# Az Európai Unió L 97/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.097.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 97 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. április 16. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.097.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 97

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. április 16.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 305/2009/EK rendelete (2009. április 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 306/2009/EK rendelete (2009. április 15.) a cukorágazat egyes termékeire a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó, a 945/2008/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 3 |
| | | A Bizottság 307/2009/EK rendelete (2009. április 15.) a gabonaágazatban a 2009. április 16-től alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról | 5 |
| | * | A Bizottság 308/2009/EK rendelete (2009. április 15.) a hulladékszállításról szóló 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IIIA. és VI. mellékletének a tudományos és technikai haladáshoz igazodó módosításáról (
  1
  ) | 8 |
| | | A Bizottság 309/2009/EK rendelete (2009. április 15.) a sovány tejpor rögzített áron való intervenciós felvásárlásának 2009. augusztus 31-ig történő felfüggesztéséről | 12 |
| | | A Bizottság 310/2009/EK rendelete (2009. április 15.) a sovány tejpornak a 2009. augusztus 31-ig tartó időszakra vonatkozó pályázati eljárás keretében való felvásárlásának a megnyitásáról | 13 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 305/2009/EK rendelete (2009. április 15.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 306/2009/EK rendelete (2009. április 15.) a cukorágazat egyes termékeire a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó, a 945/2008/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

3

A Bizottság 307/2009/EK rendelete (2009. április 15.) a gabonaágazatban a 2009. április 16-től alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

5

*

A Bizottság 308/2009/EK rendelete (2009. április 15.) a hulladékszállításról szóló 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IIIA. és VI. mellékletének a tudományos és technikai haladáshoz igazodó módosításáról (
  1
  )

1

8

A Bizottság 309/2009/EK rendelete (2009. április 15.) a sovány tejpor rögzített áron való intervenciós felvásárlásának 2009. augusztus 31-ig történő felfüggesztéséről

12

A Bizottság 310/2009/EK rendelete (2009. április 15.) a sovány tejpornak a 2009. augusztus 31-ig tartó időszakra vonatkozó pályázati eljárás keretében való felvásárlásának a megnyitásáról

13

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/325/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2008. november 26.) a dél-morvaországi buszvállalatoknak közszolgáltatásért nyújtott ellentételezésre vonatkozó C 3/08 (ex NN 102/05) számú állami támogatásról – Cseh Köztársaság
  (az értesítés a C(2008) 7032. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 14 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/325/EK

*

A Bizottság határozata (2008. november 26.) a dél-morvaországi buszvállalatoknak közszolgáltatásért nyújtott ellentételezésre vonatkozó C 3/08 (ex NN 102/05) számú állami támogatásról – Cseh Köztársaság
  (az értesítés a C(2008) 7032. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2008) 7032. számú dokumentummal történt)

1

14

| | | III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | AZ EU-SZERZŐDÉS VI. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK |
| | * | Nyilatkozat a személyek eljárási jogainak megerősítése, valamint a kölcsönös elismerés elvének az érintett személy megjelenése nélkül lefolytatott eljárásokat követően hozott határozatokra való alkalmazásának előmozdítása tekintetében a 2002/584/IB, a 2005/214/IB, a 2006/783/IB, a 2008/909/IB és a 2008/947/IB kerethatározat módosításáról szóló, 2009. február 26-i 2009/299/IB tanácsi kerethatározat 8. cikkének (3) bekezdéséről | 26 |

III   Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS VI. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

*

Nyilatkozat a személyek eljárási jogainak megerősítése, valamint a kölcsönös elismerés elvének az érintett személy megjelenése nélkül lefolytatott eljárásokat követően hozott határozatokra való alkalmazásának előmozdítása tekintetében a 2002/584/IB, a 2005/214/IB, a 2006/783/IB, a 2008/909/IB és a 2008/947/IB kerethatározat módosításáról szóló, 2009. február 26-i 2009/299/IB tanácsi kerethatározat 8. cikkének (3) bekezdéséről

26

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes kompresszorok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2008. március 17-i 261/2008/EK tanácsi rendelethez (HL L 81., 2008.3.20.) | 27 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes kompresszorok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2008. március 17-i 261/2008/EK tanácsi rendelethez (HL L 81., 2008.3.20.)

27

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/1

---

A BIZOTTSÁG 305/2009/EK RENDELETE

(2009. április 15.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. április 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 15-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | JO | 93,2 |
| MA | 78,8 |
| TN | 137,2 |
| TR | 109,4 |
| ZZ | 104,7 |
| 0707 00 05 | MA | 51,1 |
| TR | 150,4 |
| ZZ | 100,8 |
| 0709 90 70 | MA | 54,2 |
| TR | 102,2 |
| ZZ | 78,2 |
| 0805 10 20 | EG | 45,2 |
| IL | 62,1 |
| MA | 40,2 |
| TN | 47,5 |
| TR | 69,3 |
| ZZ | 52,9 |
| 0805 50 10 | TR | 47,7 |
| ZZ | 47,7 |
| 0808 10 80 | AR | 85,8 |
| BR | 74,3 |
| CA | 89,6 |
| CL | 73,7 |
| CN | 80,7 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 117,5 |
| US | 130,0 |
| UY | 40,3 |
| ZA | 83,1 |
| ZZ | 79,7 |
| 0808 20 50 | AR | 74,1 |
| CL | 106,4 |
| CN | 64,3 |
| ZA | 93,2 |
| ZZ | 84,5 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

JO

93,2

MA

78,8

TN

137,2

TR

109,4

ZZ

104,7

0707 00 05

MA

51,1

TR

150,4

ZZ

100,8

0709 90 70

MA

54,2

TR

102,2

ZZ

78,2

0805 10 20

EG

45,2

IL

62,1

MA

40,2

TN

47,5

TR

69,3

ZZ

52,9

0805 50 10

TR

47,7

ZZ

47,7

0808 10 80

AR

85,8

BR

74,3

CA

89,6

CL

73,7

CN

80,7

MK

22,1

NZ

117,5

US

130,0

UY

40,3

ZA

83,1

ZZ

79,7

0808 20 50

AR

74,1

CL

106,4

CN

64,3

ZA

93,2

ZZ

84,5

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/3

---

A BIZOTTSÁG 306/2009/EK RENDELETE

(2009. április 15.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó, a 945/2008/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 945/2008/EK bizottsági rendelet (3) a 2008/2009-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 253/2009/EK bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 945/2008/EK bizottsági rendelet (3) a 2008/2009-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 253/2009/EK bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 945/2008/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. április 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 15-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 258., 2008.9.26., 56. o.

3

(4)  HL L 80., 2009.3.26., 3. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2009. április 16-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 25,96 | 3,50 |
| 1701 11 90 (1) | 25,96 | 8,55 |
| 1701 12 10 (1) | 25,96 | 3,36 |
| 1701 12 90 (1) | 25,96 | 8,12 |
| 1701 91 00 (2) | 29,52 | 10,47 |
| 1701 99 10 (2) | 29,52 | 5,95 |
| 1701 99 90 (2) | 29,52 | 5,95 |
| 1702 90 95 (3) | 0,30 | 0,35 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

25,96

3,50

1701 11 90 (1)

25,96

8,55

1701 12 10 (1)

25,96

3,36

1701 12 90 (1)

25,96

8,12

1701 91 00 (2)

29,52

10,47

1701 99 10 (2)

29,52

5,95

1701 99 90 (2)

29,52

5,95

1702 90 95 (3)

0,30

0,35

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/5

---

A BIZOTTSÁG 307/2009/EK RENDELETE

(2009. április 15.)

a gabonaágazatban a 2009. április 16-től alkalmazandó behozatali vámok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az 1766/92/EGK tanácsi rendelet alkalmazásának szabályairól (importvámok a gabonaágazatban) szóló, 1996. június 28-i 1249/96/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 2. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002, az ex 1005 (a hibrid vetőmag kivételével), valamint – a vetésre szánt hibridek kivételével – ex 1007 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó behozatali vámnak meg kell egyeznie az e termékek behozatalára érvényes, 55 %-kal megnövelt, majd a szállítmányra alkalmazandó CIF-importárral csökkentett intervenciós árral. E vám azonban nem haladhatja meg a közös vámtarifa szerinti vámtételt.

| (2) | Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani. |
| --- | --- |

(2)

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (2) bekezdése előírja, hogy az (1) bekezdésben említett behozatali vám kiszámítása céljából az abban a bekezdésben említett termékekre rendszeres időközönként reprezentatív CIF-importárat kell megállapítani.

| (3) | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(3)

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében az 1001 10 00, az 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), az 1002 00, az 1005 10 90, az 1005 90 00 és az 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékekre vonatkozó importvám kiszámításához az ugyanezen rendelet 4. cikkében leírt módszerrel meghatározott napi reprezentatív CIF-importárat kell alkalmazni.

| (4) | Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2009. április 16-től az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra, |
| --- | --- |

(4)

Helyénvaló rögzíteni a behozatali vámokat a 2009. április 16-től az új behozatali vám hatálybalépése napjáig tartó időszakra,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A gabonaágazatban 2009. április 16-től alkalmazandó, az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett behozatali vámokat e rendelet I. melléklete határozza meg a II. mellékletben ismertetett adatok alapján.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. április 16-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 15-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 161., 1996.6.29., 125. o.

2

---

I. MELLÉKLET

Az 1234/2007/EK rendelet 136. cikkének (1) bekezdésében említett termékek 2009. április 16-tól alkalmazandó behozatali vámjai

| KN-kódszám | Áru megnevezése | Behozatali vám (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | DURUMBÚZA, kiváló minőségű | 0,00 |
| közepes minőségű | 0,00 |
| gyenge minőségű | 0,00 |
| 1001 90 91 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével | 0,00 |
| 1002 00 00 | ROZS | 40,96 |
| 1005 10 90 | KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével | 16,50 |
| 1005 90 00 | KUKORICA, a vetőmag kivételével (2) | 16,50 |
| 1007 00 90 | CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével | 40,96 |

KN-kódszám

Áru megnevezése

Behozatali vám (1)

(EUR/t)

1001 10 00

DURUMBÚZA, kiváló minőségű

0,00

közepes minőségű

0,00

gyenge minőségű

0,00

1001 90 91

KÖZÖNSÉGES BÚZA, vetőmag

0,00

ex 1001 90 99

KÖZÖNSÉGES BÚZA, kiváló minőségű, a vetőmag kivételével

0,00

1002 00 00

ROZS

40,96

1005 10 90

KUKORICA, vetőmag, a hibrid kivételével

16,50

1005 90 00

KUKORICA, a vetőmag kivételével (2)

16,50

1007 00 90

CIROKMAG, a vetésre szánt hibrid kivételével

40,96

---

(1)  A Közösségbe az Atlanti-óceánon vagy a Szuezi-csatornán keresztül érkező árukra az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (4) bekezdése értelmében az importőr a következő vámcsökkentésben részesülhet:

| — | 3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, ha a kirakodási kikötő a Földközi-tengeren van,

| — | 2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, ha a kirakodási kikötő Dániában, Észtországban, Írországban, Lettországban, Litvániában, Lengyelországban, Finnországban, Svédországban, az Egyesült Királyságban vagy az Ibériai-félsziget atlanti-óceáni partján van.

(2)  Az importőr 24 EUR/t átalány-vámcsökkentésben részesülhet, amennyiben az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (5) bekezdésében megállapított feltételek teljesülnek.

