oktober 1994 ersätts av föreliggande samförståndsavtal.

Upprättat i två exemplar i Bryssel den 17 juni 2009.

På Cerns vägnar

Torsten ÅKESSON

Cern-rådets ordförande

Rolf-Dieter HEUER

Generaldirektör för Cern

På kommissionens vägnar

Janez POTOČNIK

Ledamot av kommissionen

---

(1)  Grönboken om Europeiska området för forskningsverksamhet avser kommissionens grönbok Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter som antogs den 4 april 2007 (KOM(2007) 161 slutlig).

1

Europeiska området för forskningsverksamhet: Nya utsikter

(2)  En administrativ överenskommelse undertecknades av kommissionen och Cern den 10 oktober 1994.

2

(3)  Cern-rådet är Cerns beslutande organ som fastställer organisationens policy i vetenskapliga, tekniska och administrativa frågor (artikel V i konventionen).

3

(4)  Europeiska gemenskapen beviljades observatörsstatus vid Cern-rådet genom ett beslut som detta råd fattade den 27 och 28 juni 1985.

4

---

| 24.6.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 161/16 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 161/16

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 16 juni 2009

om fastställande av gemenskapens ståndpunkt inför förvaltningsorganens beslut om ändring av datorspecifikationerna i bilaga C del VIII till avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning

(Text av betydelse för EES)

(2009/489/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets beslut 2006/1005/EG av den 18 december 2006 om ingående av avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (1), särskilt artikel 4.3, och

av följande skäl:

| (1) | I avtalet föreskrivs att Europeiska kommissionen, i samarbete med Förenta staternas miljövårdsmyndighet (EPA, United States Environmental Protection Agency), ska utveckla nivå II när det gäller datorspecifikationer och därvid ändra bilaga C till avtalet. |
| --- | --- |

(1)

I avtalet föreskrivs att Europeiska kommissionen, i samarbete med Förenta staternas miljövårdsmyndighet (EPA, United States Environmental Protection Agency), ska utveckla nivå II när det gäller datorspecifikationer och därvid ändra bilaga C till avtalet.

| (2) | Kommissionen ska fastställa gemenskapens ståndpunkt när det gäller ändringar av specifikationerna. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen ska fastställa gemenskapens ståndpunkt när det gäller ändringar av specifikationerna.

| (3) | För de åtgärder som föreskrivs i detta beslut har hänsyn tagits till yttrandet från styrelsen för Energy Star i Europeiska gemenskapen enligt artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 106/2008 av den 15 januari 2008 om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (2). |
| --- | --- |

(3)

För de åtgärder som föreskrivs i detta beslut har hänsyn tagits till yttrandet från styrelsen för Energy Star i Europeiska gemenskapen enligt artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 106/2008 av den 15 januari 2008 om ett gemenskapsprogram för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning (2).

| (4) | Från och med den 1 juli 2009 bör de datorspecifikationer som anges i bilaga C del VIII upphöra att gälla och ersättas med de specifikationer som bifogas detta beslut. |
| --- | --- |

(4)

Från och med den 1 juli 2009 bör de datorspecifikationer som anges i bilaga C del VIII upphöra att gälla och ersättas med de specifikationer som bifogas detta beslut.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Enda artikel

Den ståndpunkt som Europeiska gemenskapen ska anta inför förvaltningsorganens beslut om datorspecifikationerna i bilaga C del VIII till avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning, ska grundas på bifogade utkast till beslut.

Utfärdad i Bryssel den 16 juni 2009.

På kommissionens vägnar

Antonio TAJANI

Vice ordförande

---

(1)  EUT L 381, 28.12.2006, s. 24.

1

(2)  EUT L 39, 13.2.2008, s. 1.

2

---

BILAGA

UTKAST TILL FÖRVALTNINGSORGANENS BESLUT

av den [...]

om ändring av datorspecifikationerna i bilaga C del VIII till avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning

FÖRVALTNINGSORGANEN HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet mellan Amerikas förenta staters regering och Europeiska gemenskapen om samordning av program för energieffektivitetsmärkning av kontorsutrustning, särskilt artikel XII, och

av följande skäl:

Nivå I för datorspecifikationerna i bilaga C del VIII, vilken har varit i kraft sedan den 20 juli 2007, bör upphöra att gälla och ersättas med nivå II.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Datorspecifikationerna i bilaga C del VIII till avtalet ska upphöra att gälla och ersättas med specifikationerna i bilagan till detta beslut med verkan från och med den 1 juli 2009.

Detta beslut är upprättat i två exemplar och ska undertecknas av ordförandena.

Undertecknat i Washington,

(...)

På amerikanska miljövårdsmyndighetens vägnar

Undertecknat i Bryssel,

(...)

På Europeiska gemenskapens vägnar

BILAGA

BILAGA C del VIII TILL AVTALET

VIII.   DATORSPECIFIKATIONER

1.   DEFINITIONER

A.   Dator: en anordning som utför logiska operationer och behandlar uppgifter. Datorer består av åtminstone 1) en centralprocessor för utförande av operationer, 2) inenheter för användare, till exempel ett tangentbord, en mus, en digitaliserare eller en spelkontroll, och 3) en presentationsskärm för visning av utdata. I denna specifikation omfattar datorer både stationära och bärbara enheter, däribland stationära datorer, datorer med integrerad bildskärm, bärbara datorer, enkla servrar, tunna klienter och arbetsstationer. Datorer måste kunna användas med inenheter och bildskärmar, såsom anges ovan vid 2 och 3, men datorsystem behöver inte levereras med dessa anordningar för att omfattas av denna definition.

Komponenter

B.   Bildskärm: en presentationsskärm och därmed förbunden elektronik i ett och samma hölje eller i datorhöljet (t.ex. bärbara datorer eller datorer med integrerad bildskärm), som kan visa utdata från en dator genom en eller flera typer av ingångar såsom VGA, DVI och IEEE 1394. Katodstrålerör (CRT) och LCD-skärmar är exempel på bildskärmsteknik.

C.   Diskret grafikprocessor (GPU): en grafikprocessor med ett lokalt gränssnitt för minneskontroll och ett lokalt, grafikspecifikt minne.

D.   Externt nätaggregat: en komponent i ett separat hölje utanför datorhöljet som är konstruerat för att omrikta växelström från elnätet till likström av lägre spänning för drift av datorn. Ett externt nätaggregat måste förbindas med datorn genom en löstagbar eller fast elektrisk anslutning av han-/hontyp, kabel, sladd eller annan ledning.

E.   Internt nätaggregat: en komponent innanför datorhöljet som är konstruerad för att omrikta växelström från elnätet till likströmsspänning(ar) för drift av datorkomponenter. I denna specifikation måste ett internt nätaggregat vara inneslutet i datorhöljet men vara skilt från systemkortet. Nätaggregatet ska anslutas till nätet genom en enda kabel utan någon mellanliggande krets mellan nätaggregatet och elnätet. Dessutom ska alla nätanslutningar till datorkomponenter, med undantag för likströmsanslutningar till datorer med integrerad bildskärm, göras innanför datorhöljet (det får med andra ord inte finnas några externa kablar som förbinder nätaggregatet med datorn eller enskilda komponenter). Interna likspänningsomvandlare som används för att omvandla en likströmsspänning till flera likströmsspänningar som ska användas av datorn ska inte anses vara interna nätaggregat.

Datortyper

F.   Stationär dator: en dator i vilken huvudenheten är avsedd att ha en fast placering, ofta på ett skrivbord eller på golvet. Stationära datorer är inte konstruerade för att vara bärbara och används med bildskärm, tangentbord och mus som är externa. Stationära datorer är konstruerade för en mängd hem- och kontorsapplikationer.

G.   Enkel server: en dator som i typfallet använder komponenter för stationära datorer i en formfaktor för stationära datorer, men den är i första hand konstruerad för att vara värd för andra datorer. En dator måste ha följande egenskaper för att betraktas som en enkel server:

H.   Stationär dator med integrerad bildskärm: ett stationärt system där dator och bildskärm fungerar som en gemensam enhet med strömförsörjning genom en enda kabel. Datorer med integrerad bildskärm går att utforma på två sätt: 1) ett system där bildskärmen och datorn är sammanbyggda i en enda enhet, eller 2) ett system som förpackats som ett enda system med en separat bildskärm som är förbunden med huvudhöljet genom en likströmssladd, där datorn och bildskärmen får sin strömförsörjning från ett gemensamt nätaggregat. Datorer med integrerad bildskärm är en undergrupp inom kategorin stationära datorer och är normalt konstruerade för att fungera på samma sätt som stationära system.

I.   Tunn klient: en dator med en oberoende kraftkälla som är beroende av en uppkoppling till ett nätverk för att få tillgång till primära funktioner. De viktigaste datoroperationerna (användning av program, datalagring, samspel med andra Internetresurser osv.) görs med hjälp av nätverksresurser. Denna specifikation av tunna klienter är begränsad till anordningar som inte har några inbyggda roterande lagringsmedier. Huvudenheten i en tunn klient som omfattas av denna specifikation måste vara konstruerad för att placeras permanent på en plats (t.ex. på ett skrivbord) och inte för att vara bärbar.

J.   Bärbar dator: en dator som konstruerats med det särskilda syftet att den ska vara bärbar och i drift under lång tid med eller utan direktanslutning till växelströmskälla. Bärbara datorer ska ha integrerad bildskärm och kunna drivas med ett inbyggt batteri eller annan bärbar strömförsörjning. De flesta bärbara datorer använder dessutom ett externt nätaggregat och har inbyggt tangentbord och pekdon. Bärbara datorer är vanligtvis konstruerade för att ha samma funktioner som stationära datorer, inklusive användning av program med samma funktioner som hos stationära datorer. I denna specifikation ska dockningsstationer betraktas som tillbehör och de omfattas därför inte av prestandanivåerna för bärbara datorer i avsnitt 3. Bärbara pekdatorer, som kan använda pekskärmar tillsammans med eller i stället för andra källor, betraktas som bärbara datorer i den här specifikationen.

K.   Arbetsstation: en högpresterande enanvändardator som vanligtvis används för grafik, CAD, programutveckling, finansiella och vetenskapliga applikationer och andra datorintensiva uppgifter. För att anses som arbetsstation enligt denna specifikation måste en dator

Dessutom måste arbetsstationen uppfylla tre av följande sex valfria kriterier:

Driftslägen

L.   Frånläge: strömförbrukningsnivån i det läge av lägsta effektförbrukning som inte kan slås av (påverkas) av användaren och som kan pågå under obegränsad tid då en datorskärm är ansluten till strömkällan och används i enlighet med tillverkarens instruktioner. För system där ACPI-normer är tillämpliga motsvarar frånläge ACPI-systemnivå S5.

M.   Viloläge: ett lågeffekttillstånd som datorn kan inta automatiskt efter en tid av inaktivitet eller genom manuellt val. En dator med viloförmåga kan snabbt ”vakna” som svar på nätanslutning eller anordningar i användargränssnittet med en latens på ≤ 5 sekunder från det att väckningssignalen initieras till dess att systemet går att använda fullt ut, inklusive rendering av bildskärmen. För system där ACPI-normer är tillämpliga motsvarar viloläge vanligtvis ACPI-systemnivå S3 (suspend to RAM).

N.   Tomgång: det tillstånd när operativsystemet och annan programvara är färdigladdade, en användarprofil har skapats, datorn inte befinner sig i viloläge och aktiviteten begränsas till de grundläggande applikationer som systemet startar automatiskt.

O.   Aktivt läge: det läge där datorn utför ett arbete som svar på a) tidigare eller pågående signaler från användare, eller b) tidigare eller pågående instruktioner via ett nätverk. Detta läge omfattar aktiv behandling, sökning av data i lager, minne eller cache, inklusive tomgång i väntan på ytterligare signaler från användare och innan datorn övergår till lågeffekttillstånd.

P.   Normalförbrukningsmetod (TEC-metoden, Typical Energy Consumption): en metod för provning och jämförande av datorers energiprestanda som grundas på produktens normala elförbrukning under normala driftsförhållanden och under en representativ tidsperiod. För stationära och bärbara datorer är den viktigaste parametern den normala elförbrukningen per år angiven i kilowattimmar (kWh), med hjälp av mätningar av den genomsnittliga effektförbrukningen i driftsläge, vägt mot en förmodad typisk användningsmodell (arbetscykel). För arbetsstationer baseras kraven på ett förbrukningsvärde TEC (Typical Energy Consumption), som beräknas utifrån effektförbrukning i driftsläge, maxeffekt och en förmodad arbetscykel.

Nätkommunikation och energisparfunktioner

Q.   Nätgränssnitt: de komponenter (hård- och programvara) vars primära uppgift är att ge datorn förmåga att kommunicera genom en eller flera typer av nätteknik. Exempel på nätgränssnitt är IEEE 802.3 (Ethernet) och IEEE 802.11 (Wi-Fi).