---

II. MELLÉKLET

Az I. mellékletben rögzített vámok kiszámításánál figyelembe vett adatok

31.3.2009-14.4.2009

| 1. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Közönséges búza (1) | Kukorica | Durumbúza, kiváló minőségű | Durumbúza, közepes minőségű (2) | Durumbúza, gyenge minőségű (3) | Árpa |
| Tőzsde | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Tőzsdei jegyzés | 193,53 | 117,77 | — | — | — | — |
| FOB-ár, USA | — | — | 198,92 | 188,92 | 168,92 | 104,60 |
| Öböl-beli árnövelés | — | 12,55 | — | — | — | — |
| Nagy-tavaki árnövelés | 19,32 | — | — | — | — | — |

1.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

(EUR/t)

Közönséges búza (1)

Kukorica

Durumbúza, kiváló minőségű

Durumbúza, közepes minőségű (2)

Durumbúza, gyenge minőségű (3)

Árpa

Tőzsde

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Tőzsdei jegyzés

193,53

117,77

—

—

—

—

FOB-ár, USA

—

—

198,92

188,92

168,92

104,60

Öböl-beli árnövelés

—

12,55

—

—

—

—

Nagy-tavaki árnövelés

19,32

—

—

—

—

—

| 2. | Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:






  Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam | 14,48 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam | 15,75 EUR/t |

2.

Az 1249/96/EK rendelet 2. cikkének (2) bekezdésében említett referencia-időszakra vonatkozó átlagértékek:

Szállítási költség: Mexikói-öböl–Rotterdam

14,48 EUR/t

Szállítási költség: Nagy-tavak–Rotterdam

15,75 EUR/t

---

(1)  14 EUR/t árnövelés együtt (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(2)  10 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

(3)  30 EUR/t árcsökkentés (az 1249/96/EK rendelet 4. cikkének (3) bekezdése).

---

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/8

---

A BIZOTTSÁG 308/2009/EK RENDELETE

(2009. április 15.)

a hulladékszállításról szóló 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet IIIA. és VI. mellékletének a tudományos és technikai haladáshoz igazodó módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a hulladékszállításról szóló, 2006. június 14-i 1013/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 58. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló bázeli egyezmény részes feleinek 2006. november 27. és december 1. között rendezett, nyolcadik konferenciáján született megállapodás értelmében a hulladékszállításról szóló 1013/2006/EK rendelet VI. melléklete módosításra szorul. A módosítás az előzetesen engedélyezett teljes hulladékmennyiség vonatkozásában a „kg/liter” kifejezés „tonna (Mg)” kifejezéssel való helyettesítésére irányul a mértékegységek következetes, a rendelet I.A., I.B. és VII. mellékletéhez igazodó használata érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A veszélyes hulladékok országhatárokat átlépő szállításának és ártalmatlanításának ellenőrzéséről szóló bázeli egyezmény részes feleinek 2006. november 27. és december 1. között rendezett, nyolcadik konferenciáján született megállapodás értelmében a hulladékszállításról szóló 1013/2006/EK rendelet VI. melléklete módosításra szorul. A módosítás az előzetesen engedélyezett teljes hulladékmennyiség vonatkozásában a „kg/liter” kifejezés „tonna (Mg)” kifejezéssel való helyettesítésére irányul a mértékegységek következetes, a rendelet I.A., I.B. és VII. mellékletéhez igazodó használata érdekében.

| (2) | A tagállamok emellett – az 1013/2006/EK rendelet 58. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban – 2008. február 29-én, 2008. március 10-én, 2008. március 17-én és 2008. április 29-én a III. mellékletben felsorolt két vagy több hulladékfajta keverékének a IIIA. mellékletbe való felvételét kérelmezték a Bizottságtól. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok emellett – az 1013/2006/EK rendelet 58. cikke (1) bekezdésének c) pontjával összhangban – 2008. február 29-én, 2008. március 10-én, 2008. március 17-én és 2008. április 29-én a III. mellékletben felsorolt két vagy több hulladékfajta keverékének a IIIA. mellékletbe való felvételét kérelmezték a Bizottságtól.

| (3) | Az 1013/2006/EK rendelet 54. cikkében foglaltak szerint kijelölt megbízottak az említett rendelet 57. cikke értelmében megtartott gyűlésükön megállapodtak abban, hogy a hulladékkeverékek IIIA. mellékletbe való felvétele iránti kérelmekhez mellékelni kell bizonyos adatokat, hogy a kérdéses keverékről dönteni lehessen. Az adatok elbírálása az 1013/2006/EK rendeletnek megfelelően megtörtént. |
| --- | --- |

(3)

Az 1013/2006/EK rendelet 54. cikkében foglaltak szerint kijelölt megbízottak az említett rendelet 57. cikke értelmében megtartott gyűlésükön megállapodtak abban, hogy a hulladékkeverékek IIIA. mellékletbe való felvétele iránti kérelmekhez mellékelni kell bizonyos adatokat, hogy a kérdéses keverékről dönteni lehessen. Az adatok elbírálása az 1013/2006/EK rendeletnek megfelelően megtörtént.

| (4) | A környezetvédelmi szempontokat megfelelően érvényesítő hulladékgazdálkodás fogalma kiterjed azon technikák és technológiák használatára is, amelyek kevesebb potenciálisan veszélyes anyagot termelő és ezen anyagokat még a kibocsátást megelőzően hasznosító, vagy a termelési maradványokat felhasználó, illetve újrafeldolgozó folyamatok és anyagok alkalmazásán keresztül csökkenteni tudják a környezetkárosítás mértékét. Az OECD-határozat hatálya alá tartozó országok kötelesek biztosítani, hogy hasznosító létesítményeik korszerű technikák alkalmazásával hasznosítsák a hulladékot. Korszerű hasznosítási technikák nélkül elképzelhetetlen a heterogén hulladékokból, például a nemesfémek és réz feldolgozásából származó salakokból álló hulladékkeverékek kezelése. Nem szavatolható, hogy az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó országok teljesítik ezeket a követelményeket. A IIIA. mellékletben a GB040 (OECD) kód alá besorolt hulladéktípust – nemesfémek és réz feldolgozásának salakjait – tartalmazó hulladékkeverékekre vonatkozó feltételek ezért nem alkalmazandóak azokra az országokra, amelyek nem tartoznak az OECD-határozat hatálya alá. |
| --- | --- |

(4)

A környezetvédelmi szempontokat megfelelően érvényesítő hulladékgazdálkodás fogalma kiterjed azon technikák és technológiák használatára is, amelyek kevesebb potenciálisan veszélyes anyagot termelő és ezen anyagokat még a kibocsátást megelőzően hasznosító, vagy a termelési maradványokat felhasználó, illetve újrafeldolgozó folyamatok és anyagok alkalmazásán keresztül csökkenteni tudják a környezetkárosítás mértékét. Az OECD-határozat hatálya alá tartozó országok kötelesek biztosítani, hogy hasznosító létesítményeik korszerű technikák alkalmazásával hasznosítsák a hulladékot. Korszerű hasznosítási technikák nélkül elképzelhetetlen a heterogén hulladékokból, például a nemesfémek és réz feldolgozásából származó salakokból álló hulladékkeverékek kezelése. Nem szavatolható, hogy az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó országok teljesítik ezeket a követelményeket. A IIIA. mellékletben a GB040 (OECD) kód alá besorolt hulladéktípust – nemesfémek és réz feldolgozásának salakjait – tartalmazó hulladékkeverékekre vonatkozó feltételek ezért nem alkalmazandóak azokra az országokra, amelyek nem tartoznak az OECD-határozat hatálya alá.

| (5) | Az 1013/2006/EK rendelet IIIA. és VI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(5)

Az 1013/2006/EK rendelet IIIA. és VI. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (6) | Indokolt lehet felülvizsgálni a IIIA. mellékletben szereplő hulladékkeverékek jegyzékét, különös tekintettel azokra a tételekre, amelyek az OECD-határozat hatálya alá nem eső országokra nem alkalmazandók, figyelembe véve a hulladékhasznosítással kapcsolatos műszaki kapacitásra, valamint a környezetvédelmi szempontokat megfelelő mértékben érvényesítő hulladékgazdálkodásra vonatkozóan az ezen országok által megadott információkat. |
| --- | --- |

(6)

Indokolt lehet felülvizsgálni a IIIA. mellékletben szereplő hulladékkeverékek jegyzékét, különös tekintettel azokra a tételekre, amelyek az OECD-határozat hatálya alá nem eső országokra nem alkalmazandók, figyelembe véve a hulladékhasznosítással kapcsolatos műszaki kapacitásra, valamint a környezetvédelmi szempontokat megfelelő mértékben érvényesítő hulladékgazdálkodásra vonatkozóan az ezen országok által megadott információkat.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2006/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 18. cikkével létrehozott bizottság véleményével (2), |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a 2006/12/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 18. cikkével létrehozott bizottság véleményével (2),

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1013/2006/EK rendelet III.A és VI. melléklete helyébe e rendelet mellékletének szövege lép.

2. cikk

A IIIA. mellékletet, ha szükséges, a rendelet hatálybalépését követő 12 hónapon belül felül kell vizsgálni, különösen azon információk fényében, amelyeket az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó országok adnak meg hulladékhasznosítással kapcsolatos műszaki kapacitásukat illetően, valamint annak hiteléül, hogy a hulladékgazdálkodási tevékenységet az OECD-határozat hatálya alá tartozó országok követelményeivel egyenértékű feltételek mellett folytatják.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 15-én.

a Bizottság részéről

Stavros DIMAS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 190., 2006.7.12., 1. o.

1

(2)  HL L 114., 2006.4.27., 9. o.

2

---

MELLÉKLET

| 1. | Az 1013/2006/EK rendelet IIIA. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

  „IIIA. MELLÉKLET

  A 3. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT – A III. MELLÉKLETBEN FELSOROLT, NEM AZONOS KÓD ALÁ TARTOZÓ KÉT VAGY TÖBBFÉLE HULLADÉKBÓL ÁLLÓ – HULLADÉKKEVERÉKEK







  1. | A hulladékkeverékre – függetlenül attól, hogy szerepel-e a jegyzékben, vagy sem – nem alkalmazhatók a 18. cikkben szereplő általános tájékoztatási követelmények, ha egyéb anyagokkal oly mértékben szennyezett, hogy:






  a) | ezáltal a hulladékkal összefüggő kockázat elegendő mértékben megnőtt ahhoz, hogy a hulladék – a 91/689/EGK irányelv III. mellékletében felsorolt veszélyes jellemzők figyelembevétel – előzetes írásos bejelentési és engedélyezési eljárás hatálya alá tartozzon; vagy |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az 1013/2006/EK rendelet IIIA. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„IIIA. MELLÉKLET

A 3. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT – A III. MELLÉKLETBEN FELSOROLT, NEM AZONOS KÓD ALÁ TARTOZÓ KÉT VAGY TÖBBFÉLE HULLADÉKBÓL ÁLLÓ – HULLADÉKKEVERÉKEK

1.

A hulladékkeverékre – függetlenül attól, hogy szerepel-e a jegyzékben, vagy sem – nem alkalmazhatók a 18. cikkben szereplő általános tájékoztatási követelmények, ha egyéb anyagokkal oly mértékben szennyezett, hogy:

a)

ezáltal a hulladékkal összefüggő kockázat elegendő mértékben megnőtt ahhoz, hogy a hulladék – a 91/689/EGK irányelv III. mellékletében felsorolt veszélyes jellemzők figyelembevétel – előzetes írásos bejelentési és engedélyezési eljárás hatálya alá tartozzon; vagy

| b) | az lehetetlenné teszi a hulladék környezetvédelmi szempontból megfelelő módon történő hasznosítását. |
| --- | --- |

b)

az lehetetlenné teszi a hulladék környezetvédelmi szempontból megfelelő módon történő hasznosítását.

| 2. | E melléklet az alábbiakban felsorolt hulladékkeverékekre vonatkozik:






  a) | a B1010 és B1050 bázeli kód alá besorolt hulladékok keverékei; |
| --- | --- | --- |

2.

E melléklet az alábbiakban felsorolt hulladékkeverékekre vonatkozik:

a)

a B1010 és B1050 bázeli kód alá besorolt hulladékok keverékei;

| b) | a B1010 és B1070 bázeli kód alá besorolt hulladékok keverékei; |
| --- | --- |

b)

a B1010 és B1070 bázeli kód alá besorolt hulladékok keverékei;

| c) | a GB040 (OECD) kód és a B1100 bázeli kód alá besorolt hulladékok keveréke a következőkre korlátozva: keménycink-tartalmú maradványok; cinktartalmú salakok, fölözékek; alumíniumfölözék (vagy salakhártya), kivéve a sósalakot; réz kohósításából származó tűzálló bélés hulladékok, beleértve a tégelyeket. |
| --- | --- |

c)

a GB040 (OECD) kód és a B1100 bázeli kód alá besorolt hulladékok keveréke a következőkre korlátozva: keménycink-tartalmú maradványok; cinktartalmú salakok, fölözékek; alumíniumfölözék (vagy salakhártya), kivéve a sósalakot; réz kohósításából származó tűzálló bélés hulladékok, beleértve a tégelyeket.

| d) | a GB040 (OECD) kód és a B1070 bázeli kód alá tartozó hulladékokból, valamint a B1100 kód alá besorolt hulladékok közül a réz kohósításából származó tűzálló bélés hulladékaiból és tégelyeiből álló keverékek. |
| --- | --- |

d)

a GB040 (OECD) kód és a B1070 bázeli kód alá tartozó hulladékokból, valamint a B1100 kód alá besorolt hulladékok közül a réz kohósításából származó tűzálló bélés hulladékaiból és tégelyeiből álló keverékek.

A c) és a d) pontban említett tételek nem vonatkoznak az OECD-határozat hatálya alá nem tartozó országokba történő kivitelre.”

| 2. | Az 1013/2006/EK rendelet VI. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

  „VI. MELLÉKLET

  ŰRLAP ELŐZETESEN ENGEDÉLYEZETT LÉTESÍTMÉNYEK SZÁMÁRA (14. CIKK)














  Illetékes hatóság | Hasznosító létesítmény | Hulladék azonosítója | Érvényesség időtartama | Az előzetesen engedélyezett teljes mennyiség |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A hasznosító létesítmény neve és száma | Címe | Hasznosítási művelet
  (+ R-kód) | Alkalmazott technológiák | (kód) | -tól | -ig | (tonna (Mg))” |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

2.

Az 1013/2006/EK rendelet VI. melléklete helyébe a következő szöveg lép:

„VI. MELLÉKLET

ŰRLAP ELŐZETESEN ENGEDÉLYEZETT LÉTESÍTMÉNYEK SZÁMÁRA (14. CIKK)

Illetékes hatóság

Hasznosító létesítmény

Hulladék azonosítója

Érvényesség időtartama

Az előzetesen engedélyezett teljes mennyiség

A hasznosító létesítmény neve és száma

Címe

Hasznosítási művelet

(+ R-kód)

Alkalmazott technológiák

(kód)

-tól

-ig

(tonna (Mg))”

---

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/12 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/12

---

A BIZOTTSÁG 309/2009/EK RENDELETE

(2009. április 15.)

a sovány tejpor rögzített áron való intervenciós felvásárlásának 2009. augusztus 31-ig történő felfüggesztéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a sovány tejpor piacán történő intervenció tekintetében az 1255/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2001. január 12-i 214/2001/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 9a. cikke (3) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 214/2001/EK rendelet 9a. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban a tagállamok által 2009. április 15-én benyújtott közlemények alapján a rögzített áron való intervencióra 2009. március 1-je óta felajánlott sovány tejpor teljes mennyisége túllépte az 1234/2007/EK rendelet 13. cikkében megállapított 109 000 tonnás keretet. Ezért a sovány tejpor rögzített áron való intervenciós felvásárlását 2009. augusztus 31-ig fel kell függeszteni, meg kell állapítani egy egységes százalékértéket a tagállamok illetékes hatóságaihoz 2009. április 14-én beérkezett mennyiségekre és el kell utasítani a tagállamok illetékes hatóságaihoz 2009. április 15-én vagy azt követően benyújtott ajánlatokat. |
| --- | --- |

(1)

A 214/2001/EK rendelet 9a. cikkének (1) és (2) bekezdésével összhangban a tagállamok által 2009. április 15-én benyújtott közlemények alapján a rögzített áron való intervencióra 2009. március 1-je óta felajánlott sovány tejpor teljes mennyisége túllépte az 1234/2007/EK rendelet 13. cikkében megállapított 109 000 tonnás keretet. Ezért a sovány tejpor rögzített áron való intervenciós felvásárlását 2009. augusztus 31-ig fel kell függeszteni, meg kell állapítani egy egységes százalékértéket a tagállamok illetékes hatóságaihoz 2009. április 14-én beérkezett mennyiségekre és el kell utasítani a tagállamok illetékes hatóságaihoz 2009. április 15-én vagy azt követően benyújtott ajánlatokat.

| (2) | A 214/2001/EK rendelet 2. cikke (6) bekezdésével összhangban az intervencióra felajánlott sovány tejport 25 kg nettó súlyú zsákokba kell csomagolni. Ennek megfelelően az egységes százalékkal felszorzott sovány tejpor mennyiségét célszerű 25 kg legközelebbi többszörösére lefelé kerekíteni. |
| --- | --- |

(2)

A 214/2001/EK rendelet 2. cikke (6) bekezdésével összhangban az intervencióra felajánlott sovány tejport 25 kg nettó súlyú zsákokba kell csomagolni. Ennek megfelelően az egységes százalékkal felszorzott sovány tejpor mennyiségét célszerű 25 kg legközelebbi többszörösére lefelé kerekíteni.

| (3) | Az intervenciós hivataloknak az egységes százalék és a rögzített áron való felvásárlás felfüggesztésének közzétételét követően haladéktalanul értesíteniük kell az értékesítőket. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(3)

Az intervenciós hivataloknak az egységes százalék és a rögzített áron való felvásárlás felfüggesztésének közzétételét követően haladéktalanul értesíteniük kell az értékesítőket. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A sovány tejpor rögzített áron való intervenciós felvásárlását a Bizottság 2009. augusztus 31-ig felfüggeszti.

A 214/2001/EK rendelet 9a. cikkének (2) bekezdésével összhangban a tagállamok illetékes hatóságai részére az egyes értékesítők által 2009. április 14-én átadott, intervencióra felajánlott sovány tejpor teljes mennyiségét elfogadják, 64,2749 % mértékű egységes százalékkal megszorozzák, majd 25 kg legközelebbi többszörösére lekerekítik.

A tagállamok illetékes hatóságai a 2009. április 15. és 2009. augusztus 31. között benyújtott ajánlatokat elutasítják.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 15-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 37., 2001.2.7., 100. o.

2

---

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/13

---

A BIZOTTSÁG 310/2009/EK RENDELETE

(2009. április 15.)

a sovány tejpornak a 2009. augusztus 31-ig tartó időszakra vonatkozó pályázati eljárás keretében való felvásárlásának a megnyitásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) és különösen annak 13. cikke (3) bekezdésére és 18. cikke (2) bekezdésének e) pontjára, összefüggésben 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A 309/2009/EK bizottsági rendelet (2)2009. április 15-én felfüggesztette a sovány tejpornak a 2009. március 1-jétől2009. augusztus 31-ig tartó időszakra megnyitott rögzített áron történő intervenciós felvásárlását, mert az ajánlatokban szereplő mennyiségek meghaladták az 1234/2007/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott 109 000 tonnás keretet. |
| --- | --- |

(1)

A 309/2009/EK bizottsági rendelet (2)2009. április 15-én felfüggesztette a sovány tejpornak a 2009. március 1-jétől2009. augusztus 31-ig tartó időszakra megnyitott rögzített áron történő intervenciós felvásárlását, mert az ajánlatokban szereplő mennyiségek meghaladták az 1234/2007/EK rendelet 13. cikke (1) bekezdésének d) pontjában meghatározott 109 000 tonnás keretet.

| (2) | A sovány tejpor piacának további támogatása érdekében indokolt pályázati eljárást megnyitni. |
| --- | --- |

(2)

A sovány tejpor piacának további támogatása érdekében indokolt pályázati eljárást megnyitni.

| (3) | A 214/2001/EK bizottsági rendelet (3) 13. cikke meghatározza azokat a szabályokat, amelyeket abban az esetben kell követni, ha a Bizottság úgy dönt, hogy a sovány tejpor felvásárlását pályázati felhívás útján hajtja végre. |
| --- | --- |

(3)

A 214/2001/EK bizottsági rendelet (3) 13. cikke meghatározza azokat a szabályokat, amelyeket abban az esetben kell követni, ha a Bizottság úgy dönt, hogy a sovány tejpor felvásárlását pályázati felhívás útján hajtja végre.

| (4) | Tekintettel a különleges tejpiaci helyzetre, valamint a rendszer hatékonyságának növelése érdekében helyénvaló a pályázati felhívás gyakoriságát – a vonatkozó rendelkezéstől eltérően – havi két alkalomra növelni. |
| --- | --- |

(4)

Tekintettel a különleges tejpiaci helyzetre, valamint a rendszer hatékonyságának növelése érdekében helyénvaló a pályázati felhívás gyakoriságát – a vonatkozó rendelkezéstől eltérően – havi két alkalomra növelni.

| (5) | Annak érdekében, hogy a sovány tejpornak a pályázati eljárás keretében való felvásárlását a rögzített áron történő intervenciós felvásárlás felfüggesztését követően haladéktalanul meg lehessen kezdeni, helyénvaló, hogy e rendelet a lehető legkorábbi időpontban hatályba lépjen. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy a sovány tejpornak a pályázati eljárás keretében való felvásárlását a rögzített áron történő intervenciós felvásárlás felfüggesztését követően haladéktalanul meg lehessen kezdeni, helyénvaló, hogy e rendelet a lehető legkorábbi időpontban hatályba lépjen.

| (6) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1234/2007/EK rendelet 13. cikkének (1) bekezdésében meghatározott keretet meghaladó sovány tejpor mennyiségének pályázati eljárás keretében való felvásárlása 2009. augusztus 31-ig tart, a 214/2001/EK rendelet II. fejezetének 4. szakaszában és az e rendeletben meghatározott feltételek szerint.

2. cikk

A 214/2001/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésétől eltérően az egyes pályázati felhívásokra tett ajánlatok benyújtási határideje a tárgyhónap első és harmadik keddjén (brüsszeli idő szerint) 11 óra.

Augusztusban azonban ez a határidő a hónap negyedik keddjén (brüsszeli idő szerint) 11 óra. Amennyiben kedd munkaszüneti napra esik, a határidő az előző munkanapon (brüsszeli idő szerint) 11 órakor jár le.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 15-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 97., 2009.4.16., 12. o.