R.   Väckningssignal: en användarinitierad, planerad eller yttre händelse eller påverkan som får datorn att övergå från viloläge eller frånläge till aktivt läge. Väckningssignalen kan t.ex. vara en musrörelse, ett tangentnedslag, en signal från en styrenhet, en signal från realtidsklockan eller en tryckning på en knapp på datorhöljet eller, när det gäller yttre händelser, t.ex. en signal som kommer via fjärrkontroll, nätverk, modem osv.

S.   Väckning över lokalt nät (WOL): en funktion som gör att det går att väcka en dator som är i viloläge eller frånläge via en förfrågan över nätet.

T.   Fullständig nätanslutning: Datorns förmåga att upprätthålla nätuppkopplingen i viloläge och aktiveras intelligent när det krävs ytterligare behandling (inklusive tillfällig behandling som krävs för att upprätthålla nätuppkopplingen). Att upprätthålla nätuppkoppling kan omfatta att begära och/eller försvara ett tilldelat gränssnitt eller en nätverksadress, svara på förfrågningar från andra noder i nätverket eller upprätthålla befintliga nätanslutningar och samtidigt stanna kvar i viloläget. På så sätt bevaras datorns uppkoppling, nättjänster och applikationer trots att datorn befinner sig i viloläge. Ur nätverkets synvinkel motsvarar en dator i viloläge med fullständig nätanslutning funktionellt en dator på tomgång när det gäller gemensamma applikationer och användningsmodeller. Fullständig nätanslutning vid viloläge är inte begränsat till en viss uppsättning protokoll utan kan omfatta applikationer som installerats efter den ursprungliga installationen.

Marknadsförings- och leveranskanaler

U.   Företagskanaler: försäljningskanaler som normalt används av stora och medelstora företag, myndigheter, utbildningsinstitutioner eller andra organisationer som köper datorer som används i administrerade klient–servermiljöer.

V.   Modellnummer: ett unikt namn för en viss konfiguration av hård- eller programvara (dvs. operativsystem, typer eller processorer, minne, grafikprocessor osv.) som antingen är fördefinierad eller är en konfigurering som väljs av kunden.

W.   Modellnamn: ett namn som innefattar en hänvisning till numret på PC-modellfamiljen, en kort beskrivning av produkten eller varumärkeshänvisningar.

X.   Produktfamilj: en beskrivning på hög nivå som avser en grupp av datorer som vanligtvis har samma kombination av hölje/systemkort, och som ofta innehåller hundratals möjliga konfigurationer av hårdvara och programvara.

2.   PRODUKTER SOM KAN BLI ENERGY STAR-GODKÄNDA

Datorer måste motsvara definitionen av en dator och någon av definitionerna av produkttyp i avsnitt 1 ovan för att vara Energy Star-godkända. I följande tabell listas datorer som uppfyller (eller inte uppfyller) Energy Star-kraven.

| Produkter som omfattas av version 5.0-specifikationen | Produkter som inte omfattas av version 5.0-specifikationen |
| --- | --- |
| — | Stationära datorer |

Produkter som omfattas av version 5.0-specifikationen

Produkter som inte omfattas av version 5.0-specifikationen

—

Stationära datorer

| — | Stationära datorer med integrerad bildskärm |
| --- | --- |

—

Stationära datorer med integrerad bildskärm

| — | Bärbara datorer |
| --- | --- |

—

Bärbara datorer

| — | Arbetsstationer |
| --- | --- |

—

Arbetsstationer

| — | Enkla servrar |
| --- | --- |

—

Enkla servrar

| — | Tunna klienter |
| --- | --- |

—

Tunna klienter

| — | Datorservrar (enligt definition i version 1.0-datorserverspecifikationen) |
| --- | --- |

—

Datorservrar (enligt definition i version 1.0-datorserverspecifikationen)

| — | Handdatorer och smarta mobiltelefoner |
| --- | --- |

—

Handdatorer och smarta mobiltelefoner

3.   KRITERIER FÖR ENERGIEFFEKTIVITET OCH ENERGISPARFUNKTIONER

Datorer måste uppfylla nedanstående kriterier för att vara Energy Star-godkända. Ikraftträdandedatum för version 5.0 tas upp i avsnitt 5 i denna specifikation.

A.   Krav på nätaggregatets verkningsgrad

Kraven gäller för samtliga produktkategorier som omfattas av Energy Star-datorspecifikationen:

| a) | Datorer med internt nätaggregat: 85 % minimiverkningsgrad vid 50 % av märkeffekten och 82 % minimiverkningsgrad vid 20 % och 100 % av märkeffekten med en effektfaktor större än 0,9 vid 100 % av märkeffekten. |
| --- | --- |

a)

Datorer med internt nätaggregat: 85 % minimiverkningsgrad vid 50 % av märkeffekten och 82 % minimiverkningsgrad vid 20 % och 100 % av märkeffekten med en effektfaktor större än 0,9 vid 100 % av märkeffekten.

| b) | Datorer med externt nätaggregat: Externa nätaggregat som säljs tillsammans med Energy Star-datorer måste vara Energy Star-godkända eller överensstämma med de verkningsgradsnivåer för obelastat och aktivt läge som föreskrivs enligt Energy Star-programmets krav för externa enkelspänningsnätaggregat för växelström eller med omvandling från växelström till likström, version 2.0. Energy Star-specifikationen och förteckningen över godkända produkter finns på www.energystar.gov/powersupplies. Anm.: Detta prestandakrav gäller även externa flerspänningsnätaggregat som provas enligt provningsmetoden för interna nätaggregat i avsnitt 4 nedan. |
| --- | --- |

b)

Datorer med externt nätaggregat: Externa nätaggregat som säljs tillsammans med Energy Star-datorer måste vara Energy Star-godkända eller överensstämma med de verkningsgradsnivåer för obelastat och aktivt läge som föreskrivs enligt Energy Star-programmets krav för externa enkelspänningsnätaggregat för växelström eller med omvandling från växelström till likström, version 2.0. Energy Star-specifikationen och förteckningen över godkända produkter finns på www.energystar.gov/powersupplies. Anm.: Detta prestandakrav gäller även externa flerspänningsnätaggregat som provas enligt provningsmetoden för interna nätaggregat i avsnitt 4 nedan.

B.   Krav på energieffektivitet och prestanda

1.   Nivåer för stationära datorer, datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer

Kategorier av stationära datorer som omfattas av TEC-kriterier

Vid fastställande av TEC-nivåerna ska stationära datorer och stationära datorer med integrerad bildskärm vara godkända för kategori A, B, C eller D enligt nedan:

| a) | Kategori A: Alla stationära datorer som inte motsvarar definitionen nedan av antingen kategori B, kategori C eller kategori D ska anses omfattas av kategori A när det gäller Energy Star-godkännande. |
| --- | --- |

a)

Kategori A: Alla stationära datorer som inte motsvarar definitionen nedan av antingen kategori B, kategori C eller kategori D ska anses omfattas av kategori A när det gäller Energy Star-godkännande.

| b) | Kategori B: För att godkännas enligt kategori B måste en stationär dator ha






  — | motsvarande två fysiska kärnor, och |
| --- | --- | --- |

b)

Kategori B: För att godkännas enligt kategori B måste en stationär dator ha

—

motsvarande två fysiska kärnor, och

| — | två gigabyte (GB) systemminne. |
| --- | --- |

—

två gigabyte (GB) systemminne.

| c) | Kategori C: För att godkännas enligt kategori C måste en stationär dator ha






  — | mer än två fysiska kärnor. |
| --- | --- | --- |

c)

Kategori C: För att godkännas enligt kategori C måste en stationär dator ha

—

mer än två fysiska kärnor.

Utöver ovanstående krav ska modellerna för godkännande enligt kategori C vara konfigurerade med minst en av följande två egenskaper:

| — | minst två gigabyte (GB) systemminne, och/eller |
| --- | --- |

—

minst två gigabyte (GB) systemminne, och/eller

| — | en diskret grafikprocessor (GPU). |
| --- | --- |

—

en diskret grafikprocessor (GPU).

| d) | Kategori D: För att godkännas enligt kategori D måste en stationär dator ha






  — | minst fyra fysiska kärnor. |
| --- | --- | --- |

d)

Kategori D: För att godkännas enligt kategori D måste en stationär dator ha

—

minst fyra fysiska kärnor.

Utöver ovanstående krav ska modellerna för godkännande enligt kategori D vara konfigurerade med minst en av följande två egenskaper:

| — | minst fyra gigabyte (GB) systemminne, och/eller |
| --- | --- |

—

minst fyra gigabyte (GB) systemminne, och/eller

| — | en diskret grafikprocessor (GPU) med en rambuffert som är större än 128-bit. |
| --- | --- |

—

en diskret grafikprocessor (GPU) med en rambuffert som är större än 128-bit.

Kategorier av bärbara datorer som omfattas av TEC-kriterier

Vid fastställande av TEC-nivåerna ska bärbara datorer vara godkända för kategori A, B eller C enligt nedan:

| a) | Kategori A: Alla bärbara datorer som inte motsvarar definitionen nedan av kategori B eller kategori C ska anses omfattas av kategori A när det gäller Energy Star-godkännande. |
| --- | --- |

a)

Kategori A: Alla bärbara datorer som inte motsvarar definitionen nedan av kategori B eller kategori C ska anses omfattas av kategori A när det gäller Energy Star-godkännande.

| b) | Kategori B: För att godkännas enligt kategori B måste en bärbar dator ha






  — | en diskret grafikprocessor (GPU). |
| --- | --- | --- |

b)

Kategori B: För att godkännas enligt kategori B måste en bärbar dator ha

—

en diskret grafikprocessor (GPU).

| c) | Kategori C: För att godkännas enligt kategori C måste en bärbar dator ha






  — | minst två fysiska kärnor, |
| --- | --- | --- |

c)

Kategori C: För att godkännas enligt kategori C måste en bärbar dator ha

—

minst två fysiska kärnor,

| — | minst två gigabyte (GB) systemminne, och |
| --- | --- |

—

minst två gigabyte (GB) systemminne, och

| — | en diskret grafikprocessor (GPU) med en rambuffert som är större än 128-bit. |
| --- | --- |

—

en diskret grafikprocessor (GPU) med en rambuffert som är större än 128-bit.

TEC (produktkategorier för stationära och bärbara datorer)

I följande tabeller anges de erforderliga TEC-nivåerna för nivå 5.0-specifikationen. I tabell 1 anges TEC-kraven för version 5.0. Tabell 2 innehåller viktningar för varje driftsläge per produkttyp. TEC beräknas enligt nedanstående formel:

ETEC = (8 760/1 000) · (Poff · Toff + Psleep · Tsleep + Pidle · Tidle),

där Px är effektvärden i watt, Tx tidsvärden i % av år, samt TEC ETEC anges i kWh och motsvarar den årliga energiförbrukningen baserat på viktningarna av driftsläge i tabell 2.

Tabell 1

ETEC-krav – Stationära och bärbara datorer

| | Stationära datorer och datorer med integrerad bildskärm
  (kWh) | Bärbara datorer
  (kWh) |
| --- | --- | --- |
| TEC | Kategori A: ≤ 148,0
  Kategori B: ≤ 175,0
  Kategori C: ≤ 209,0
  Kategori D: ≤ 234,0 | Kategori A: ≤ 40,0
  Kategori B: ≤ 53,0
  Kategori C: ≤ 88,5 |
| Funktionsanpassningar |
| Minne | 1 kWh (per GB över bas)

  Basminne:
  Kategorierna A, B och C:
  2 GB
  Kategori D:
  4 GB | 0,4 kWh (per GB över 4) |
| Premium-grafik (för diskreta grafikpro-cessorer med specificerad rambuffert) | Kategorierna A och B:
  35 kWh (rambuffert ≤ 128-bit)
  50 kWh (rambuffert > 128-bit)
  Kategorierna C och D:
  50 kWh (rambuffert > 128-bit) | Kategori B:
  3 kWh (rambuffert > 64-bit) |
| Ytterligare minnesenhet | 25 kWh | 3 kWh |

Stationära datorer och datorer med integrerad bildskärm

(kWh)

Bärbara datorer

(kWh)

TEC

Kategori A: ≤ 148,0

Kategori B: ≤ 175,0

Kategori C: ≤ 209,0

Kategori D: ≤ 234,0

Kategori A: ≤ 40,0

Kategori B: ≤ 53,0

Kategori C: ≤ 88,5

Funktionsanpassningar

Minne

1 kWh (per GB över bas)

Basminne:

Kategorierna A, B och C:

2 GB

Kategori D:

4 GB

0,4 kWh (per GB över 4)

Premium-grafik (för diskreta grafikpro-cessorer med specificerad rambuffert)

Kategorierna A och B:

35 kWh (rambuffert ≤ 128-bit)

50 kWh (rambuffert > 128-bit)

Kategorierna C och D:

50 kWh (rambuffert > 128-bit)

Kategori B:

3 kWh (rambuffert > 64-bit)

Ytterligare minnesenhet

25 kWh

3 kWh

Tabell 2

Driftslägesviktning – Stationära och bärbara datorer

| (i %) |
| --- |
| | Stationär | Bärbar |
| | Konventionell | Proxyfunktion (1) | Konventionell | Proxyfunktion (1) |
| Toff | 55 | 40 | 60 | 45 |
| Tsleep | 5 | 30 | 10 | 30 |
| Tidle | 40 | 30 | 30 | 25 |

(i %)

Stationär

Bärbar

Konventionell

Proxyfunktion (1)

Konventionell

Proxyfunktion (1)

Toff

55

40

60

45

Tsleep

5

30

10

30

Tidle

40

30

30

25

2.   Nivåer för arbetsstationer

PTEC (produktkategori arbetsstation)

I följande tabeller anges de erforderliga PTEC-nivåerna för nivå 5.0-specifikationen. I tabell 3 anges PTEC-kraven för version 5.0. Tabell 4 innehåller viktningar för varje driftsläge per produkttyp. PTEC beräknas enligt nedanstående formel:

PTEC = 0,35 · Poff + 0,10 · Psleep + 0,55 · Pidle

där Px är effektvärden i watt.