2

(3)  HL L 37., 2001.2.7., 100. o.

3

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/14

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2008. november 26.)

a dél-morvaországi buszvállalatoknak közszolgáltatásért nyújtott ellentételezésre vonatkozó C 3/08 (ex NN 102/05) számú állami támogatásról – Cseh Köztársaság

(az értesítés a C(2008) 7032. számú dokumentummal történt)

(Csak a cseh nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/325/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 88. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

tekintettel az EK-Szerződés 93. cikkének alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. március 22-i 659/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére és 14. cikkére,

miután az említett rendelkezéseknek (2) megfelelően felhívta az érintett harmadik feleket, hogy nyújtsák be észrevételeiket,

mivel:

1.   ELJÁRÁS

| (1) | 2005. június 28-án kelt levelében a ČAS – SERVICE a.s. cseh társaság (a továbbiakban: a panaszos) panaszt nyújtott be a Bizottsághoz. A panasz szerint a regionális hatóságok 2003 és 2005 között állami támogatást nyújtottak a panaszos különböző versenytársainak. |
| --- | --- |

(1)

2005. június 28-án kelt levelében a ČAS – SERVICE a.s. cseh társaság (a továbbiakban: a panaszos) panaszt nyújtott be a Bizottsághoz. A panasz szerint a regionális hatóságok 2003 és 2005 között állami támogatást nyújtottak a panaszos különböző versenytársainak.

| (2) | A Bizottság 2005. július 20-án, 2006. március 14-én és 2006. december 7-én kelt leveleiben további tájékoztatást kért a cseh hatóságoktól a panaszos által felvetett kérdésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság 2005. július 20-án, 2006. március 14-én és 2006. december 7-én kelt leveleiben további tájékoztatást kért a cseh hatóságoktól a panaszos által felvetett kérdésekkel kapcsolatban.

| (3) | A cseh hatóságok 2005. szeptember 14-én, 2006. június 2-án, 2007. február 6-án és 2007. október 18-án válaszoltak. |
| --- | --- |

(3)

A cseh hatóságok 2005. szeptember 14-én, 2006. június 2-án, 2007. február 6-án és 2007. október 18-án válaszoltak.

| (4) | 2008. január 15-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a cseh hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásnak a támogatás vonatkozásában történő megindításáról szóló határozatáról. A cseh hatóságok a támogatásra vonatkozó észrevételeiket 2008. február 18-án kelt levelükben küldték el. |
| --- | --- |

(4)

2008. január 15-én kelt levelében a Bizottság tájékoztatta a cseh hatóságokat az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárásnak a támogatás vonatkozásában történő megindításáról szóló határozatáról. A cseh hatóságok a támogatásra vonatkozó észrevételeiket 2008. február 18-án kelt levelükben küldték el.

| (5) | A Bizottság eljárás megindítására vonatkozó határozatát 2008. február 16-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság minden érdekeltet felhívott arra, hogy tegyék meg a támogatással kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság eljárás megindítására vonatkozó határozatát 2008. február 16-án közzétették az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (3). A Bizottság minden érdekeltet felhívott arra, hogy tegyék meg a támogatással kapcsolatos észrevételeiket.

| (6) | A Bizottság 2008. március 14-én vette kézhez a panaszos mint harmadik fél által küldött észrevételeket. 2008. április 17-én ezeket az észrevételeket továbbították a cseh hatóságokhoz, és felhívták őket arra, hogy tegyék meg a harmadik fél álláspontjával kapcsolatos észrevételeiket. A cseh hatóságok 2008. május 13-án az észrevételeik benyújtására rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérték, amit a Bizottság jóváhagyott. A cseh hatóságok 2008. június 17-én benyújtották a harmadik fél által tett észrevételekre vonatkozó álláspontjukat. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság 2008. március 14-én vette kézhez a panaszos mint harmadik fél által küldött észrevételeket. 2008. április 17-én ezeket az észrevételeket továbbították a cseh hatóságokhoz, és felhívták őket arra, hogy tegyék meg a harmadik fél álláspontjával kapcsolatos észrevételeiket. A cseh hatóságok 2008. május 13-án az észrevételeik benyújtására rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását kérték, amit a Bizottság jóváhagyott. A cseh hatóságok 2008. június 17-én benyújtották a harmadik fél által tett észrevételekre vonatkozó álláspontjukat.

2.   RÉSZLETES LEÍRÁS

| (7) | A panaszos a menetrend szerinti autóbusz-közlekedés, a szállítóeszközök bérbeadása sofőrrel, Znojmo területének városi autóbusz-közlekedése és a nemzetközi fuvarozás területén tevékenykedő részvénytársaság. |
| --- | --- |

(7)

A panaszos a menetrend szerinti autóbusz-közlekedés, a szállítóeszközök bérbeadása sofőrrel, Znojmo területének városi autóbusz-közlekedése és a nemzetközi fuvarozás területén tevékenykedő részvénytársaság.

| (8) | A panaszos fő tevékenysége 2004 szeptemberéig a dél-morvaországi regionális autóbusz-tömegközlekedésnek működtetése volt, nevezetesen a regionális hatóságokkal kötött szerződések alapján. E szolgáltatások nyújtására a dél-morvaországi régióban került sor (Znojmo és Moravsky Krumlov körzetekben). |
| --- | --- |

(8)

A panaszos fő tevékenysége 2004 szeptemberéig a dél-morvaországi regionális autóbusz-tömegközlekedésnek működtetése volt, nevezetesen a regionális hatóságokkal kötött szerződések alapján. E szolgáltatások nyújtására a dél-morvaországi régióban került sor (Znojmo és Moravsky Krumlov körzetekben).

| (9) | A panaszos állítása szerint a dél-morvaországi hatóságok 2003 és 2005 között jogellenes állami támogatást nyújtottak a Bítešská Dopravní Společnost s.r.o. (a továbbiakban: Bítešská), a BK Bus s.r.o. (a továbbiakban: BK Bus), a Břežanská dopravní společnost s.r.o. (a továbbiakban: Břežanská společnost), a Znojemská dopravnì společnost – PSOTA s.r.o. (a továbbiakban: PSOTA), és a TREDOS, spol. s.r.o. (a továbbiakban: TREDOS) részére. Erre a panaszos szerint az engedélyek nem átlátható, és nem is objektív módon történő kiadásának következményeként került sor. |
| --- | --- |

(9)

A panaszos állítása szerint a dél-morvaországi hatóságok 2003 és 2005 között jogellenes állami támogatást nyújtottak a Bítešská Dopravní Společnost s.r.o. (a továbbiakban: Bítešská), a BK Bus s.r.o. (a továbbiakban: BK Bus), a Břežanská dopravní společnost s.r.o. (a továbbiakban: Břežanská společnost), a Znojemská dopravnì společnost – PSOTA s.r.o. (a továbbiakban: PSOTA), és a TREDOS, spol. s.r.o. (a továbbiakban: TREDOS) részére. Erre a panaszos szerint az engedélyek nem átlátható, és nem is objektív módon történő kiadásának következményeként került sor.

| (10) | A cseh hatóságok szerint az engedély a regionális autóbusz-tömegközlekedés működtetésére vonatkozóan a hatóságok által adott engedély. Az engedély célja annak biztosítása, hogy autóbusszal végzett közlekedési szolgáltatásokat csak olyan fuvarozók nyújtsanak, amelyek megfelelnek bizonyos minőségi követelményeknek. Ebben a vonatkozásban, figyelemmel a közúti szállításról szóló 111/1994. törvény (a továbbiakban: a közúti közlekedésről szóló törvény) (4) 18. cikkére, az ilyen követelmények közé tartozik különösen az, hogy a szolgáltatásokat a jóváhagyott menetrend szerint kell működtetni, meghatározott szintű utasbiztonságot kell biztosítani, közzé kell tenni a menetrendeket, és az autóbuszokon fel kell tüntetni a járat megnevezését. |
| --- | --- |

(10)

A cseh hatóságok szerint az engedély a regionális autóbusz-tömegközlekedés működtetésére vonatkozóan a hatóságok által adott engedély. Az engedély célja annak biztosítása, hogy autóbusszal végzett közlekedési szolgáltatásokat csak olyan fuvarozók nyújtsanak, amelyek megfelelnek bizonyos minőségi követelményeknek. Ebben a vonatkozásban, figyelemmel a közúti szállításról szóló 111/1994. törvény (a továbbiakban: a közúti közlekedésről szóló törvény) (4) 18. cikkére, az ilyen követelmények közé tartozik különösen az, hogy a szolgáltatásokat a jóváhagyott menetrend szerint kell működtetni, meghatározott szintű utasbiztonságot kell biztosítani, közzé kell tenni a menetrendeket, és az autóbuszokon fel kell tüntetni a járat megnevezését.

| (11) | A közúti szállításról szóló törvény 19. cikke szerint a közszolgáltatási kötelezettség „a fuvarozó olyan közérdekű kötelezettsége, amelyet egyébként a fuvarozó sem teljes egészében, sem részben nem végezne el, mivel az számára gazdasági hátrányt jelentene. A kormány a közszolgáltatási kötelezettségről megállapodik a fuvarozóval, és a kormány megtéríti a fuvarozónak a teljesítés során igazoltan felmerült veszteségét. A közszolgáltatási kötelezettség működtetési kötelezettségből (...), szállítási kötelezettségből (...), díjszabási kötelezettségből (...) áll. Menetrendszerű tömegközlekedés esetén a közszolgáltatási kötelezettséget írásbeli szerződés keletkezteti” (amelyet az illetékes hatóságok és az üzemeltető kötnek) (5). |
| --- | --- |

(11)

A közúti szállításról szóló törvény 19. cikke szerint a közszolgáltatási kötelezettség „a fuvarozó olyan közérdekű kötelezettsége, amelyet egyébként a fuvarozó sem teljes egészében, sem részben nem végezne el, mivel az számára gazdasági hátrányt jelentene. A kormány a közszolgáltatási kötelezettségről megállapodik a fuvarozóval, és a kormány megtéríti a fuvarozónak a teljesítés során igazoltan felmerült veszteségét. A közszolgáltatási kötelezettség működtetési kötelezettségből (...), szállítási kötelezettségből (...), díjszabási kötelezettségből (...) áll. Menetrendszerű tömegközlekedés esetén a közszolgáltatási kötelezettséget írásbeli szerződés keletkezteti” (amelyet az illetékes hatóságok és az üzemeltető kötnek) (5).

| (12) | Ezen túlmenően a közúti szállításról szóló törvény 19b. cikkének (2) és (4) bekezdése szerint „a közszolgáltatási kötelezettségről szóló szerződés kötelező és elválaszthatatlan része a közszolgáltatási kötelezettség által lefedett teljes időszak során bekövetkező igazolható veszteségre vonatkozó előzetes szakmai becslés”. Az illetékes hatóságok „az igazolható veszteséget az ebben az előzetes szakmai becslésben meghatározott legmagasabb szintnek megfelelően térítik meg, amely csak az előre nem látható költségekkel növelhető. (...) Amennyiben a fuvarozó a közszolgáltatási kötelezettségtől eltérő egyéb szállítási szolgáltatásokat is nyújt, vagy más tevékenységet is végez, akkor a közszolgáltatási kötelezettségről elkülönített elszámolást köteles vezetni”. |
| --- | --- |

(12)