Tabell 3

PTEC-krav – Arbetsstationer

PTEC ≤ 0,28 · [Pmax + (# HDD · 5)]

Tabell 4

Driftslägesviktning – Arbetsstationer

| (i %) |
| --- |
| Toff | 35 |
| Tsleep | 10 |
| Tidle | 55 |
| Anm.: Viktningarna ingår i PTEC-formeln ovan. |

(i %)

Toff

35

Tsleep

10

Tidle

55

Anm.: Viktningarna ingår i PTEC-formeln ovan.

Flera grafikenheter (arbetsstationer)

Arbetsstationer som uppfyller Energy Star-krav med en enda grafikenhet kan också godkännas för en konfiguration med mer än en grafikenhet, under förutsättning att den extra hårdvarukonfigurationen är identisk, med undantag för den/de extra grafikenheten/erna. Användning av flera grafikenheter omfattar, men är inte begränsad till, drift av flera bildskärmar och sammanlänkning av dem för hög prestanda, konfigurationer med flera grafikprocessorer (t.ex. ATI Crossfire, NVIDIA SLI). I sådana fall och fram till dess att SPECviewperf® stöder flera grafiktrådar får tillverkare lämna in testdata för arbetsstationen med en enda grafikenhet för båda konfigurationerna utan att prova systemet på nytt.

3.   Nivåer för enkla servrar

Vid fastställande av nivåerna vid tomgång ska enkla servrar vara godkända för kategori A eller B enligt nedan:

| a) | Kategori A: Alla enkla servrar som inte motsvarar definitionen nedan av kategori B ska anses omfattas av kategori A när det gäller Energy Star-godkännande. |
| --- | --- |

a)

Kategori A: Alla enkla servrar som inte motsvarar definitionen nedan av kategori B ska anses omfattas av kategori A när det gäller Energy Star-godkännande.

| b) | Kategori B: För att godkännas enligt kategori B måste en enkel server ha






  — | en eller flera processorer med mer än en fysisk kärna eller mer än en diskret processor, och |
| --- | --- | --- |

b)

Kategori B: För att godkännas enligt kategori B måste en enkel server ha

—

en eller flera processorer med mer än en fysisk kärna eller mer än en diskret processor, och

| — | minst 1 gigabyte systemminne. |
| --- | --- |

—

minst 1 gigabyte systemminne.

Tabell 6

Effektivitetskrav för enkla servrar

| Krav på effektivitet i driftslägen för enkla servar |
| --- |
| Frånläge: ≤ 2,0 W
  Tomgång:
  Kategori A: ≤ 50,0 W
  Kategori B: ≤ 65,0 W |
| Funktion | Utökning av effektgränsen |
| Väckning över lokalt nät (Wake On LAN, WOL)
  (Gäller endast om datorn levereras med aktiverad WOL) | + 0,7 W för frånläge |

Krav på effektivitet i driftslägen för enkla servar

Frånläge: ≤ 2,0 W

Tomgång:

Kategori A: ≤ 50,0 W

Kategori B: ≤ 65,0 W

Funktion

Utökning av effektgränsen

Väckning över lokalt nät (Wake On LAN, WOL)

(Gäller endast om datorn levereras med aktiverad WOL)

+ 0,7 W för frånläge

4.   Nivåer för tunna klienter

Kategorier av tunna klienter som omfattas av tomgångskriterier: Vid fastställande av nivåerna vid tomgång ska tunna klienter vara godkända för kategori A eller B enligt nedan:

| a) | Kategori A: Alla tunna klienter som inte motsvarar definitionen nedan av kategori B ska anses omfattas av kategori A när det gäller Energy Star-godkännande. |
| --- | --- |

a)

Kategori A: Alla tunna klienter som inte motsvarar definitionen nedan av kategori B ska anses omfattas av kategori A när det gäller Energy Star-godkännande.

| b) | Kategori B: För att godkännas enligt kategori B måste tunna klienter






  — | stödja lokal multimediekodning/avkodning. |
| --- | --- | --- |

b)

Kategori B: För att godkännas enligt kategori B måste tunna klienter

—

stödja lokal multimediekodning/avkodning.

Tabell 7

Effektivitetskrav för tunna klienter

| Krav på effektivitet i driftslägen för tunna klienter |
| --- |
| Frånläge: ≤ 2 W
  Viloläge (om tillämpligt): ≤ 2 W
  Tomgång:
  Kategori A: ≤ 12,0 W
  Kategori B: ≤ 15,0 W |
| Funktion | Utökning av effektgränsen |
| Väckning över lokalt nät (Wake On LAN, WOL)
  (Gäller endast om datorn levereras med aktiverad WOL) | + 0,7 W för viloläge
  + 0,7 W för frånläge |

Krav på effektivitet i driftslägen för tunna klienter

Frånläge: ≤ 2 W

Viloläge (om tillämpligt): ≤ 2 W

Tomgång:

Kategori A: ≤ 12,0 W

Kategori B: ≤ 15,0 W

Funktion

Utökning av effektgränsen

Väckning över lokalt nät (Wake On LAN, WOL)

(Gäller endast om datorn levereras med aktiverad WOL)

+ 0,7 W för viloläge

+ 0,7 W för frånläge

C.   Krav på energisparfunktioner

Produkterna måste uppfylla kraven på energisparfunktioner i tabell 8 och ska provas i det format de levereras.

Tabell 8

Krav på energisparfunktioner

| Specifikationskrav | | Tillämpliga på |
| --- | --- | --- |
| Leveranskrav |
| Viloläge | Levereras med ett viloläge som är inställt för att aktiveras efter 30 minuters inaktivitet från användarens sida. Datorerna ska sänka hastigheten i eventuella aktiva Ethernetnätuppkopplingar på 1 Gb/s när de övergår till vilo- eller frånläge. | Stationära datorer | |
| Stationära datorer med integrerad bildskärm | |
| Bärbara datorer | |
| Arbetsstationer | |
| | |
| Enkla servrar | |
| Tunna klienter | |
| Bildskärmens viloläge | Levereras inställda så att bildskärmens viloläge aktiveras inom 15 minuter av användarinaktivitet. | Stationära datorer | |
| Stationära datorer med integrerad bildskärm | |
| Bärbara datorer | |
| Arbetsstationer | |
| | |
| Enkla servrar (om det finns bildskärm) | |
| Tunna klienter | |
| Nätverkskrav för energisparfunktioner |
| Väckning över lokalt nät (Wake On LAN, WOL) | Datorer med Ethernetfunktion ska ha förmåga att aktivera och inaktivera WOL för viloläge. | Stationära datorer | |
| Stationära datorer med integrerad bildskärm | |
| Bärbara datorer | |
| Arbetsstationer | |
| | |
| Enkla servrar | |
| Tunna klienter (gäller endast om programvaruuppdateringar från det centralt administrerade nätverket utförs när enheten befinner sig i vilo- eller frånläge. Tunna klienter vars standard-inställningar för uppgradering av klientprogramvara inte kräver schemaläggning för avstängda timmar är undantagna från detta krav.) | |
| Gäller endast datorer som levereras via företagskanaler:
  Datorer med Ethernetfunktion måste uppfylla ett av följande krav:






  — | Levereras med väckning över lokalt nät (WOL) aktiverat från viloläge när de drivs på växelström (det betyder att bärbara datorer får ha automatisk inaktivering av WOL när de drivs med sina bärbara strömaggregat). |

Specifikationskrav

Tillämpliga på

Leveranskrav

Viloläge

Levereras med ett viloläge som är inställt för att aktiveras efter 30 minuters inaktivitet från användarens sida. Datorerna ska sänka hastigheten i eventuella aktiva Ethernetnätuppkopplingar på 1 Gb/s när de övergår till vilo- eller frånläge.

Stationära datorer

Image

Stationära datorer med integrerad bildskärm

Image

Bärbara datorer

Image

Arbetsstationer

Image

Enkla servrar

Image

Tunna klienter

Bildskärmens viloläge

Levereras inställda så att bildskärmens viloläge aktiveras inom 15 minuter av användarinaktivitet.

Stationära datorer

Image

Stationära datorer med integrerad bildskärm

Image

Bärbara datorer

Image

Arbetsstationer

Image

Enkla servrar (om det finns bildskärm)

Image

Tunna klienter

Image

Nätverkskrav för energisparfunktioner

Väckning över lokalt nät (Wake On LAN, WOL)

Datorer med Ethernetfunktion ska ha förmåga att aktivera och inaktivera WOL för viloläge.

Stationära datorer

Image

Stationära datorer med integrerad bildskärm

Image

Bärbara datorer

Image

Arbetsstationer

Image

Enkla servrar

Image

Tunna klienter (gäller endast om programvaruuppdateringar från det centralt administrerade nätverket utförs när enheten befinner sig i vilo- eller frånläge. Tunna klienter vars standard-inställningar för uppgradering av klientprogramvara inte kräver schemaläggning för avstängda timmar är undantagna från detta krav.)

Image

Gäller endast datorer som levereras via företagskanaler:

Datorer med Ethernetfunktion måste uppfylla ett av följande krav:

—

Levereras med väckning över lokalt nät (WOL) aktiverat från viloläge när de drivs på växelström (det betyder att bärbara datorer får ha automatisk inaktivering av WOL när de drivs med sina bärbara strömaggregat).

| — | Tillhandahålla kontroll för att aktivera WOL som är tillräckligt tillgänglig från både användargränssnittet i klientens operativsystem och från nätverket om datorn levereras till företaget utan WOL aktiverad. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla kontroll för att aktivera WOL som är tillräckligt tillgänglig från både användargränssnittet i klientens operativsystem och från nätverket om datorn levereras till företaget utan WOL aktiverad.

Stationära datorer

Image

Stationära datorer med integrerad bildskärm

Image

Bärbara datorer

Image

Arbetsstationer

Image

Enkla servrar

Image

Tunna klienter (gäller endast om programvaruuppdateringar från det centralt administrerade nätverket utförs när enheten befinner sig i vilo- eller frånläge. Tunna klienter vars standardinställningar för uppgradering av klientprogramvara inte kräver schemaläggning för avstängda timmar är undantagna från detta krav.)

Image

Aktiveringsfunktioner

Gäller endast datorer som levereras via företagskanaler:

Datorer med Ethernetfunktioner ska ha förmåga till både fjärrstyrda (via nätverk) och schemalagda väckningssignaler ur viloläget (t.ex. realtidsklocka).

Tillverkarna ska, när de har kontroll (dvs. vid konfiguration genom hårdvaruinställningar snarare än programvaruinställningar), se till att dessa inställningar kan administreras centralt, enligt kundens önskemål, med verktyg som tillverkaren tillhandahåller.

Stationära datorer

Image

Stationära datorer med integrerad bildskärm

Image

Bärbara datorer

Image

Arbetsstationer

Image

Enkla servrar

Image

Tunna klienter

Image

I alla datorer med aktiverad WOL ska eventuella riktade paketfilter aktiveras och ställas in på en förvald konfiguration enligt branschstandarden. Innan det finns en överenskommelse om (minst) en standard ombes partnerna att lämna sina konfigurationer för riktade paketfilter till EPA och Europeiska kommissionen för publicering på webbplatsen i syfte att främja diskussion och utveckling av standardkonfigurationer.