Ezen túlmenően a közúti szállításról szóló törvény 19b. cikkének (2) és (4) bekezdése szerint „a közszolgáltatási kötelezettségről szóló szerződés kötelező és elválaszthatatlan része a közszolgáltatási kötelezettség által lefedett teljes időszak során bekövetkező igazolható veszteségre vonatkozó előzetes szakmai becslés”. Az illetékes hatóságok „az igazolható veszteséget az ebben az előzetes szakmai becslésben meghatározott legmagasabb szintnek megfelelően térítik meg, amely csak az előre nem látható költségekkel növelhető. (...) Amennyiben a fuvarozó a közszolgáltatási kötelezettségtől eltérő egyéb szállítási szolgáltatásokat is nyújt, vagy más tevékenységet is végez, akkor a közszolgáltatási kötelezettségről elkülönített elszámolást köteles vezetni”.

| (13) | A közúti szállításról szóló törvény 19b. cikkének (5) bekezdése szerint „a végrehajtási rendelet szabályozza az igazolható veszteség meghatározását, az igazolható veszteségre vonatkozó előzetes szakmai becslés számítási módját, a pénzeszközöknek az adott költségvetésekből történő elosztásának szabályait, az igazolható veszteség kiszámításának alátámasztására szolgáló dokumentumokat és a közlekedési szolgáltatások finanszírozására vonatkozó kormányzati szakmai felügyelet gyakorlásának módját”. Ez a rendelet – a Közlekedési és Hírközlési Minisztériumnak a menetrendszerű tömegközlekedésben felmerülő igazolható veszteségéről szóló, 1998. március 13-i 50/1998. rendelete (a továbbiakban: a rendelet) – a menetrendszerű tömegközlekedés vonatkozásában az igazolható veszteséget úgy határozza meg, hogy az „a gazdaságilag megalapozott költségek és a megfelelő nyereség összege, valamint a realizált bevételek és jövedelmek közötti különbség” (a továbbiakban: veszteség). |
| --- | --- |

(13)

A közúti szállításról szóló törvény 19b. cikkének (5) bekezdése szerint „a végrehajtási rendelet szabályozza az igazolható veszteség meghatározását, az igazolható veszteségre vonatkozó előzetes szakmai becslés számítási módját, a pénzeszközöknek az adott költségvetésekből történő elosztásának szabályait, az igazolható veszteség kiszámításának alátámasztására szolgáló dokumentumokat és a közlekedési szolgáltatások finanszírozására vonatkozó kormányzati szakmai felügyelet gyakorlásának módját”. Ez a rendelet – a Közlekedési és Hírközlési Minisztériumnak a menetrendszerű tömegközlekedésben felmerülő igazolható veszteségéről szóló, 1998. március 13-i 50/1998. rendelete (a továbbiakban: a rendelet) – a menetrendszerű tömegközlekedés vonatkozásában az igazolható veszteséget úgy határozza meg, hogy az „a gazdaságilag megalapozott költségek és a megfelelő nyereség összege, valamint a realizált bevételek és jövedelmek közötti különbség” (a továbbiakban: veszteség).

| (14) | A rendelet szerint megfelelő nyereség „az az összeg, amely – adózás után (...) – nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése során a tömegközlekedés működtetésében szokásosan használt autóbuszok árának 1/8-át, levonva abból ezen autóbuszok teljes reálérték-csökkenésének összegét, valamint a tömegközlekedés működtetésével összefüggő beruházások összegét, amennyiben az illetékes hatóság jóváhagyta a beruházást az igazolható veszteségbe történő beszámítás céljából”. |
| --- | --- |

(14)

A rendelet szerint megfelelő nyereség „az az összeg, amely – adózás után (...) – nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettség teljesítése során a tömegközlekedés működtetésében szokásosan használt autóbuszok árának 1/8-át, levonva abból ezen autóbuszok teljes reálérték-csökkenésének összegét, valamint a tömegközlekedés működtetésével összefüggő beruházások összegét, amennyiben az illetékes hatóság jóváhagyta a beruházást az igazolható veszteségbe történő beszámítás céljából”.

| (15) | 2003. január 1-jei hatállyal a Cseh Köztársaságban a regionális hatóságok – így többek között a dél-morvaországi hatóságok – felelősségi körébe került a tömegközlekedési szolgáltatásokat nyújtó fuvarozókkal való szerződéskötés. A dél-morvaországi hatóságok a tömegközlekedési szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban a panaszosnál felmerült költségeket statisztikai felmérésből származó adatok alapján összehasonlították az autóbusz-közlekedés Cseh Köztársaságban történő működtetésének átlagos költségeivel, és megállapították, hogy a panaszos költségei az átlagos költségeknél magasabbak voltak. |
| --- | --- |

(15)

2003. január 1-jei hatállyal a Cseh Köztársaságban a regionális hatóságok – így többek között a dél-morvaországi hatóságok – felelősségi körébe került a tömegközlekedési szolgáltatásokat nyújtó fuvarozókkal való szerződéskötés. A dél-morvaországi hatóságok a tömegközlekedési szolgáltatások nyújtásával kapcsolatban a panaszosnál felmerült költségeket statisztikai felmérésből származó adatok alapján összehasonlították az autóbusz-közlekedés Cseh Köztársaságban történő működtetésének átlagos költségeivel, és megállapították, hogy a panaszos költségei az átlagos költségeknél magasabbak voltak.

| (16) | 2003. március 24-én a fenti értékelés alapján és a panaszossal folytatott sikertelen tárgyalásokat követően a dél-morvaországi régió hatóságai úgy határoztak, hogy más üzemeltetőkkel folytatnak tárgyalásokat a szállítási szolgáltatások nyújtásáról. Felhívták a dél-morvaországi régióban működő ismert fuvarozókat, hogy tegyenek ajánlatot a Znojmo területén nyújtandó tömegközlekedési szolgáltatásokra. Az ajánlati felhívást 41 fuvarozó részére küldték meg, köztük a panaszosnak is. A felhívás alapján a regionális hatóságok az üzemeltető részére legfeljebb kilométerenként 26 CZK-t kívántak fizetni a szolgáltatás nyújtásáért. Ezen túlmenően a felhívás előírta, hogy az üzemeltetőnek elektronikus feldolgozórendszerrel kell rendelkeznie, és jó hírneve kell, hogy legyen a közigazgatásban. |
| --- | --- |

(16)

2003. március 24-én a fenti értékelés alapján és a panaszossal folytatott sikertelen tárgyalásokat követően a dél-morvaországi régió hatóságai úgy határoztak, hogy más üzemeltetőkkel folytatnak tárgyalásokat a szállítási szolgáltatások nyújtásáról. Felhívták a dél-morvaországi régióban működő ismert fuvarozókat, hogy tegyenek ajánlatot a Znojmo területén nyújtandó tömegközlekedési szolgáltatásokra. Az ajánlati felhívást 41 fuvarozó részére küldték meg, köztük a panaszosnak is. A felhívás alapján a regionális hatóságok az üzemeltető részére legfeljebb kilométerenként 26 CZK-t kívántak fizetni a szolgáltatás nyújtásáért. Ezen túlmenően a felhívás előírta, hogy az üzemeltetőnek elektronikus feldolgozórendszerrel kell rendelkeznie, és jó hírneve kell, hogy legyen a közigazgatásban.

| (17) | A regionális hatóságok 9 fuvarozótól kaptak választ, akiket ezt követően meghívtak a regionális hatósággal folytatandó megbeszélésre. Az ajánlatokat a Dél-Morvaországi Regionális Tanács által kinevezett bírálóbizottság értékelte és rangsorolta. A tanács azt javasolta, hogy a szállítási szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződéseket 6 fuvarozóval – köztük a panaszossal – kössék meg, nevezetesen a Bítešskával, a BK Bus-szal, a Břežanská společnosttal, a PSOTA-val, a TREDOS-szal és a panaszossal (ČAS-Service a.s.). |
| --- | --- |

(17)

A regionális hatóságok 9 fuvarozótól kaptak választ, akiket ezt követően meghívtak a regionális hatósággal folytatandó megbeszélésre. Az ajánlatokat a Dél-Morvaországi Regionális Tanács által kinevezett bírálóbizottság értékelte és rangsorolta. A tanács azt javasolta, hogy a szállítási szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződéseket 6 fuvarozóval – köztük a panaszossal – kössék meg, nevezetesen a Bítešskával, a BK Bus-szal, a Břežanská společnosttal, a PSOTA-val, a TREDOS-szal és a panaszossal (ČAS-Service a.s.).

| (18) | A bírálóbizottság az ajánlatok értékelése során az áttekinthetőség és a teljesség szempontjait vette figyelembe. A dél-morvaországi hatóságok ezen túlmenően többek között figyelembe vették még a műszaki üzemeltetési kilométerek száma minimalizálásának és a választott terület egybefüggőségének szempontját is. |
| --- | --- |

(18)

A bírálóbizottság az ajánlatok értékelése során az áttekinthetőség és a teljesség szempontjait vette figyelembe. A dél-morvaországi hatóságok ezen túlmenően többek között figyelembe vették még a műszaki üzemeltetési kilométerek száma minimalizálásának és a választott terület egybefüggőségének szempontját is.

| (19) | A cseh hatóságok szerint a panaszos csak feltételesen felelt meg a kiválasztási feltételeknek, mivel nem határozta meg egyértelműen a szállítási szolgáltatásának árát. A későbbi megbeszélések során a panaszos kifejtette, hogy nem tudja elfogadni a dél-morvaországi hatóságok által az ajánlati felhívásban meghatározott mértékű ellentételezést. |
| --- | --- |

(19)

A cseh hatóságok szerint a panaszos csak feltételesen felelt meg a kiválasztási feltételeknek, mivel nem határozta meg egyértelműen a szállítási szolgáltatásának árát. A későbbi megbeszélések során a panaszos kifejtette, hogy nem tudja elfogadni a dél-morvaországi hatóságok által az ajánlati felhívásban meghatározott mértékű ellentételezést.

| (20) | Ennek eredményeként a regionális hatóságok megállapították, hogy a panaszos nem felelt meg a kiválasztási eljárás feltételeinek, és nem köthető vele tömegközlekedési szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződés. |
| --- | --- |

(20)

Ennek eredményeként a regionális hatóságok megállapították, hogy a panaszos nem felelt meg a kiválasztási eljárás feltételeinek, és nem köthető vele tömegközlekedési szolgáltatások nyújtására vonatkozó szerződés.

| (21) | A hatóságok szerződést kötöttek azokkal az üzemeltetőkkel, amelyek elfogadták, hogy a tömegközlekedési szolgáltatások nyújtásáért fizetendő legmagasabb ár kilométerenként 26 CZK lesz. A cseh hatóságok szerint ez azt jelentette, hogy egy jól irányított és jól felszerelt vállalkozás, amelynek kilométerenkénti költsége 23 959 CZK, kilométerenként 2 041 CZK nyereségre tett szert. A kilométerenkénti 23 959 CZK költségadatot az állami statisztikai szolgálatról szóló 89/1995. törvénynek megfelelően végzett statisztikai felmérésekből kapták. E felmérések a Cseh Köztársaságban 2002-ben autóbusszal végzett tömegközlekedési szolgáltatásokra vonatkoztak. |
| --- | --- |

(21)