Godkända datorer med energisparfunktioner

Följande krav bör iakttas för att fastställa huruvida modeller bör godkännas med eller utan WOL:

| a) | Frånläge: Datorerna ska provas och redovisas som levererade för frånläge. Modeller som ska levereras med WOL aktiverad för frånläge ska provas med WOL aktiverad. På samma sätt ska produkter som levereras med inaktiv WOL provas med inaktiv WOL. |
| --- | --- |

a)

Frånläge: Datorerna ska provas och redovisas som levererade för frånläge. Modeller som ska levereras med WOL aktiverad för frånläge ska provas med WOL aktiverad. På samma sätt ska produkter som levereras med inaktiv WOL provas med inaktiv WOL.

| b) | Viloläge: Datorerna ska provas och redovisas som levererade för viloläge. Modeller som säljs via företagskanaler enligt definitionen i avsnitt 1 definition V ska provas, godkännas och levereras med aktiverad eller inaktiv WOL beroende på kraven i tabell 8. Produkter som når konsumenter direkt via normala återförsäljningskanaler behöver inte levereras med WOL aktiverad från viloläget och får provas, godkännas och levereras med antingen aktiverad eller inaktiv WOL. |
| --- | --- |

b)

Viloläge: Datorerna ska provas och redovisas som levererade för viloläge. Modeller som säljs via företagskanaler enligt definitionen i avsnitt 1 definition V ska provas, godkännas och levereras med aktiverad eller inaktiv WOL beroende på kraven i tabell 8. Produkter som når konsumenter direkt via normala återförsäljningskanaler behöver inte levereras med WOL aktiverad från viloläget och får provas, godkännas och levereras med antingen aktiverad eller inaktiv WOL.

| c) | Proxyfunktion: Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer ska provas och redovisas för tomgång, viloläge och frånläge med aktiverade eller inaktiva proxyfunktioner vid leverans. För att ett system ska omfattas av TEC-viktningar för proxyfunktion måste det uppfylla en proxystandard som har godkänts av EPA och Europeiska kommissionen och anses uppfylla målen för Energy Star. Ett sådant godkännande måste ha utfärdats innan produktdata lämnas in för godkännande. |
| --- | --- |

c)

Proxyfunktion: Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer ska provas och redovisas för tomgång, viloläge och frånläge med aktiverade eller inaktiva proxyfunktioner vid leverans. För att ett system ska omfattas av TEC-viktningar för proxyfunktion måste det uppfylla en proxystandard som har godkänts av EPA och Europeiska kommissionen och anses uppfylla målen för Energy Star. Ett sådant godkännande måste ha utfärdats innan produktdata lämnas in för godkännande.

Förberedelser för kundanpassad programvara och styrtjänster

Partnern har kvar ansvaret för provning och godkännande av produkterna i det skick de levereras. Om produkten uppfyller kraven och godkänns för Energy Star vid det tillfället får den märkas som en sådan.

Om partnern anlitas av en kund för att installera en kundanpassad profil, måste partnern vidta följande åtgärder:

| — | Partnern ska meddela kunden att deras produkt kanske inte uppfyller Energy Star-kraven med den kundanpassade profilen installerad (det finns en brevmall på Energy Star-webbplatsen som kan förmedlas till kunderna). |
| --- | --- |

—

Partnern ska meddela kunden att deras produkt kanske inte uppfyller Energy Star-kraven med den kundanpassade profilen installerad (det finns en brevmall på Energy Star-webbplatsen som kan förmedlas till kunderna).

| — | Partnern ska uppmuntra sina kunder att prova produktens överensstämmelse med Energy Star. |
| --- | --- |

—

Partnern ska uppmuntra sina kunder att prova produktens överensstämmelse med Energy Star.

Krav på information till användare

För att se till att köparna/användarna får rätt information om fördelarna med energisparfunktioner ska tillverkaren låta ett av följande inslag åtfölja varje dator:

| — | Information om Energy Star och fördelarna med energisparfunktioner, antingen i pappersform eller i en elektronisk version av bruksanvisningen. Informationen bör finnas i början av bruksanvisningen. |
| --- | --- |

—

Information om Energy Star och fördelarna med energisparfunktioner, antingen i pappersform eller i en elektronisk version av bruksanvisningen. Informationen bör finnas i början av bruksanvisningen.

| — | Ett informationsblad i förpackningen eller lådan om Energy Star och fördelarna med energisparfunktioner. |
| --- | --- |

—

Ett informationsblad i förpackningen eller lådan om Energy Star och fördelarna med energisparfunktioner.

Båda alternativen måste omfatta åtminstone

| — | ett meddelande om att den levererade datorn har aktiverade energisparfunktioner och om vilka tidsinställningar som har gjorts (antingen systemens standardinställningar eller ett meddelande om att datorns standardinställningar uppfyller Energy Star-kraven på mindre än 15 minuter av användarinaktivitet för bildskärmen och mindre än 30 minuters inaktivitet för datorn, vilket rekommenderas av Energy Star-programmet för bästa möjliga energibesparingar), samt |
| --- | --- |

—

ett meddelande om att den levererade datorn har aktiverade energisparfunktioner och om vilka tidsinställningar som har gjorts (antingen systemens standardinställningar eller ett meddelande om att datorns standardinställningar uppfyller Energy Star-kraven på mindre än 15 minuter av användarinaktivitet för bildskärmen och mindre än 30 minuters inaktivitet för datorn, vilket rekommenderas av Energy Star-programmet för bästa möjliga energibesparingar), samt

| — | information om hur datorn bör aktiveras ur viloläge. |
| --- | --- |

—

information om hur datorn bör aktiveras ur viloläge.

D.   Frivilliga krav

Användargränssnitt

Tillverkare rekommenderas bestämt att konstruera produkter i enlighet med standarden för gränssnittet för användare av effektstyrning – IEEE 1621 (tidigare benämnd ”Standard for User Interface Elements in Power Control of Electronic Devices Employed in Office/Consumer Environments”). Överensstämmelse med IEEE 1621 kommer att göra effektstyrningen mer enhetlig och intuitiv i alla elektroniska anordningar. Mer information om denna standard finns på webbadressen http://eetd.LBL.gov/Controls.

4.   PROVNINGSFÖRFARANDEN

Tillverkarna är skyldiga att utföra provning och själva certifiera modeller som motsvarar Energy Star-riktlinjerna.

| — | En partner som utför denna provning godtar att använda de provningsförfaranden som föreskrivs i tabell 9. |
| --- | --- |

—

En partner som utför denna provning godtar att använda de provningsförfaranden som föreskrivs i tabell 9.

| — | Resultatet av provningen ska rapporteras till EPA eller Europeiska kommissionen beroende på vad som är lämpligt. |
| --- | --- |

—

Resultatet av provningen ska rapporteras till EPA eller Europeiska kommissionen beroende på vad som är lämpligt.

Ytterligare provnings- och rapporteringskrav anges nedan.

1.   Erforderligt antal enheter för TEC- eller tomgångsprovning

Tillverkare behöver inledningsvis prova endast en enhet för godkännande. Om resultatet för den inledningsvis provade enheten är mindre än eller lika med kravet för TEC eller tomgång, men ligger inom 10 % från den nivån, ska ytterligare en enhet av samma modell med identisk konfiguration provas. Tillverkarna ska rapportera värdena för båda enheterna. För att vara Energy Star-godkända måste båda enheterna motsvara maxnivån för TEC eller tomgång när det gäller den produktkategorin.

Anm.: Denna ytterligare provning krävs endast för godkännande av TEC (stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm, bärbara datorer, arbetsstationer) och tomgång (enkla servrar, tunna klienter) och endast en enhet behöver testas för vilo- och frånläge om sådana krav är tillämpliga. Följande exempel illustrerar denna metod närmare:

Exempel 1– Stationära datorer i kategori A måste klara en TEC-nivå på högst 148,0 kWh, varför gränsvärdet 10 % för ytterligare provning motsvaras av 133,2 kWh.

Om den första enheten uppmäts till 130 kWh behövs ingen ytterligare provning och modellen är godkänd (130 kWh är minst 12 % effektivare än kraven i specifikationen och klarar alltså gränsvärdet på 10 %).

Om den första enheten uppmäts till 133,2 kWh behövs ingen ytterligare provning och modellen är godkänd (133,2 kWh är exakt 10 % effektivare än kraven i specifikationen).

Om den första enheten uppmäts till 135 kWh måste ytterligare en enhet provas för att fastställa om godkännande ska beviljas (135 kWh är endast 9 % effektivare än kraven enligt specifikationen och klarar alltså inte gränsvärdet på 10 %).

Om de två enheterna provas och sedan uppmäts till 135 och 151 kWh blir modellen inte Energy Star-godkänd – trots att genomsnittet är 143 kWh – eftersom ett av värdena överstiger Energy Star-specifikationen.

Om de två enheterna provas och sedan uppmäts till 135 och 147 kWh blir modellen Energy Star-godkänd eftersom båda värdena motsvarar Energy Star-specifikationen på 148,0 kWh.

Exempel 2– Stationära datorer i kategori A måste klara en tomgångsnivå på högst 50 watt, varför gränsvärdet 10 % för ytterligare provning motsvaras av 45 watt. Följande scenarier kan sedan bli aktuella vid provning av en modell för godkännande:

Om den första enheten uppmäts till 44 watt behövs ingen ytterligare provning och modellen är godkänd (44 watt är minst 12 % effektivare än kraven i specifikationen och klarar alltså gränsvärdet på 10 %).

Om den första enheten uppmäts till 45 watt behövs ingen ytterligare provning och modellen är godkänd (45 watt är exakt 10 % effektivare än kraven i specifikationen).

Om den första enheten uppmäts till 47 watt måste ytterligare en enhet provas för att fastställa om godkännande ska beviljas (47 watt är endast 6 % effektivare än kraven enligt specifikationen och klarar alltså inte gränsvärdet på 10 %).

Om de två enheterna provas och sedan uppmäts till 47 och 51 watt blir modellen inte Energy Star-godkänd – trots att genomsnittet är 49 watt – eftersom ett av värdena (51) överstiger Energy Star-specifikationen.

Om de två enheterna provas och sedan uppmäts till 47 och 49 watt blir modellen Energy Star-godkänd eftersom båda värdena motsvarar Energy Star-specifikationen på 50 watt.

2.   Modeller som kan drivas med olika kombinationer av spänning/frekvens

Tillverkare ska anpassa provningen av produkterna med hänsyn till på vilka marknader modellerna kommer att säljas och marknadsföras som Energy Star-godkända.

När det gäller produkter som säljs som Energy Star-godkända på flera internationella marknader och därför är märkta för flera inspänningar måste tillverkaren prova dessa med alla relevanta kombinationer av spänning/frekvens och rapportera erforderlig uppmätt effektförbrukning och effektivitetsvärden. En tillverkare som exempelvis levererar samma modell till Förenta staterna och Europa måste utföra mätningar, uppfylla kraven enligt specifikationen och rapportera provningsvärden för både 115 V/60 Hz och 230 V/50 Hz för att modellen ska få Energy Star-godkännande på båda marknaderna. Om en modell blir Energy Star-godkänd för endast en kombination av spänning/frekvens (t.ex. 115 V/60 Hz) kan den bara bli Energy Star-godkänd, och marknadsförd som sådan, i de regioner som erbjuder den provade kombinationen av spänning/frekvens (t.ex. Nordamerika och Taiwan).

Tabell 9

Provningsförfaranden

| Produktkategori | Specifikationskrav | Provningsprotokoll | Källa |
| --- | --- | --- | --- |
| Alla datorer | Nätaggregats effektivitet | IPS: Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol Rev. 6.4.2
  EPS: Energy Star Test Method for External Power Supplies

  Anm.: Om det skulle krävas några ytterligare uppgifter/förfaranden utöver dem som beskrivs i Internal Power Supply Efficiency Protocol för att prova ett internt nätaggregat måste partnerna på begäran ge EPA eller Europeiska kommissionen, beroende på vad som är lämpligt, tillgång till den provuppsättning som använts för att få fram de IPS-uppgifter som används i en produktansökan. | IPS: www.efficientpowersupplies.org
  EPS: www.energystar.gov/powersupplies |
| Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer | ETEC (från mätningar av frånläge, viloläge och tomgångsläge) | Energy Star Computer Test Method (Version 5.0), Annex I, Section III | Tillägg A |
| Arbetsstationer | PTEC (från mätningar av frånläge, viloläge, tomgångsläge och maxeffekt) | Energy Star Computer Test Method (Version 5.0), Annex I, Section III-IV |
| Enkla servrar | Frånläge och tomgångsläge | Energy Star Computer Test Method (Version 5.0), Annex I, Section III |
| Tunna klienter | Frånläge, viloläge och tomgångsläge | Energy Star Computer Test Method (Version 5.0), Annex I, Section III |

Produktkategori

Specifikationskrav

Provningsprotokoll

Källa

Alla datorer

Nätaggregats effektivitet

IPS: Generalised Internal Power Supply Efficiency Test Protocol Rev. 6.4.2

EPS: Energy Star Test Method for External Power Supplies

Anm.: Om det skulle krävas några ytterligare uppgifter/förfaranden utöver dem som beskrivs i Internal Power Supply Efficiency Protocol för att prova ett internt nätaggregat måste partnerna på begäran ge EPA eller Europeiska kommissionen, beroende på vad som är lämpligt, tillgång till den provuppsättning som använts för att få fram de IPS-uppgifter som används i en produktansökan.