A hatóságok szerződést kötöttek azokkal az üzemeltetőkkel, amelyek elfogadták, hogy a tömegközlekedési szolgáltatások nyújtásáért fizetendő legmagasabb ár kilométerenként 26 CZK lesz. A cseh hatóságok szerint ez azt jelentette, hogy egy jól irányított és jól felszerelt vállalkozás, amelynek kilométerenkénti költsége 23 959 CZK, kilométerenként 2 041 CZK nyereségre tett szert. A kilométerenkénti 23 959 CZK költségadatot az állami statisztikai szolgálatról szóló 89/1995. törvénynek megfelelően végzett statisztikai felmérésekből kapták. E felmérések a Cseh Köztársaságban 2002-ben autóbusszal végzett tömegközlekedési szolgáltatásokra vonatkoztak.

| (22) | A becsült kilométerenkénti árat (ami nem haladhatta meg a 26 CZK-t kilométerenként) minden egyes üzemeltetővel kötött szerződésben meghatározták. Ennek alapján határozták meg az üzemeltetőnek a szolgáltatások nyújtásáért fizetendő bevételek teljes összegét (a kilométerenkénti ár és a kilométerek számának szorzata). Ebből az összegből a veszteség meghatározása érdekében levonták a tényleges bevételeket (6). |
| --- | --- |

(22)

A becsült kilométerenkénti árat (ami nem haladhatta meg a 26 CZK-t kilométerenként) minden egyes üzemeltetővel kötött szerződésben meghatározták. Ennek alapján határozták meg az üzemeltetőnek a szolgáltatások nyújtásáért fizetendő bevételek teljes összegét (a kilométerenkénti ár és a kilométerek számának szorzata). Ebből az összegből a veszteség meghatározása érdekében levonták a tényleges bevételeket (6).

| (23) | Az üzemeltetőnek a szolgáltatás nyújtását követően tényleges bevételeit dokumentumokkal kellett igazolnia a hatóság előtt. A veszteségek végleges összegét csak ezt követően állapították meg, és ekkor kerülhetett sor az ellentételezés kifizetésére. |
| --- | --- |

(23)

Az üzemeltetőnek a szolgáltatás nyújtását követően tényleges bevételeit dokumentumokkal kellett igazolnia a hatóság előtt. A veszteségek végleges összegét csak ezt követően állapították meg, és ekkor kerülhetett sor az ellentételezés kifizetésére.

| (24) | A közúti szállításról szóló törvényben a fuvarozókra vonatkozóan előírt általános követelmények, valamint azon tényből eredő követelmények mellett, hogy ezek az üzemeltetők engedéllyel rendelkeztek, minden egyes szerződés részletesebb kötelezettségeket is meghatározott az egyes üzemeltetők számára, nevezetesen azt, hogy meghatározott járatokon és meghatározott időpontokban kötelesek biztosítani a közlekedést, szabályozta továbbá a szerződések módosításának feltételeit és meghatározta a szerződésszegés szankcióit. |
| --- | --- |

(24)

A közúti szállításról szóló törvényben a fuvarozókra vonatkozóan előírt általános követelmények, valamint azon tényből eredő követelmények mellett, hogy ezek az üzemeltetők engedéllyel rendelkeztek, minden egyes szerződés részletesebb kötelezettségeket is meghatározott az egyes üzemeltetők számára, nevezetesen azt, hogy meghatározott járatokon és meghatározott időpontokban kötelesek biztosítani a közlekedést, szabályozta továbbá a szerződések módosításának feltételeit és meghatározta a szerződésszegés szankcióit.

| (25) | A cseh hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy 2003 után a dél-morvaországi hatóságok megállapodtak abban, hogy ugyanezekkel az üzemeltetőkkel 2004-re és 2005-re további szerződéseket kötnek a szállítási szolgáltatások nyújtására. |
| --- | --- |

(25)

A cseh hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy 2003 után a dél-morvaországi hatóságok megállapodtak abban, hogy ugyanezekkel az üzemeltetőkkel 2004-re és 2005-re további szerződéseket kötnek a szállítási szolgáltatások nyújtására.

| (26) | A cseh hatóságok elismerték, hogy semmiféle különös eljárást nem folytattak le azon üzemeltetők kiválasztására, amelyek 2004-ben és 2005-ben a szállítási szolgáltatásokat nyújtani fogják. |
| --- | --- |

(26)

A cseh hatóságok elismerték, hogy semmiféle különös eljárást nem folytattak le azon üzemeltetők kiválasztására, amelyek 2004-ben és 2005-ben a szállítási szolgáltatásokat nyújtani fogják.

| (27) | A következő táblázat tartalmazza a 2004. évi szerződésekben meghatározott ellentételezési összegeket (1. táblázat):







  Üzemeltető neve | Szerződés kelte | A szerződésben meghatározott maximális ellentételezési összeg |
| --- | --- | --- | --- |
| TREDOS | 2004.1.21. | 7 364 733 CZK |
| Módosítva: | |
| 2004.8.31. | 7 399 733 CZK |
| BK Bus | 2004.1.22. | 4 349 779 CZK |
| Bítešská | 2004.1.21. | 4 780 000 CZK |
| PSOTA | 2004.1.20. | 18 924 849 CZK |
| Módosítva: | |
| 2004.8.31. | 18 956 769 CZK |
| 2004.9.17. | 18 979 733 CZK |
| Břežanská společnost | 2004.1.26. | 10 615 611 CZK |

(27)

A következő táblázat tartalmazza a 2004. évi szerződésekben meghatározott ellentételezési összegeket (1. táblázat):

Üzemeltető neve

Szerződés kelte

A szerződésben meghatározott maximális ellentételezési összeg

TREDOS

2004.1.21.

7 364 733 CZK

Módosítva:

2004.8.31.

7 399 733 CZK

BK Bus

2004.1.22.

4 349 779 CZK

Bítešská

2004.1.21.

4 780 000 CZK

PSOTA

2004.1.20.

18 924 849 CZK

Módosítva:

2004.8.31.

18 956 769 CZK

2004.9.17.

18 979 733 CZK

Břežanská společnost

2004.1.26.

10 615 611 CZK

| (28) | Ezen túlmenően a 2004. évre kötött szerződéseket 2005-re meghosszabbították (2. táblázat):







  Üzemeltető neve | Szerződés kelte | A szerződésben meghatározott maximális ellentételezési összeg |
| --- | --- | --- | --- |
| TREDOS | 2005.3.4. | 11 457 527 CZK |
| Módosítva: | |
| 2005.3.31. | 11 593 799 CZK |
| BK Bus | 2005.3.4. | 5 244 124 CZK |
| Bítešská | 2005.3.4. | 6 000 000 CZK |
| PSOTA | 2005.3.4. | 20 999 640 CZK |
| Břežanská společnost | 2005.3.4. | 11 953 423 CZK |

(28)

Ezen túlmenően a 2004. évre kötött szerződéseket 2005-re meghosszabbították (2. táblázat):

Üzemeltető neve

Szerződés kelte

A szerződésben meghatározott maximális ellentételezési összeg

TREDOS

2005.3.4.

11 457 527 CZK

Módosítva:

2005.3.31.

11 593 799 CZK

BK Bus

2005.3.4.

5 244 124 CZK

Bítešská

2005.3.4.

6 000 000 CZK

PSOTA

2005.3.4.

20 999 640 CZK

Břežanská společnost

2005.3.4.

11 953 423 CZK

| (29) | A cseh hatóságok állítása szerint a dél-morvaországi régióban működő szállítási szolgáltatásokkal kapcsolatban a fent említett vállalkozások 2004 és 2005 során semmiféle egyéb állami finanszírozásban vagy állami forráson keresztül történő finanszírozásban nem részesültek. |
| --- | --- |

(29)

A cseh hatóságok állítása szerint a dél-morvaországi régióban működő szállítási szolgáltatásokkal kapcsolatban a fent említett vállalkozások 2004 és 2005 során semmiféle egyéb állami finanszírozásban vagy állami forráson keresztül történő finanszírozásban nem részesültek.

3.   AZ ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKAI

| (30) | A Bizottság a (31)–(38) preambulumbekezdésekben meghatározott okokból döntött az eljárás megindítása mellett. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság a (31)–(38) preambulumbekezdésekben meghatározott okokból döntött az eljárás megindítása mellett.

3.1.   A támogatás megléte

| (31) | A Bizottságnak kétségei vannak azt illetően, hogy az Altmark-ügyben hozott ítéletben (7) meghatározott harmadik feltétel teljesült. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottságnak kétségei vannak azt illetően, hogy az Altmark-ügyben hozott ítéletben (7) meghatározott harmadik feltétel teljesült.

| (32) | Mivel az ellentételezés kiszámítása az előzetesen meghatározott paraméteren (26 CZK kilométerenként) alapult, és mivel a végső kifizetés alapja a ténylegesen felmerült igazolt veszteség volt, amely nem lépte túl a szerződésekben előzetesen meghatározott mértéket, a Bizottság arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy az ellentételezés összege nem léphette túl a tényleges veszteséget. A Bizottság továbbá a kilométerenkénti 26 CZK összegben foglalt nyereséget ésszerűnek tartotta. |
| --- | --- |

(32)

Mivel az ellentételezés kiszámítása az előzetesen meghatározott paraméteren (26 CZK kilométerenként) alapult, és mivel a végső kifizetés alapja a ténylegesen felmerült igazolt veszteség volt, amely nem lépte túl a szerződésekben előzetesen meghatározott mértéket, a Bizottság arra az előzetes álláspontra helyezkedett, hogy az ellentételezés összege nem léphette túl a tényleges veszteséget. A Bizottság továbbá a kilométerenkénti 26 CZK összegben foglalt nyereséget ésszerűnek tartotta.

| (33) | A Bizottság azonban kétségét fejezte ki a cseh jogszabályok szerinti előre nem látható költségek fogalmát illetően, mivel ez felhasználható arra, hogy indokolja az ellentételezés maximális összegének rendkívüli megemelését. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság azonban kétségét fejezte ki a cseh jogszabályok szerinti előre nem látható költségek fogalmát illetően, mivel ez felhasználható arra, hogy indokolja az ellentételezés maximális összegének rendkívüli megemelését.

| (34) | A Bizottság ráadásul arra a következtetésre jutott, hogy a Altmark-ügyben hozott ítélet negyedik feltétele sem teljesült. A Bizottság véleménye szerint a cseh hatóságok által alkalmazott eljárás nem minősíthető közbeszerzési eljárásnak vagy olyan eljárásnak, amely biztosítaná, hogy az ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján határozzák meg, amelyek egy jól működtetett és szállítóeszközökkel megfelelően ellátott tipikus vállalkozásnál merülnének, mint azt az Altmark-ügyben hozott ítélet megköveteli. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság ráadásul arra a következtetésre jutott, hogy a Altmark-ügyben hozott ítélet negyedik feltétele sem teljesült. A Bizottság véleménye szerint a cseh hatóságok által alkalmazott eljárás nem minősíthető közbeszerzési eljárásnak vagy olyan eljárásnak, amely biztosítaná, hogy az ellentételezés mértékét azon költségek elemzése alapján határozzák meg, amelyek egy jól működtetett és szállítóeszközökkel megfelelően ellátott tipikus vállalkozásnál merülnének, mint azt az Altmark-ügyben hozott ítélet megköveteli.

| (35) | Következésképpen a Bizottság véleménye szerint nem volt egyértelmű bizonyíték arra, hogy az ellentételezés nem biztosított szelektív előnyt és – feltéve, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének egyéb feltételei is teljesültek – az e rendelkezés értelmében vett állami támogatást. |
| --- | --- |

(35)

Következésképpen a Bizottság véleménye szerint nem volt egyértelmű bizonyíték arra, hogy az ellentételezés nem biztosított szelektív előnyt és – feltéve, hogy az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének egyéb feltételei is teljesültek – az e rendelkezés értelmében vett állami támogatást.