IPS: www.efficientpowersupplies.org

EPS: www.energystar.gov/powersupplies

Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer

ETEC (från mätningar av frånläge, viloläge och tomgångsläge)

Energy Star Computer Test Method (Version 5.0), Annex I, Section III

Tillägg A

Arbetsstationer

PTEC (från mätningar av frånläge, viloläge, tomgångsläge och maxeffekt)

Energy Star Computer Test Method (Version 5.0), Annex I, Section III-IV

Enkla servrar

Frånläge och tomgångsläge

Energy Star Computer Test Method (Version 5.0), Annex I, Section III

Tunna klienter

Frånläge, viloläge och tomgångsläge

Energy Star Computer Test Method (Version 5.0), Annex I, Section III

3.   Godkända produktfamiljer

Modeller som inte ändras eller endast ytligt skiljer sig från dem som sålts ett tidigare år kan få behålla sitt godkännande utan att några nya provningsdata lämnas in, förutsatt att specifikationen förblir oförändrad. Om en produktmodell släpps ut på marknaden i flera konfigurationer eller utformningar – som en ”produktfamilj” eller serie, får partnern rapportera och godkänna produkten under ett enda modellnummer, förutsatt att alla modellerna i familjen eller serien uppfyller något av följande krav:

| — | Datorer som är konstruerade på samma plattform och är identiska på alla sätt utom vad gäller hölje och färg kan godkännas efter inlämning av provningsdata för en enda representativ modell. |
| --- | --- |

—

Datorer som är konstruerade på samma plattform och är identiska på alla sätt utom vad gäller hölje och färg kan godkännas efter inlämning av provningsdata för en enda representativ modell.

| — | Om en produktmodell släpps ut på marknaden i flera konfigurationer får partnern rapportera och godkänna produkten under ett enda modellnummer som motsvarar den högsta tillgängliga effektkonfigurationen i familjen, och behöver inte rapportera varje enskild modell i familjen. Det får inte finnas konfigurationer av samma produktmodell med högre förbrukning än den representativa konfigurationen. I detta fall skulle den högsta konfigurationen bestå av processorn med högst effekt, maximal minneskonfiguration, den grafiska processorenheten med högst effekt osv. För system som motsvarar definitionen av flera kategorier (enligt definitionen i avsnitt 3.B) måste tillverkarna beroende på den specifika konfigurationen lämna in uppgifter om den konfiguration som har högst effekt för varje kategori för vilken de vill att systemet ska godkännas. Ett system som kan konfigureras som stationär dator i antingen kategori A eller B kräver att uppgifter om konfigurationen med högst effekt lämnas in för var och en av de kategorier för vilka Energy Star-godkännande önskas. Om en produkt kan konfigureras för att motsvara alla tre kategorierna krävs att uppgifter om konfigurationen med högst effekt lämnas in för samtliga kategorier. Tillverkarna kommer att hållas ansvariga för alla påståenden om effektiviteten som görs om alla andra modeller i familjen, inbegripet dem som inte provats eller för vilka inga uppgifter rapporterats. |
| --- | --- |

—

Om en produktmodell släpps ut på marknaden i flera konfigurationer får partnern rapportera och godkänna produkten under ett enda modellnummer som motsvarar den högsta tillgängliga effektkonfigurationen i familjen, och behöver inte rapportera varje enskild modell i familjen. Det får inte finnas konfigurationer av samma produktmodell med högre förbrukning än den representativa konfigurationen. I detta fall skulle den högsta konfigurationen bestå av processorn med högst effekt, maximal minneskonfiguration, den grafiska processorenheten med högst effekt osv. För system som motsvarar definitionen av flera kategorier (enligt definitionen i avsnitt 3.B) måste tillverkarna beroende på den specifika konfigurationen lämna in uppgifter om den konfiguration som har högst effekt för varje kategori för vilken de vill att systemet ska godkännas. Ett system som kan konfigureras som stationär dator i antingen kategori A eller B kräver att uppgifter om konfigurationen med högst effekt lämnas in för var och en av de kategorier för vilka Energy Star-godkännande önskas. Om en produkt kan konfigureras för att motsvara alla tre kategorierna krävs att uppgifter om konfigurationen med högst effekt lämnas in för samtliga kategorier. Tillverkarna kommer att hållas ansvariga för alla påståenden om effektiviteten som görs om alla andra modeller i familjen, inbegripet dem som inte provats eller för vilka inga uppgifter rapporterats.

Alla enheter/konfigurationer som hör ihop med en produktmodellbeteckning för vilken en partner söker Energy Star-godkännande måste uppfylla Energy Star-kraven. Om en partner vill godkänna konfigurationer av en modell för vilken det finns alternativa, icke-godkända konfigurationer, måste partnern identifiera de godkända konfigurationerna med det modellnamn/modellnummer som är unikt för de Energy Star-godkända konfigurationerna. Denna identifiering måste användas konsekvent i samband med de godkända konfigurationerna i marknadsförings- och försäljningsmaterial samt på Energy Star-förteckningen över godkända produkter (t.ex. modell A1234 för baskonfigurationer och A1234-ES för Energy Star-godkända konfigurationer).

5.   IKRAFTTRÄDANDE

Den dag då tillverkarna får börja att utfärda Energy Star-godkännanden ska definieras som dagen för avtalets ikraftträdande.

Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm, bärbara datorer, arbetsstationer, enkla servrar

Dagen för ikraftträdandet av Energy Star version 5.0 för stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm, bärbara datorer, arbetsstationer, enkla servrar och tunna klienter ska vara den 1 juli 2009. Alla produkter, även modeller godkända i enlighet med version 4.0, med tillverkningsdag på eller efter den 1 juli 2009 måste uppfylla kraven enligt version 5.0 för att kunna Energy Star-godkännas Spelkonsoler med tillverkningsdag på eller efter den 1 juli 2010 måste uppfylla kraven enligt version 5.0 för att kunna Energy Star-godkännas. Alla tidigare genomförda avtal om Energy Star-godkända datorer ska sägas upp med verkan den från och med den 30 juni 2009.

6.   REVIDERING AV SPECIFIKATIONERNA

EPA och Europeiska kommissionen förbehåller sig rätten att ändra specifikationen om teknik- och/eller marknadsutvecklingen påverkar specifikationens nytta för konsumenterna, branschen eller miljön. I enlighet med rådande politik ska revideringen av specifikationerna diskuteras med berörda parter. Vid revidering av specifikationerna bör det noteras att Energy Star-godkännanden inte automatiskt beviljas för en produktmodells hela livstid. En produktmodell måste för sitt Energy Star-godkännande uppfylla kraven i den Energy Star-specifikation som är tillämplig på modellens tillverkningsdag.

Tillägg A

Energy Star-provningsförfarande för fastställande av datorers effektförbrukning vid frånläge, viloläge och tomgång

Följande protokoll bör följas vid mätning av datorers effektförbrukningsnivåer för överensstämmelse med de från-, vilo- och tomgångsnivåer som föreskrivs i denna datorspecifikation för Energy Star version 5.0. Partnerna måste mäta ett representativt urval av konfigurationen i det skick som den levereras till kunden. Partnern behöver dock inte ta hänsyn till effektförändringar som kan följa av tillägg av komponenter liksom BIOS- och/eller programvaruinställningar som datoranvändaren gör när datorn sålts. Förfarandet är avsett att genomföras i rätt ordning varvid det läge som provas vid behov ska anges.

Datorer måste provas med samma konfiguration och inställningar som de levereras med, om inte annat anges i provningsförfarandet i detta tillägg A. Steg som kräver alternativa inställningar markeras med en asterisk (*).

I.   Definitioner

Såvida inte annat anges överensstämmer alla termer i detta dokument med definitionerna i godkännandekriterierna för datorer i Energy Star version 5.0.

1.   UUT: Förkortningen UUT betyder ”provad enhet” (”unit under test”) och betecknar här den dator som håller på att provas.

2.   UPS: Förkortningen UPS betyder ”avbrottsfri kraftförsörjning” – en kombination av strömriktare, strömställare och energilagringsmedel, till exempel batterier, som utgör ett nätaggregat som ska upprätthålla uteffekten vid avbrott i strömtillförseln.

II.   Provningskrav

1.   Godkänt mätinstrument:

Godkända mätinstrument ska ha följande egenskaper (2):

| — | Effektupplösning: minst 1 mW. |
| --- | --- |

—

Effektupplösning: minst 1 mW.

| — | Förhållande mellan toppvärde och effektivvärde: minst 3 vid dess nominella mätvärde. |
| --- | --- |

—

Förhållande mellan toppvärde och effektivvärde: minst 3 vid dess nominella mätvärde.

| — | Nedre gräns för strömområdet: högst 10 mA. |
| --- | --- |

—

Nedre gräns för strömområdet: högst 10 mA.

Utöver de ovanstående egenskaperna föreslås även

| — | frekvensfunktion på minst 3 kHz, och |
| --- | --- |

—

frekvensfunktion på minst 3 kHz, och

| — | kalibrering enligt en standard som kan härledas till United States National Institute of Standards and Technology (NIST). |
| --- | --- |

—

kalibrering enligt en standard som kan härledas till United States National Institute of Standards and Technology (NIST).

Det är även önskvärt att mätinstrumenten noggrant kan beräkna genomsnittseffekten under ett tidsintervall som användaren väljer själv (detta görs vanligen genom en intern matematisk beräkning i mätinstrumentet som innebär att den totala energin divideras med tiden, vilket är den noggrannaste metoden). Alternativt måste mätinstrumentet kunna integrera energin över ett tidsintervall som användaren väljer själv med en energiupplösning på högst 0,1 mWh och en integreringstid som ska visas med en upplösning på högst 1 sekund.

2.   Noggrannhet

Mätning av effekter på minst 0,5 W ska göras med en osäkerhet på högst 2 % vid en konfidensnivå av 95 %. Mätning av effekter som är lägre än 0,5 W ska göras med en osäkerhet på högst 0,01 W vid en konfidensnivå av 95 %. Effektmätinstrumentet ska ha en upplösning på

| — | 0,01 W eller bättre vid mätning av effekter på högst 10 W, |
| --- | --- |

—

0,01 W eller bättre vid mätning av effekter på högst 10 W,

| — | 0,1 W eller bättre vid mätning av effekter som överstiger 10 W, dock högst 100 W, och |
| --- | --- |

—

0,1 W eller bättre vid mätning av effekter som överstiger 10 W, dock högst 100 W, och

| — | 1 W eller bättre vid mätning av effekter som överstiger 100 W. |
| --- | --- |

—

1 W eller bättre vid mätning av effekter som överstiger 100 W.

All effekt bör uttryckas i watt och avrundas till två decimaler. För belastningar på minst 10 W ska tre signifikanta siffror rapporteras.

3.   Provningsförhållanden

| Matningsspänning | Nordamerika/Taiwan: | 115 (± 1 %) V växelström, 60 Hz (± 1 %) |
| --- | --- | --- |
| Europa/Australien/Nya Zeeland: | 230 (± 1 %) V växelström, 50 Hz (± 1 %) |
| Japan: | 100 (± 1 %) V växelström, 50 Hz (± 1 %)/ 60 Hz (± 1 %)

  Anm.: Om produktens maxeffekt är > 1,5 kW är spänningsintervallet ± 4 % |
| Total harmonisk distortion, THD (spänning) | < 2 % THD (< 5 % för produkter med maxeffekt > 1,5 kW) |
| Omgivningstemperatur | 23 °C ± 5 °C |
| Relativ fuktighet | 10–80 % |
| (Referens: IEC 62301Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power, Sections 4.2, 4.3, 4.4.) |

Matningsspänning

Nordamerika/Taiwan:

115 (± 1 %) V växelström, 60 Hz (± 1 %)

Europa/Australien/Nya Zeeland:

230 (± 1 %) V växelström, 50 Hz (± 1 %)

Japan:

100 (± 1 %) V växelström, 50 Hz (± 1 %)/ 60 Hz (± 1 %)

Anm.: Om produktens maxeffekt är > 1,5 kW är spänningsintervallet ± 4 %

Total harmonisk distortion, THD (spänning)

< 2 % THD (< 5 % för produkter med maxeffekt > 1,5 kW)

Omgivningstemperatur

23 °C ± 5 °C

Relativ fuktighet

10–80 %

(Referens: IEC 62301Household Electrical Appliances – Measurement of Standby Power, Sections 4.2, 4.3, 4.4.)

4.   Provningskonfiguration

En dators effektförbrukning ska mätas och provas från en växelströmskälla till UUT:n.

Om UUT:n stöder Ethernet ska den vara ansluten till en Ethernetväxel med kapacitet för dess högsta och lägsta näthastighet. Nätanslutningen måste vara aktiv under alla provningar.

III.   Provningsförfarande för frånläge, viloläge och tomgång för alla datorprodukter

En dators växelströmsförbrukning bör mätas på följande sätt:

Förberedelse av UUT:n

| 1. | Ange namnet på UUT:ns tillverkare och modellen. |
| --- | --- |

1.

Ange namnet på UUT:ns tillverkare och modellen.

| 2. | Se till att UUT:n är ansluten till ett nätverk enligt beskrivningen nedan och att UUT:n behåller denna aktiva anslutning under hela provningen, bortsett från korta avbrott vid övergångar mellan länkhastigheter.






  a) | Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer ska vara anslutna till en aktiv Ethernetväxel (IEEE 802.3) i enlighet med avsnitt II Provningskonfiguration ovan. Datorn måste upprätthålla denna aktiva anslutning till växeln under hela provningen, bortsett från vid vissa övergångar mellan olika länkhastigheter. Datorer utan Ethernetfunktion ska ha en aktiv trådlös anslutning till en trådlös router eller nätanslutningspunkt under hela provningen. |
| --- | --- | --- |

2.

Se till att UUT:n är ansluten till ett nätverk enligt beskrivningen nedan och att UUT:n behåller denna aktiva anslutning under hela provningen, bortsett från korta avbrott vid övergångar mellan länkhastigheter.

a)

Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer ska vara anslutna till en aktiv Ethernetväxel (IEEE 802.3) i enlighet med avsnitt II Provningskonfiguration ovan. Datorn måste upprätthålla denna aktiva anslutning till växeln under hela provningen, bortsett från vid vissa övergångar mellan olika länkhastigheter. Datorer utan Ethernetfunktion ska ha en aktiv trådlös anslutning till en trådlös router eller nätanslutningspunkt under hela provningen.

| b) | Enkla servrar ska vara anslutna till en aktiverad nätväxel för Ethernet (IEEE 802.3) enligt specifikation i avsnitt II. Provningskonfiguration ovan och anslutningen ska vara aktiv. |
| --- | --- |

b)

Enkla servrar ska vara anslutna till en aktiverad nätväxel för Ethernet (IEEE 802.3) enligt specifikation i avsnitt II. Provningskonfiguration ovan och anslutningen ska vara aktiv.

| c) | Tunna klienter ska vara anslutna till en aktiverad nätväxel för Ethernet (IEEE 802.3) och ska köra avsedd terminal- eller fjärranslutningsprogramvara. |
| --- | --- |

c)

Tunna klienter ska vara anslutna till en aktiverad nätväxel för Ethernet (IEEE 802.3) och ska köra avsedd terminal- eller fjärranslutningsprogramvara.

| 3. | Anslut en godkänd mätkabel som kan mäta aktiv effekt till en nätspänningskälla för växelström, inställd för rätt kombination av spänning/frekvens för provningen. |
| --- | --- |

3.

Anslut en godkänd mätkabel som kan mäta aktiv effekt till en nätspänningskälla för växelström, inställd för rätt kombination av spänning/frekvens för provningen.

| 4. | Anslut UUT:n till mätinstrumentets uttag för effektmätning. Inga grenuttag eller UPS-enheter bör vara inkopplade mellan mätinstrumentet och UUT:n. För en giltig provning bör mätinstrumentet förbli inkopplat tills alla från-, vilo- och tomgångsdata har registrerats. |
| --- | --- |

4.

Anslut UUT:n till mätinstrumentets uttag för effektmätning. Inga grenuttag eller UPS-enheter bör vara inkopplade mellan mätinstrumentet och UUT:n. För en giltig provning bör mätinstrumentet förbli inkopplat tills alla från-, vilo- och tomgångsdata har registrerats.

| 5. | Registrera växelspänningen och frekvensen. |
| --- | --- |

5.

Registrera växelspänningen och frekvensen.

| 6. | Starta datorn och vänta tills operativsystemet har laddats färdigt. Kör vid behov det inledande installationsprogrammet för operativsystemet och vänta tills alla former av preliminär filindexering och andra periodiskt återkommande processer respektive processer av engångskaraktär har avslutats. |
| --- | --- |

6.

Starta datorn och vänta tills operativsystemet har laddats färdigt. Kör vid behov det inledande installationsprogrammet för operativsystemet och vänta tills alla former av preliminär filindexering och andra periodiskt återkommande processer respektive processer av engångskaraktär har avslutats.

| 7. | Registrera grundläggande uppgifter om datorns konfiguration – datortyp, operativsystemets beteckning och version, processortyp och processorhastighet samt totalt och tillgängligt fysiskt minne m.m. |
| --- | --- |

7.

Registrera grundläggande uppgifter om datorns konfiguration – datortyp, operativsystemets beteckning och version, processortyp och processorhastighet samt totalt och tillgängligt fysiskt minne m.m.

| 8. | Registrera grundläggande uppgifter om videokort eller grafikkretsuppsättning (om så är tillämpligt) – videokortets/kretsuppsättningens beteckning, rambuffertbredd, upplösning, det inbyggda minnets storlek samt bitar per bildpunkt. |
| --- | --- |

8.

Registrera grundläggande uppgifter om videokort eller grafikkretsuppsättning (om så är tillämpligt) – videokortets/kretsuppsättningens beteckning, rambuffertbredd, upplösning, det inbyggda minnets storlek samt bitar per bildpunkt.

| 9. | * Se till att UUT:n är konfigurerad på samma sätt som vid leverans med bland annat alla tillbehör, WOL-aktivering och sådan programvara som följer med vid leveransen. UUT:n bör även konfigureras enligt följande krav vid all provning:






  a) | Stationära system som levereras utan tillbehör bör konfigureras med mus, tangentbord och extern bildskärm av standardtyp. |
| --- | --- | --- |

9.

- Se till att UUT:n är konfigurerad på samma sätt som vid leverans med bland annat alla tillbehör, WOL-aktivering och sådan programvara som följer med vid leveransen. UUT:n bör även konfigureras enligt följande krav vid all provning:

a)

Stationära system som levereras utan tillbehör bör konfigureras med mus, tangentbord och extern bildskärm av standardtyp.

| b) | Bärbara datorer bör åtföljas av alla de tillbehör som levereras med systemet och de behöver inte vara försedda med ett separat tangentbord eller en separat mus om de är utrustade med integrerade pekdon eller digitaliserare. |
| --- | --- |

b)

Bärbara datorer bör åtföljas av alla de tillbehör som levereras med systemet och de behöver inte vara försedda med ett separat tangentbord eller en separat mus om de är utrustade med integrerade pekdon eller digitaliserare.

| c) | Batteripaket ska avlägsnas från bärbara datorer före provning. System, för vilka drift utan batteripaket inte är en konfiguration som stöds, får provas med helt laddade batteripaket installerade, varvid det ska säkerställas att denna konfiguration rapporteras i provningsresultaten. |
| --- | --- |

c)

Batteripaket ska avlägsnas från bärbara datorer före provning. System, för vilka drift utan batteripaket inte är en konfiguration som stöds, får provas med helt laddade batteripaket installerade, varvid det ska säkerställas att denna konfiguration rapporteras i provningsresultaten.

| d) | Enkla servrar och tunna klienter som levereras utan tillbehör bör konfigureras med mus, tangentbord och extern bildskärm av standardtyp (om servern har funktioner för att visa utdata). |
| --- | --- |

d)

Enkla servrar och tunna klienter som levereras utan tillbehör bör konfigureras med mus, tangentbord och extern bildskärm av standardtyp (om servern har funktioner för att visa utdata).

| e) | För datorer med Ethernetfunktioner bör strömmen till trådlös radioutrustning stängas av. Detta gäller trådlösa nätadaptrar (t.ex. 802.11) eller protokoll för trådlös överföring mellan olika enheter. För datorer utan Ethernetfunktioner bör strömmen till trådlös LAN-radio (t.ex. IEEE 802.11) vara påslagen under provningen och måste upprätthålla en aktiv trådlös anslutning till en trådlös router eller nätanslutningspunkt som stöder de högsta och lägsta datahastigheterna för klientradion under hela provningen. |
| --- | --- |

e)

För datorer med Ethernetfunktioner bör strömmen till trådlös radioutrustning stängas av. Detta gäller trådlösa nätadaptrar (t.ex. 802.11) eller protokoll för trådlös överföring mellan olika enheter. För datorer utan Ethernetfunktioner bör strömmen till trådlös LAN-radio (t.ex. IEEE 802.11) vara påslagen under provningen och måste upprätthålla en aktiv trådlös anslutning till en trådlös router eller nätanslutningspunkt som stöder de högsta och lägsta datahastigheterna för klientradion under hela provningen.

| f) | Primära hårddiskar får inte ha några energisparfunktioner aktiverade (”spindown”) under provning av tomgångsläge, såvida de inte innehåller ett ickeflyktigt integrerat cacheminne i hårddisken (t.ex. ”hybridhårddiskar”). Om mer än en intern hårddisk är installerad vid leverans får den eller de icke-primära interna hårddisken/diskarna provas med energisparfunktioner som är aktiverade vid leverans. Om dessa extra hårddiskar inte har energisparfunktioner aktiverade vid leverans till kunderna måste de provas utan sådana funktioner aktiverade. |
| --- | --- |

f)

Primära hårddiskar får inte ha några energisparfunktioner aktiverade (”spindown”) under provning av tomgångsläge, såvida de inte innehåller ett ickeflyktigt integrerat cacheminne i hårddisken (t.ex. ”hybridhårddiskar”). Om mer än en intern hårddisk är installerad vid leverans får den eller de icke-primära interna hårddisken/diskarna provas med energisparfunktioner som är aktiverade vid leverans. Om dessa extra hårddiskar inte har energisparfunktioner aktiverade vid leverans till kunderna måste de provas utan sådana funktioner aktiverade.

| 10. | * Följande riktlinjer bör följas för konfiguration av ströminställningarna för datorbildskärmar (utan att inställningarna för andra energisparfunktioner ändras).






  a) | För datorer med externa bildskärmar (de flesta stationära datorer) ska inställningarna för bildskärmens energisparfunktioner användas för att hindra att bildskärmen stängs av, så att det säkerställs att den är påslagen under hela tomgångsprovningen enligt vad som anges nedan. |
| --- | --- | --- |

10.

- Följande riktlinjer bör följas för konfiguration av ströminställningarna för datorbildskärmar (utan att inställningarna för andra energisparfunktioner ändras).

a)

För datorer med externa bildskärmar (de flesta stationära datorer) ska inställningarna för bildskärmens energisparfunktioner användas för att hindra att bildskärmen stängs av, så att det säkerställs att den är påslagen under hela tomgångsprovningen enligt vad som anges nedan.

| b) | För datorer med integrerade bildskärmar (bärbara datorer och integrerade system) ska inställningarna för bildskärmens energisparfunktioner användas så att bildskärmen stängs av efter en minut. |
| --- | --- |

b)

För datorer med integrerade bildskärmar (bärbara datorer och integrerade system) ska inställningarna för bildskärmens energisparfunktioner användas så att bildskärmen stängs av efter en minut.

| 11. | Stäng av UUT:n. |
| --- | --- |

11.

Stäng av UUT:n.

Frånlägesprovning

| 12. | Ställ in mätinstrumentet med avstängd UUT och frånläge så att det börjar samla in värden för den aktiva effekten med högst en avläsning per sekund. Samla in effektvärden under ytterligare fem minuter och registrera genomsnittsvärdet (aritmetiskt medelvärde) för femminutersperioden (3). |
| --- | --- |

12.

Ställ in mätinstrumentet med avstängd UUT och frånläge så att det börjar samla in värden för den aktiva effekten med högst en avläsning per sekund. Samla in effektvärden under ytterligare fem minuter och registrera genomsnittsvärdet (aritmetiskt medelvärde) för femminutersperioden (3).

Tomgångsprovning

| 13. | Slå på datorn och börja att mäta tiden, antingen från och med att datorn först slås på eller omedelbart efter sådan eventuell inloggningsåtgärd som kan krävas för att helt och hållet starta systemet. Stäng alla eventuellt öppna fönster efter inloggning, när operativsystemet är helt laddat och färdigställt, så att standardskärmbilden eller motsvarande färdigskärmbild visas. Ställ in mätinstrumentet så att det mellan 5 och 15 minuter efter den inledande starten eller inloggningen börjar mäta aktiv effekt med minst en avläsning i sekunden. Samla in effektvärden under ytterligare fem minuter och registrera genomsnittsvärdet (aritmetiskt medelvärde) för femminutersperioden. |
| --- | --- |

13.

Slå på datorn och börja att mäta tiden, antingen från och med att datorn först slås på eller omedelbart efter sådan eventuell inloggningsåtgärd som kan krävas för att helt och hållet starta systemet. Stäng alla eventuellt öppna fönster efter inloggning, när operativsystemet är helt laddat och färdigställt, så att standardskärmbilden eller motsvarande färdigskärmbild visas. Ställ in mätinstrumentet så att det mellan 5 och 15 minuter efter den inledande starten eller inloggningen börjar mäta aktiv effekt med minst en avläsning i sekunden. Samla in effektvärden under ytterligare fem minuter och registrera genomsnittsvärdet (aritmetiskt medelvärde) för femminutersperioden.

Vilolägesprovning

| 14. | Sätt datorn i viloläge när tomgångsmätningarna slutförts. Nollställ (vid behov) mätinstrumentet, och börja mäta aktiv effekt med minst en avläsning i sekunden. Samla in effektvärden under ytterligare fem minuter och registrera genomsnittsvärdet (aritmetiskt medelvärde) för femminutersperioden. |
| --- | --- |

14.