3.2.   Összeegyeztethetőség

| (36) | A Bizottság megállapította, hogy az ilyen állami támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségét az EK-Szerződésből következő általános elvek, a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság ítélkezési gyakorlata és a Bizottságnak a tömegközlekedéstől eltérő területeken alkalmazott határozathozatali gyakorlata tükrében kell értékelni (8). |
| --- | --- |

(36)

A Bizottság megállapította, hogy az ilyen állami támogatásnak a közös piaccal való összeegyeztethetőségét az EK-Szerződésből következő általános elvek, a Bíróság és az Elsőfokú Bíróság ítélkezési gyakorlata és a Bizottságnak a tömegközlekedéstől eltérő területeken alkalmazott határozathozatali gyakorlata tükrében kell értékelni (8).

| (37) | A rendelkezésre álló információkat megvizsgálva a Bizottság úgy vélte, hogy a támogatás összeegyeztethetőségének értékelésére vonatkozó általános elveket a szóban forgó ügyben betartották. Az, hogy a kiválasztási eljárás során a nemzeti statisztikák elemzése alapján előzetesen meghatározták az ellentételezés legmagasabb összegét, biztosította annak elkerülését, hogy az üzemeltetők számára túlzott mértékű ellentételezést fizessenek. |
| --- | --- |

(37)

A rendelkezésre álló információkat megvizsgálva a Bizottság úgy vélte, hogy a támogatás összeegyeztethetőségének értékelésére vonatkozó általános elveket a szóban forgó ügyben betartották. Az, hogy a kiválasztási eljárás során a nemzeti statisztikák elemzése alapján előzetesen meghatározták az ellentételezés legmagasabb összegét, biztosította annak elkerülését, hogy az üzemeltetők számára túlzott mértékű ellentételezést fizessenek.

| (38) | Azonban mivel a szóban forgó ügyben nem került sor közbeszerzési eljárásra, és mivel a panaszos szerint a Bítešská, a BK Bus, a Břežanská společnost, a PSOTA és a TREDOS jogellenes állami támogatáshoz jutott, a Bizottság úgy vélte, lehetőséget kell biztosítania a panaszos és harmadik felek részére arra, hogy észrevételeket tegyenek a dél-morvaországi hatóságok által az ellentételezés összegének megállapítására alkalmazott módszerrel kapcsolatban, mielőtt teljes bizonyossággal megállapíthatná, hogy a támogatás a 659/1999/EK rendelet 14. cikke fényében összeegyeztethető volt az EK-Szerződés 73. cikkével. |
| --- | --- |

(38)

Azonban mivel a szóban forgó ügyben nem került sor közbeszerzési eljárásra, és mivel a panaszos szerint a Bítešská, a BK Bus, a Břežanská společnost, a PSOTA és a TREDOS jogellenes állami támogatáshoz jutott, a Bizottság úgy vélte, lehetőséget kell biztosítania a panaszos és harmadik felek részére arra, hogy észrevételeket tegyenek a dél-morvaországi hatóságok által az ellentételezés összegének megállapítására alkalmazott módszerrel kapcsolatban, mielőtt teljes bizonyossággal megállapíthatná, hogy a támogatás a 659/1999/EK rendelet 14. cikke fényében összeegyeztethető volt az EK-Szerződés 73. cikkével.

4.   A CSEH HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

| (39) | A Cseh Köztársaság állítása szerint az előre nem látható költségek fogalmát a közúti szállításról szóló törvény szabályozza, figyelemmel a közszolgáltatási kötelezettségről szóló szerződés teljes időtartama tekintetében az igazolható veszteségre vonatkozó előzetes szakértői becslésre. Ez a becslés, amelyet a fuvarozó nyújt be, a közszolgáltatási szerződés kötelező eleme. |
| --- | --- |

(39)

A Cseh Köztársaság állítása szerint az előre nem látható költségek fogalmát a közúti szállításról szóló törvény szabályozza, figyelemmel a közszolgáltatási kötelezettségről szóló szerződés teljes időtartama tekintetében az igazolható veszteségre vonatkozó előzetes szakértői becslésre. Ez a becslés, amelyet a fuvarozó nyújt be, a közszolgáltatási szerződés kötelező eleme.

| (40) | Az említett törvény 19b. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a régió ezt követően köteles az igazolható veszteségeket a szakértői becslés összegét meg nem haladó mértékig megtéríteni, és ez csak az előre nem látható igazolható költségekkel növelhető. A közúti szállításról szóló törvény azonban nem tartalmaz részletesebb meghatározást az előre nem látható költségekre, és e fogalom meghatározása a szállítási szolgáltatások egyes megrendelőire marad. |
| --- | --- |

(40)

Az említett törvény 19b. cikkének (3) bekezdése kimondja, hogy a régió ezt követően köteles az igazolható veszteségeket a szakértői becslés összegét meg nem haladó mértékig megtéríteni, és ez csak az előre nem látható igazolható költségekkel növelhető. A közúti szállításról szóló törvény azonban nem tartalmaz részletesebb meghatározást az előre nem látható költségekre, és e fogalom meghatározása a szállítási szolgáltatások egyes megrendelőire marad.

| (41) | A Cseh Köztársaság emlékeztetett arra, hogy a dél-morvaországi régió által kötött közszolgáltatási szerződések a veszteségekre vonatkozó előzetes becslést tartalmaztak. Ha a kérdéses időszakban a tényleges igazolható veszteség összege magasabb volt, mint az igazolható veszteségre vonatkozó előzetes szakértői becslés, akkor a dél-morvaországi régió az igazolható veszteséget csak az előzetes szakértői becslés szerinti mértékig térítette meg. Ebben az összefüggésben, az igazolható veszteségekre vonatkozó előzetes szakértői becsléshez képest magasabb tényleges költségek és alacsonyabb tényleges bevétel kockázatát az üzemeltetők viselték, az előre nem látható és igazolt költségek kivételével. |
| --- | --- |

(41)

A Cseh Köztársaság emlékeztetett arra, hogy a dél-morvaországi régió által kötött közszolgáltatási szerződések a veszteségekre vonatkozó előzetes becslést tartalmaztak. Ha a kérdéses időszakban a tényleges igazolható veszteség összege magasabb volt, mint az igazolható veszteségre vonatkozó előzetes szakértői becslés, akkor a dél-morvaországi régió az igazolható veszteséget csak az előzetes szakértői becslés szerinti mértékig térítette meg. Ebben az összefüggésben, az igazolható veszteségekre vonatkozó előzetes szakértői becsléshez képest magasabb tényleges költségek és alacsonyabb tényleges bevétel kockázatát az üzemeltetők viselték, az előre nem látható és igazolt költségek kivételével.

| (42) | Az előre nem látható költségek fogalmát a dél-morvaországi régió által az egyes szállítási szolgáltatókkal kötött közszolgáltatási szerződések részletesebben meghatározták. Az előre nem látható költségek olyan helyzetekre vonatkoznak, amelyek függetlenek a cégek vezetésétől, és ilyenek például természeti csapások, az állami árintervenciók, a jövedéki adók, a hozzáadottérték-adó stb. átalakítása vagy megváltoztatása. A Cseh Köztársaság benyújtotta a Bizottsághoz a közszolgáltatási szerződések vonatkozó kivonatait. |
| --- | --- |

(42)

Az előre nem látható költségek fogalmát a dél-morvaországi régió által az egyes szállítási szolgáltatókkal kötött közszolgáltatási szerződések részletesebben meghatározták. Az előre nem látható költségek olyan helyzetekre vonatkoznak, amelyek függetlenek a cégek vezetésétől, és ilyenek például természeti csapások, az állami árintervenciók, a jövedéki adók, a hozzáadottérték-adó stb. átalakítása vagy megváltoztatása. A Cseh Köztársaság benyújtotta a Bizottsághoz a közszolgáltatási szerződések vonatkozó kivonatait.

5.   HARMADIK FELEK ÉSZREVÉTELEI ÉS A CSEH HATÓSÁGOK ÉSZREVÉTELEI

| (43) | A panaszos volt az egyetlen harmadik fél, amely észrevételeket nyújtott be azt követően, hogy a Bizottság határozatot hozott az eljárás megindításáról. |
| --- | --- |

(43)

A panaszos volt az egyetlen harmadik fél, amely észrevételeket nyújtott be azt követően, hogy a Bizottság határozatot hozott az eljárás megindításáról.

| (44) | A panaszos észrevételei a következőkre terjedtek ki:






  — | azt állította, hogy a szóban forgó szállítást nem közszolgáltatási szerződések keretében rendelték meg, hanem arra a közúti szállításról szóló törvényből eredő közszolgáltatási kötelezettség fogalmának keretében került sor, |
| --- | --- | --- |

(44)

A panaszos észrevételei a következőkre terjedtek ki:

—

azt állította, hogy a szóban forgó szállítást nem közszolgáltatási szerződések keretében rendelték meg, hanem arra a közúti szállításról szóló törvényből eredő közszolgáltatási kötelezettség fogalmának keretében került sor,

| — | arra hivatkozott, hogy az Altmark-ügyben hozott ítéletet ebben az ügyben nem kellett volna alkalmazni, |
| --- | --- |

—

arra hivatkozott, hogy az Altmark-ügyben hozott ítéletet ebben az ügyben nem kellett volna alkalmazni,

| — | tiltakozott az ellen, hogy a kilométerenkénti 26 CZK összeget az ellentételezés meghatározása során a szállítási szolgáltatás maximális árának tekintsék. Ezzel szemben ezt az összeget inkább csak az előzetes szakmai becslés részének tekintette, amelynek alapján az igazolható veszteséget meg kell téríteni a fuvarozó számára a közúti szállításról szóló törvénnyel összhangban, |
| --- | --- |

—

tiltakozott az ellen, hogy a kilométerenkénti 26 CZK összeget az ellentételezés meghatározása során a szállítási szolgáltatás maximális árának tekintsék. Ezzel szemben ezt az összeget inkább csak az előzetes szakmai becslés részének tekintette, amelynek alapján az igazolható veszteséget meg kell téríteni a fuvarozó számára a közúti szállításról szóló törvénnyel összhangban,

| — | azt állította, hogy a szállítási szolgáltatások nyújtásáért fizetendő, kilométerenkénti 26 CZK összegű ár megállapítása során nem vették figyelembe a menetrend szerinti tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésének helyi feltételeit. Ha ezeket a helyi feltételeket figyelembe vették volna, az magasabb összeget eredményezett volna, |
| --- | --- |

—

azt állította, hogy a szállítási szolgáltatások nyújtásáért fizetendő, kilométerenkénti 26 CZK összegű ár megállapítása során nem vették figyelembe a menetrend szerinti tömegközlekedési szolgáltatások üzemeltetésének helyi feltételeit. Ha ezeket a helyi feltételeket figyelembe vették volna, az magasabb összeget eredményezett volna,

| — | a közszolgáltatási ellentételezést a többi fuvarozó arra használta fel, hogy lecseréljék a járműparkjukat, |
| --- | --- |