Sätt datorn i viloläge när tomgångsmätningarna slutförts. Nollställ (vid behov) mätinstrumentet, och börja mäta aktiv effekt med minst en avläsning i sekunden. Samla in effektvärden under ytterligare fem minuter och registrera genomsnittsvärdet (aritmetiskt medelvärde) för femminutersperioden.

| 15. | Om datorn både provas med aktiverad WOL och WOL som inaktiverats för vila ska datorn väckas och WOL ställas om från viloinställningen genom operativsysteminställningar eller på annat sätt. Återställ datorn till viloläge, upprepa steg 14 och registrera den viloeffekt som krävs för denna alternativa konfiguration. |
| --- | --- |

15.

Om datorn både provas med aktiverad WOL och WOL som inaktiverats för vila ska datorn väckas och WOL ställas om från viloinställningen genom operativsysteminställningar eller på annat sätt. Återställ datorn till viloläge, upprepa steg 14 och registrera den viloeffekt som krävs för denna alternativa konfiguration.

Rapportering av provningsresultat

| 16. | Provningsresultaten ska, beroende på vad som är lämpligt, rapporteras till EPA eller Europeiska kommissionen. Det är viktigt att tänka på att få med all erforderlig information, däribland lägeseffektvärden och godkända kapacitetsanpassningar för stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer. |
| --- | --- |

16.

Provningsresultaten ska, beroende på vad som är lämpligt, rapporteras till EPA eller Europeiska kommissionen. Det är viktigt att tänka på att få med all erforderlig information, däribland lägeseffektvärden och godkända kapacitetsanpassningar för stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer.

IV.   Provning av maxeffekt för arbetsstationer

Maxeffekten för arbetsstationer ska fastställas genom samtidig tillämpning av två av branschens standardriktmärken: Linpack, för att belasta det centrala systemet (t.ex. processor, minne osv.), och SPECviewperf® (senast tillgängliga versionen för UUT:n), för att belasta systemets grafiska processorenhet. Ytterligare information om dessa riktmärken liksom gratis nedladdning finns på följande webbadresser:

| Linpack | http://www.netlib.org/linpack/ |
| --- | --- |
| SPECviewperf® | http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc |

Linpack

http://www.netlib.org/linpack/

SPECviewperf®

http://www.spec.org/benchmarks.html#gpc

Denna provning måste göras tre gånger på samma UUT, och alla tre mätningarna måste ligga inom ± 2 % tolerans i förhållande till medelvärdet av de tre uppmätta maxeffektvärdena.

Mätningen av en arbetsstations maximala växelströmsförbrukning ska utföras på följande sätt:

Förberedelse av UUT:n

| 1. | Anslut en godkänd mätkabel som kan mäta aktiv effekt till en nätspänningskälla för växelström, inställd för rätt kombination av spänning/frekvens för provningen. Mätinstrumentet bör kunna lagra och ange den maxeffekt som uppnås vid provningen eller kunna fastställa maxeffekten genom annan metod. |
| --- | --- |

1.

Anslut en godkänd mätkabel som kan mäta aktiv effekt till en nätspänningskälla för växelström, inställd för rätt kombination av spänning/frekvens för provningen. Mätinstrumentet bör kunna lagra och ange den maxeffekt som uppnås vid provningen eller kunna fastställa maxeffekten genom annan metod.

| 2. | Anslut UUT:n till mätinstrumentets uttag för effektmätning. Inga grenuttag eller UPS-enheter bör vara inkopplade mellan mätinstrumentet och UUT:n. |
| --- | --- |

2.

Anslut UUT:n till mätinstrumentets uttag för effektmätning. Inga grenuttag eller UPS-enheter bör vara inkopplade mellan mätinstrumentet och UUT:n.

| 3. | Registrera växelspänningen. |
| --- | --- |

3.

Registrera växelspänningen.

| 4. | * Starta datorn och installera Linpack och SPECviewperf enligt anvisningarna på ovannämnda webbplatser om detta inte redan gjorts. |
| --- | --- |

4.

- Starta datorn och installera Linpack och SPECviewperf enligt anvisningarna på ovannämnda webbplatser om detta inte redan gjorts.

| 5. | Ställ in Linpack med alla standardvärden för UUT:ns arkitektur och ange lämplig matrisstorlek n för maximering av effektuttaget under provningen. |
| --- | --- |

5.

Ställ in Linpack med alla standardvärden för UUT:ns arkitektur och ange lämplig matrisstorlek n för maximering av effektuttaget under provningen.

| 6. | Se till att alla de riktlinjer som organisationen SPEC har fastställt för körning av SPECviewperf är uppfyllda. |
| --- | --- |

6.

Se till att alla de riktlinjer som organisationen SPEC har fastställt för körning av SPECviewperf är uppfyllda.

Provning av maxeffekt

| 7. | Ställ in mätinstrumentet så att det börjar att mäta aktiv effekt med högst en avläsning i sekunden och inled mätningen. Kör SPECviewperf och så många instanser av Linpack som krävs för att belasta systemet fullt ut. |
| --- | --- |

7.

Ställ in mätinstrumentet så att det börjar att mäta aktiv effekt med högst en avläsning i sekunden och inled mätningen. Kör SPECviewperf och så många instanser av Linpack som krävs för att belasta systemet fullt ut.

| 8. | Samla in effektvärden tills SPECviewperf och alla instanser har avslutats. Registrera den maxeffekt som uppnåtts under provningen. |
| --- | --- |

8.

Samla in effektvärden tills SPECviewperf och alla instanser har avslutats. Registrera den maxeffekt som uppnåtts under provningen.

Rapportering av provningsresultat

| 9. | Provningsresultaten ska, beroende på vad som är lämpligt, rapporteras till EPA eller Europeiska kommissionen. Det är viktigt att tänka på att få med all erforderlig information. |
| --- | --- |

9.

Provningsresultaten ska, beroende på vad som är lämpligt, rapporteras till EPA eller Europeiska kommissionen. Det är viktigt att tänka på att få med all erforderlig information.

| 10. | De uppgifter som tillverkare lämnar ska även omfatta följande:






  a) | Det n-värde (matrisstorlek) som används för Linpack. |
| --- | --- | --- |

10.

De uppgifter som tillverkare lämnar ska även omfatta följande:

a)

Det n-värde (matrisstorlek) som används för Linpack.

| b) | Antalet kopior av Linpack som körts samtidigt under testet. |
| --- | --- |

b)

Antalet kopior av Linpack som körts samtidigt under testet.

| c) | Uppgift om vilken version av SPECviewperf som körts för provningen. |
| --- | --- |

c)

Uppgift om vilken version av SPECviewperf som körts för provningen.

| d) | Alla kompilatoroptimeringar som använts vid Linpack- och SPECviewperf-kompileringen. |
| --- | --- |

d)

Alla kompilatoroptimeringar som använts vid Linpack- och SPECviewperf-kompileringen.

| e) | En förkompilerad binär för slutanvändare avsedd för nedladdning och körning av både SPECviewperf och Linpack. Dessa kan distribueras antingen av ett centralt standardorgan som SPEC, av OEM-företaget eller av tredje part med anknytning därtill. |
| --- | --- |

e)

En förkompilerad binär för slutanvändare avsedd för nedladdning och körning av både SPECviewperf och Linpack. Dessa kan distribueras antingen av ett centralt standardorgan som SPEC, av OEM-företaget eller av tredje part med anknytning därtill.

V.   Kontinuerlig kontroll

I detta provningsförfarande beskrivs metoden för hur en enskild enhet kan provas för överensstämmelse. Det rekommenderas att provningsprocessen genomförs fortlöpande för att se till att produkter från olika tillverkningsserier stämmer överens med Energy Star.

Tilläg B

Beräkningsexempel

I.   Stationära datorer, stationära datorer med integrerad bildskärm och bärbara datorer: Nedan ges ett exempel på en TEC-beräkning för att visa hur nivåer för överensstämmelse beräknas baserat på tilläggsfunktioner och mätningar av driftslägen, t.ex. ETEC-värdering för en bärbar dator i kategori A (integrerad grafikprocessor, 8 GB-minne installerat, en hårddisk).

| 1. | Gör mätningar med provningsmetoden i tillägg A:






  — | Frånläge = 1 W, |
| --- | --- | --- |

1.

Gör mätningar med provningsmetoden i tillägg A:

—

Frånläge = 1 W,

| — | Viloläge = 1,7 W, |
| --- | --- |

—

Viloläge = 1,7 W,

| — | Tomgång = 10 W, |
| --- | --- |

—

Tomgång = 10 W,

| 2. | Fastställ vilka kapacitetsjusteringar som ska tillämpas:






  — | Integrerad grafik? Ej tillämplig för premiumgrafik. |
| --- | --- | --- |

2.

Fastställ vilka kapacitetsjusteringar som ska tillämpas:

—

Integrerad grafik? Ej tillämplig för premiumgrafik.

| — | 8 GB minne installerat. Uppfyller minnesjusteringsnivån: 8 ger en justering på 1,6 kWh (4 · 0,4 kWh). |
| --- | --- |

—

8 GB minne installerat. Uppfyller minnesjusteringsnivån: 8 ger en justering på 1,6 kWh (4 · 0,4 kWh).

| 3. | Använd viktningarna i tabell 2 för att beräkna TEC:






  — | Tabell 2 (för konventionell bärbar dator):






  (i %) |
| --- | --- | --- |
| Toff | 60 |
| Tsleep | 10 |
| Tidle | 30 |

3.

Använd viktningarna i tabell 2 för att beräkna TEC:

—

Tabell 2 (för konventionell bärbar dator):

(i %)

Toff

60

Tsleep

10

Tidle

30

| — | ETEC = (8 760/1 000) · (Poff · Toff + Psleep · Tsleep + Pidle · Tidle), |
| --- | --- |

—

ETEC = (8 760/1 000) · (Poff · Toff + Psleep · Tsleep + Pidle · Tidle),

| — | = (8 760/1 000) · (Poff · 0,60 + Psleep · 0,10 + Pidle · 0,30), |
| --- | --- |

—

= (8 760/1 000) · (Poff · 0,60 + Psleep · 0,10 + Pidle · 0,30),

| — | = (8 760/1 000) · (1 · 0,60 + 1,7 · 0,10 + 10 · 0,30), |
| --- | --- |

—

= (8 760/1 000) · (1 · 0,60 + 1,7 · 0,10 + 10 · 0,30),

| — | = 33,03 kWh, |
| --- | --- |

—

= 33,03 kWh,

| 4. | Fastställ TEC-krav för datorn genom att lägga till eventuella kapacitetsanpassningar (steg 2) till bas-TEC-kravet (tabell 1).






  — | Tabell 1 (för bärbara datorer):






  (i kWh) |
| --- | --- | --- |
| Bärbara datorer |
| Kategori A: | 40 |
| Kategori B: | 53 |
| Kategori C: | 88,5 |

4.

Fastställ TEC-krav för datorn genom att lägga till eventuella kapacitetsanpassningar (steg 2) till bas-TEC-kravet (tabell 1).

—

Tabell 1 (för bärbara datorer):

(i kWh)

Bärbara datorer

Kategori A:

40

Kategori B:

53

Kategori C:

88,5

| — | Energy Star TEC-krav = 40 kWh + 1,6 kWh = 41,6 kWh |
| --- | --- |

—

Energy Star TEC-krav = 40 kWh + 1,6 kWh = 41,6 kWh

| 5. | Jämför ETEC med Energy Star TEC-kravet (steg 4) för att kontrollera om modellen är godkänd.






  — | Kategori A TEC-krav: 41,6 kWh |
| --- | --- | --- |

5.

Jämför ETEC med Energy Star TEC-kravet (steg 4) för att kontrollera om modellen är godkänd.

—

Kategori A TEC-krav: 41,6 kWh

| — | ETEC: 33,0 kWh |
| --- | --- |

—

ETEC: 33,0 kWh

| — | 33,03 kWh < 41,6 kWh, |
| --- | --- |

—

33,03 kWh < 41,6 kWh,

Den bärbara datorn uppfyller Energy Star-kraven.

II.   Arbetsstationer: Nedan följer ett exempel på en PTEC-beräkning för en arbetsstation med två hårddiskar.

| 1. | Gör mätningar med provningsmetoden i tillägg A.






  — | Frånläge = 2 W, |
| --- | --- | --- |

1.

Gör mätningar med provningsmetoden i tillägg A.

—

Frånläge = 2 W,

| — | Viloläge = 4 W, |
| --- | --- |

—

Viloläge = 4 W,

| — | Tomgång = 80 W, |
| --- | --- |

—

Tomgång = 80 W,

| — | Maxeffekt = 180 W, |
| --- | --- |

—

Maxeffekt = 180 W,

| 2. | Notera antalet installerade hårddiskar.






  — | Två hårddiskar installerade under provningen. |
| --- | --- | --- |

2.

Notera antalet installerade hårddiskar.

—

Två hårddiskar installerade under provningen.

| 3. | Använd viktningarna i tabell 4 för att beräkna PTEC:






  — | Tabell 4:






  (i %) |
| --- | --- | --- |
| Toff | 35 |
| Tsleep | 10 |
| Tidle | 55 |

3.

Använd viktningarna i tabell 4 för att beräkna PTEC:

—

Tabell 4:

(i %)

Toff

35

Tsleep

10

Tidle

55

| — | PTEC = (0,35 · Poff + 0,10 · Psleep + 0,55 · Pidle), |
| --- | --- |

—

PTEC = (0,35 · Poff + 0,10 · Psleep + 0,55 · Pidle),

| — | = (0,35 · 2 + 0,10 · 4 + 0,55 · 80), |
| --- | --- |

—

= (0,35 · 2 + 0,10 · 4 + 0,55 · 80),

| — | = 45,10 W, |
| --- | --- |

—

= 45,10 W,

| 4. | Beräkna PTEC-kravet med hjälp av formeln i tabell 3.






  — | PTEC = 0,28 · [Pmax + (# HDD · 5)], |
| --- | --- | --- |

4.

Beräkna PTEC-kravet med hjälp av formeln i tabell 3.

—

PTEC = 0,28 · [Pmax + (# HDD · 5)],

| — | PTEC = 0,28 · [180 + (2 · 5)], |
| --- | --- |

—

PTEC = 0,28 · [180 + (2 · 5)],

| — | PTEC = 53,2, |
| --- | --- |

—

PTEC = 53,2,

| 5. | Jämför den justerade PTEC med Energy Star-nivåerna för att kontrollera om modellen är godkänd.






  — | 45,10 < 53,2, |
| --- | --- | --- |

5.

Jämför den justerade PTEC med Energy Star-nivåerna för att kontrollera om modellen är godkänd.

—

45,10 < 53,2,

Arbetsstationen uppfyller Energy Star-kraven.

---

(1)  Med proxyfunktion avses en dator som upprätthåller fullständig nätanslutning enligt definitionen i avsnitt 1 i denna specifikation. För att ett system ska omfattas av proxyviktningarna ovan måste det uppfylla en icke-skyddad proxystandard som har godkänts av EPA och Europeiska kommissionen och anses uppfylla målen för Energy Star. Ett sådant godkännande måste ha utfärdats innan produktdata lämnas in för godkännande. Se avsnitt 3.C ”Godkända datorer med energisparfunktioner” för ytterligare information och provningskrav.

1

(2)  Egenskaperna hos godkända mätinstrument har hämtats från IEC 62301 Ed 1.0: Measurement of Standby Power.

2

(3)  Mätinstrument för laboratorieanvändning med alla funktioner kan automatiskt integrera värden över tiden och rapportera genomsnittsvärdet. Om andra mätinstrument används ska användaren notera en serie av föränderliga värden var femte sekund under fem minuter och sedan beräkna medelvärdet för hand.

3

---

| 24.6.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 161/38 |
| --- | --- | --- | --- |

24.6.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 161/38

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 23 juni 2009

om säkerhetskrav för musikspelare i Europastandarder på grundval av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG

(Text av betydelse för EES)

(2009/490/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/95/EG av den 3 december 2001 om allmän produktsäkerhet (1), särskilt artikel 4.1 a, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt direktiv 2001/95/EG bör Europastandarder fastställas av europeiska standardiseringsorgan. Sådan standardisering bör garantera att produkterna uppfyller direktivets allmänna säkerhetskrav. |
| --- | --- |

(1)

Enligt direktiv 2001/95/EG bör Europastandarder fastställas av europeiska standardiseringsorgan. Sådan standardisering bör garantera att produkterna uppfyller direktivets allmänna säkerhetskrav.

| (2) | Enligt direktiv 2001/95/EG presumeras en produkt vara säker om den, när det gäller de risker och riskkategorier som de relevanta nationella standarderna omfattar, svarar mot kraven i en icke bindande nationell standard som införlivar en Europastandard. |
| --- | --- |

(2)

Enligt direktiv 2001/95/EG presumeras en produkt vara säker om den, när det gäller de risker och riskkategorier som de relevanta nationella standarderna omfattar, svarar mot kraven i en icke bindande nationell standard som införlivar en Europastandard.

| (3) | Beroende på typen av musikspelare omfattas säkerhetskraven antingen av direktiv 2001/95/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (2) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/95/EG av den 12 december 2006 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser (3). Direktiv 2001/95/EG gäller för bärbara musikspelare utan inbyggd kommunikationsfunktion. |
| --- | --- |

(3)

Beroende på typen av musikspelare omfattas säkerhetskraven antingen av direktiv 2001/95/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 1999/5/EG av den 9 mars 1999 om radioutrustning och teleterminalutrustning och om ömsesidigt erkännande av utrustningens överensstämmelse (2) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/95/EG av den 12 december 2006 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om elektrisk utrustning avsedd för användning inom vissa spänningsgränser (3). Direktiv 2001/95/EG gäller för bärbara musikspelare utan inbyggd kommunikationsfunktion.

| (4) | I direktiv 1999/5/E och direktiv 2006/95/EG hänvisas det till den europeiska harmoniserade standarden EN 60065:2002 ”Audio-, video- och liknande elektronisk utrustning – Säkerhet”. Med hänsyn till att gränsen mellan konsumentelektronik och informationsteknikutrustning håller på att suddas ut avser man att slå samman denna standard med standarden EN 60950 ”Utrustning för informationsbehandling – Säkerhet – Del 1: Allmänna fordringar” till en ny standard, EN 62368. |
| --- | --- |

(4)

I direktiv 1999/5/E och direktiv 2006/95/EG hänvisas det till den europeiska harmoniserade standarden EN 60065:2002 ”Audio-, video- och liknande elektronisk utrustning – Säkerhet”. Med hänsyn till att gränsen mellan konsumentelektronik och informationsteknikutrustning håller på att suddas ut avser man att slå samman denna standard med standarden EN 60950 ”Utrustning för informationsbehandling – Säkerhet – Del 1: Allmänna fordringar” till en ny standard, EN 62368.

| (5) | I standarderna anges för närvarande ingen högsta ljudnivå och ingen specifik märkning avseende bullernivåer, men de innehåller ett krav på att bruksanvisningen ska innehålla en varning om nackdelarna med att exponeras för alltför starka ljudnivåer. |
| --- | --- |

(5)

I standarderna anges för närvarande ingen högsta ljudnivå och ingen specifik märkning avseende bullernivåer, men de innehåller ett krav på att bruksanvisningen ska innehålla en varning om nackdelarna med att exponeras för alltför starka ljudnivåer.

| (6) | Europeiska kommissionen har bett vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker (nedan kallad kommittén) bedöma de potentiella hälsoriskerna förknippade med musikspelare och mobiltelefoner med musikfunktion, detta med hänsyn till deras utbredda användning och det växande antalet personer som kontinuerligt exponeras för ljudnivåer ovanför de gränser som gäller i arbetslivet (80 decibel). Kommittén konstaterade i sitt yttrande (4) att användaren riskerar både hörselskador och andra typer av skador. Särskilt riskerar man bestående hörselnedsättning om man lyssnar på en musikspelare mer än 40 timmar i veckan på hög volym (över 89 dB(A)) under minst fem års tid. Sådana användningsmönster har i dag blivit tämligen vanliga, särskilt bland barn och ungdomar. |
| --- | --- |

(6)

Europeiska kommissionen har bett vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker (nedan kallad kommittén) bedöma de potentiella hälsoriskerna förknippade med musikspelare och mobiltelefoner med musikfunktion, detta med hänsyn till deras utbredda användning och det växande antalet personer som kontinuerligt exponeras för ljudnivåer ovanför de gränser som gäller i arbetslivet (80 decibel). Kommittén konstaterade i sitt yttrande (4) att användaren riskerar både hörselskador och andra typer av skador. Särskilt riskerar man bestående hörselnedsättning om man lyssnar på en musikspelare mer än 40 timmar i veckan på hög volym (över 89 dB(A)) under minst fem års tid. Sådana användningsmönster har i dag blivit tämligen vanliga, särskilt bland barn och ungdomar.

| (7) | Säkerhetskravet på musikspelare bör fastställas inom ramen för artikel 4.1 a i direktiv 2001/95/EG, och målet är att be standardiseringsorganen utarbeta en standard som förebygger riskerna för hörselskador till följd av exponering för ljud från sådan utrustning, i enlighet med förfarandet i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (5). Hänvisningen till den standard som antas bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 4.2 i direktiv 2001/95/EG. I syfte att få till stånd ett heltäckande och harmoniserat tillvägagångssätt för säkerheten hos alla musikspelare, inklusive mobiltelefoner med musikfunktion, bör begäran till standardiseringsorganen göras gemensamt enligt direktiv 2001/95/EG, direktiv 1999/5/EG och direktiv 2006/95/EG. |
| --- | --- |

(7)

Säkerhetskravet på musikspelare bör fastställas inom ramen för artikel 4.1 a i direktiv 2001/95/EG, och målet är att be standardiseringsorganen utarbeta en standard som förebygger riskerna för hörselskador till följd av exponering för ljud från sådan utrustning, i enlighet med förfarandet i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (5). Hänvisningen till den standard som antas bör offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning i enlighet med artikel 4.2 i direktiv 2001/95/EG. I syfte att få till stånd ett heltäckande och harmoniserat tillvägagångssätt för säkerheten hos alla musikspelare, inklusive mobiltelefoner med musikfunktion, bör begäran till standardiseringsorganen göras gemensamt enligt direktiv 2001/95/EG, direktiv 1999/5/EG och direktiv 2006/95/EG.

| (8) | Så snart en standard föreligger och förutsatt att kommissionen beslutar att offentliggöra en referens till denna standard i EUT, kommer de musikspelare som konstruerats och tillverkats i enlighet med standarden att presumeras uppfylla de allmänna säkerhetskraven i direktiv 2001/95/EG när det gäller det säkerhetskrav som omfattas av standarden. |
| --- | --- |

(8)

Så snart en standard föreligger och förutsatt att kommissionen beslutar att offentliggöra en referens till denna standard i EUT, kommer de musikspelare som konstruerats och tillverkats i enlighet med standarden att presumeras uppfylla de allmänna säkerhetskraven i direktiv 2001/95/EG när det gäller det säkerhetskrav som omfattas av standarden.

| (9) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 15 i direktiv 2001/95/EG. |
| --- | --- |

(9)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats enligt artikel 15 i direktiv 2001/95/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

Syftet med detta beslut är att fastställa de säkerhetskrav på vars grund kommissionen ska be de relevanta standardiseringsorganen att fastställa standarder för att se till att exponering för ljud från musikspelare under normala användningsbetingelser inte utgör en risk för hörseln. I kraven på musikspelare ska det fullt ut tas hänsyn till yttrandet från vetenskapliga kommittén för nya och nyligen identifierade hälsorisker om potentiella hälsorisker vid exponering för ljud från musikspelare och mobiltelefoner med musikfunktion.

Artikel 2

Definition

I detta beslut avses med musikspelare en bärbar anordning som inte omfattas av direktiv 1999/5/EG eller direktiv 2006/95/EG, med hörlurar eller öronsnäckor, som används för att lyssna på ljud som registrerats, genereras eller utsänds.

Artikel 3

Krav

1.   Vid tillämpning av artikel 4.1 a i direktiv 2001/95/EG ska säkerhetskravet för musikspelare vara följande:

Musikspelare ska konstrueras och tillverkas på ett sådant sätt att de under rimligen förutsebara användningsbetingelser är säkra i sig och inte orsakar hörselskador.

2.   Kravet i punkt 1 ska särskilt innefatta följande:

| 1. | Exponeringen för ljudnivåer ska begränsas tidsmässigt för att undvika hörselskador. Vid 80 dB(A) ska exponeringstiden begränsas till 40 timmar per vecka, och vid 89 dB(A) ska exponeringstiden begränsas till 5 timmar per vecka. För andra exponeringsnivåer ska lineär intrapolering och extrapolering tillämpas. Hänsyn ska tas till det dynamiska ljudomfånget och produkternas rimligen förutsebara användning. |
| --- | --- |

1.

Exponeringen för ljudnivåer ska begränsas tidsmässigt för att undvika hörselskador. Vid 80 dB(A) ska exponeringstiden begränsas till 40 timmar per vecka, och vid 89 dB(A) ska exponeringstiden begränsas till 5 timmar per vecka. För andra exponeringsnivåer ska lineär intrapolering och extrapolering tillämpas. Hänsyn ska tas till det dynamiska ljudomfånget och produkternas rimligen förutsebara användning.

| 2. | Musikspelare ska vara försedda med lämpliga varningar för riskerna med användningen av utrustningen och med råd om hur dessa risker kan undvikas samt information till användare om de fall då exponering medför risk för hörselskada. |
| --- | --- |

2.

Musikspelare ska vara försedda med lämpliga varningar för riskerna med användningen av utrustningen och med råd om hur dessa risker kan undvikas samt information till användare om de fall då exponering medför risk för hörselskada.

Utfärdat i Bryssel den 23 juni 2009.

På kommissionens vägnar

Meglena KUNEVA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 11, 15.1.2002, s. 4.

1

(2)  EGT L 91, 7.4.1999, s. 10.

2

(3)  EUT L 374, 27.12.2006, s. 10.

3

(4)  Yttrande av den 13 oktober 2008, offentliggjort på adressen http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_018.pdf

4

(5)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

5

---