—

a közszolgáltatási ellentételezést a többi fuvarozó arra használta fel, hogy lecseréljék a járműparkjukat,

| — | a Bizottságnak a panaszt a 2004. május 1. előtti időszak tekintetében is értékelnie kellett volna, |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak a panaszt a 2004. május 1. előtti időszak tekintetében is értékelnie kellett volna,

| — | az állította, hogy a közszolgáltatási szerződések a támogatott és a nem támogatott szállítás közötti versenyhelyzethez vezettek, ami a verseny torzulását eredményezte. |
| --- | --- |

—

az állította, hogy a közszolgáltatási szerződések a támogatott és a nem támogatott szállítás közötti versenyhelyzethez vezettek, ami a verseny torzulását eredményezte.

| (45) | A panaszos azonban nem tett észrevételt az előre nem látható költségek fogalmával kapcsolatban. A panaszos azzal a ténnyel kapcsolatban sem tett észrevételt, hogy a nemzeti statisztikák alapján az ellentételezés maximális összegének előzetes megállapítása biztosíthatta azt, hogy ne kerüljön sor az üzemeltetők túlzott mértékű ellentételezésére. A panaszos ezzel szemben úgy érvelt, hogy a cseh hatóságoknak ezt a kilométerenkénti 26 CZK referenciaösszeget nem kellett volna maximális szállítási árnak tekinteniük. |
| --- | --- |

(45)

A panaszos azonban nem tett észrevételt az előre nem látható költségek fogalmával kapcsolatban. A panaszos azzal a ténnyel kapcsolatban sem tett észrevételt, hogy a nemzeti statisztikák alapján az ellentételezés maximális összegének előzetes megállapítása biztosíthatta azt, hogy ne kerüljön sor az üzemeltetők túlzott mértékű ellentételezésére. A panaszos ezzel szemben úgy érvelt, hogy a cseh hatóságoknak ezt a kilométerenkénti 26 CZK referenciaösszeget nem kellett volna maximális szállítási árnak tekinteniük.

| (46) | Így a panaszos észrevételei nem kifejezetten a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott aggályokat érintették. Ezen túlmenően a Cseh Köztársaság benyújtotta a Bizottsághoz a panaszos megjegyzéseire vonatkozó észrevételeit. Ezek az észrevételek megerősítették a Bizottság értékelését a panaszos által felvetett kérdésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

(46)

Így a panaszos észrevételei nem kifejezetten a Bizottság által az eljárás megindításáról szóló határozatban megfogalmazott aggályokat érintették. Ezen túlmenően a Cseh Köztársaság benyújtotta a Bizottsághoz a panaszos megjegyzéseire vonatkozó észrevételeit. Ezek az észrevételek megerősítették a Bizottság értékelését a panaszos által felvetett kérdésekkel kapcsolatban.

| (47) | Következésképpen a panaszos észrevételei nem változtatják meg a Bizottság azon jogi értékelését, amelyet az eljárás megindításáról szóló határozatában kialakított. |
| --- | --- |

(47)

Következésképpen a panaszos észrevételei nem változtatják meg a Bizottság azon jogi értékelését, amelyet az eljárás megindításáról szóló határozatában kialakított.

6.   JOGI ÉRTÉKELÉS

6.1.   A Bizottságnak az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott országok által hozott intézkedések vizsgálatára vonatkozó hatásköre

| (48) | A 2003. évi csatlakozási okmány IV. melléklete 3. fejezetének rendelkezései jogi keretet biztosítanak azon intézkedések értékelésére, amelyeket a csatlakozó tagállamok az EU-hoz történő csatlakozásukat megelőzően léptettek hatályba, és amelyek a csatlakozás után továbbra is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(48)

A 2003. évi csatlakozási okmány IV. melléklete 3. fejezetének rendelkezései jogi keretet biztosítanak azon intézkedések értékelésére, amelyeket a csatlakozó tagállamok az EU-hoz történő csatlakozásukat megelőzően léptettek hatályba, és amelyek a csatlakozás után továbbra is alkalmazandók.

| (49) | A IV. melléklet rendelkezései kifejezetten a közlekedési ágazat vonatkozásában kimondják, hogy „(...) az új tagállamokban a csatlakozás időpontja előtt bevezetett és azt követően is alkalmazandó támogatási programok vagy egyedi támogatások az EK-Szerződés 88. cikke (1) bekezdésének értelmében létező támogatásnak minősülnek, a következő feltétel mellett: a támogatásokról a csatlakozás időpontját követő négy hónapon belül tájékoztatni kell a Bizottságot.” |
| --- | --- |

(49)

A IV. melléklet rendelkezései kifejezetten a közlekedési ágazat vonatkozásában kimondják, hogy „(...) az új tagállamokban a csatlakozás időpontja előtt bevezetett és azt követően is alkalmazandó támogatási programok vagy egyedi támogatások az EK-Szerződés 88. cikke (1) bekezdésének értelmében létező támogatásnak minősülnek, a következő feltétel mellett: a támogatásokról a csatlakozás időpontját követő négy hónapon belül tájékoztatni kell a Bizottságot.”

| (50) | A kialakult határozathozatali gyakorlat szerint (9)„a csatlakozás előtt nyújtott és a csatlakozás után már nem alkalmazandó támogatási intézkedéseket a Bizottság nem vizsgálhatja sem az EK-Szerződés 88. cikkében meghatározott eljárások, sem pedig az ideiglenes eljárás alapján. Csak az olyan intézkedések minősülhetnek az ideiglenes eljárás értelmében – a megfelelő feltételek teljesítése esetén – létező támogatásnak, amelyek a csatlakozást követően további támogatás odaítélését vagy már odaítélt támogatás összegének növelését eredményezhetik, és ebből adódóan az ideiglenes eljárás hatálya alá tartoznak. Másrészről az ideiglenes eljárás egyáltalán nem vonatkozik olyan támogatási intézkedésekre, amelyeket egy adott összeg tekintetében már a csatlakozás előtt véglegesen és feltétel nélkül megállapítottak. (...) Annak megállapítására, hogy az adott esetben erről van-e szó, a vizsgálandó szempont az a jogilag kötelező aktus, amelyben az illetékes nemzeti hatóságok vállalják a támogatás nyújtását. Ha nem létezik ilyen aktus, akkor a támogatást nem a csatlakozás előtt nyújtották, és így új támogatásnak minősül, amelynek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét a Bizottság az EK-Szerződés 87. és 88. cikkei alapján vizsgálja. Az új intézkedést abban az időpontban kell vizsgálni, amikor a támogatást odaítélik; a támogatás odaítélésével az állam jogi kötelezettségvállalása azonos értelmű, nem pedig a támogatás puszta kifizetése. Bármely jogi kötelezettségvállalás alapján történő jelenlegi vagy jövőbeli kifizetés csupán egyszerű végrehajtásnak minősül, és nem értelmezhető új vagy további támogatásként. Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy egy intézkedés akkor minősíthető a csatlakozás után alkalmazandónak, ha kimutatható, hogy az a csatlakozás után olyan további előnyhöz vezethet, amely nem volt ismert vagy nem volt pontosan ismert a támogatás odaítélésének idején”. |
| --- | --- |

(50)

A kialakult határozathozatali gyakorlat szerint (9)„a csatlakozás előtt nyújtott és a csatlakozás után már nem alkalmazandó támogatási intézkedéseket a Bizottság nem vizsgálhatja sem az EK-Szerződés 88. cikkében meghatározott eljárások, sem pedig az ideiglenes eljárás alapján. Csak az olyan intézkedések minősülhetnek az ideiglenes eljárás értelmében – a megfelelő feltételek teljesítése esetén – létező támogatásnak, amelyek a csatlakozást követően további támogatás odaítélését vagy már odaítélt támogatás összegének növelését eredményezhetik, és ebből adódóan az ideiglenes eljárás hatálya alá tartoznak. Másrészről az ideiglenes eljárás egyáltalán nem vonatkozik olyan támogatási intézkedésekre, amelyeket egy adott összeg tekintetében már a csatlakozás előtt véglegesen és feltétel nélkül megállapítottak. (...) Annak megállapítására, hogy az adott esetben erről van-e szó, a vizsgálandó szempont az a jogilag kötelező aktus, amelyben az illetékes nemzeti hatóságok vállalják a támogatás nyújtását. Ha nem létezik ilyen aktus, akkor a támogatást nem a csatlakozás előtt nyújtották, és így új támogatásnak minősül, amelynek a közös piaccal való összeegyeztethetőségét a Bizottság az EK-Szerződés 87. és 88. cikkei alapján vizsgálja. Az új intézkedést abban az időpontban kell vizsgálni, amikor a támogatást odaítélik; a támogatás odaítélésével az állam jogi kötelezettségvállalása azonos értelmű, nem pedig a támogatás puszta kifizetése. Bármely jogi kötelezettségvállalás alapján történő jelenlegi vagy jövőbeli kifizetés csupán egyszerű végrehajtásnak minősül, és nem értelmezhető új vagy további támogatásként. Ennélfogva a Bizottság úgy véli, hogy egy intézkedés akkor minősíthető a csatlakozás után alkalmazandónak, ha kimutatható, hogy az a csatlakozás után olyan további előnyhöz vezethet, amely nem volt ismert vagy nem volt pontosan ismert a támogatás odaítélésének idején”.

| (51) | A Bizottság először is megállapítja, hogy a cseh hatóságok nem tájékoztatták a Bizottságot az 1. táblázatban szereplő szerződésekről (amelyek mindegyike 2004. május 1. előtt lépett hatályba) a 2003. évi csatlakozási okmány IV. mellékletének 3. fejezetében meghatározott eljárás keretében. |
| --- | --- |

(51)

A Bizottság először is megállapítja, hogy a cseh hatóságok nem tájékoztatták a Bizottságot az 1. táblázatban szereplő szerződésekről (amelyek mindegyike 2004. május 1. előtt lépett hatályba) a 2003. évi csatlakozási okmány IV. mellékletének 3. fejezetében meghatározott eljárás keretében.

| (52) | A Bizottság megállapítja továbbá, hogy – figyelemmel az előre nem látható költségeknek az eljárás megindításáról szóló határozatot követően kifejtett meghatározására – az intézkedések olyan további előnyhöz vezethettek, amely nem volt pontosan ismert a támogatás odaítélésének idején. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság megállapítja továbbá, hogy – figyelemmel az előre nem látható költségeknek az eljárás megindításáról szóló határozatot követően kifejtett meghatározására – az intézkedések olyan további előnyhöz vezethettek, amely nem volt pontosan ismert a támogatás odaítélésének idején.

| (53) | Ennek eredményeként az 1. táblázatban felsorolt valamennyi szerződés, amennyiben állami támogatást valósít meg, a csatlakozás után alkalmazandó állami támogatásra vonatkozik, amely nem minősül létező támogatásnak és amely tekintetében a Bizottság hatáskörrel rendelkezik. |
| --- | --- |

(53)

Ennek eredményeként az 1. táblázatban felsorolt valamennyi szerződés, amennyiben állami támogatást valósít meg, a csatlakozás után alkalmazandó állami támogatásra vonatkozik, amely nem minősül létező támogatásnak és amely tekintetében a Bizottság hatáskörrel rendelkezik.

| (54) | A 2. táblázatban felsorolt szerződések vonatkozásában, amelyeket mind 2004. május 1. után kötötték, a Bizottság vizsgálati hatáskörrel rendelkezik. |
| --- | --- |

(54)

A 2. táblázatban felsorolt szerződések vonatkozásában, amelyeket mind 2004. május 1. után kötötték, a Bizottság vizsgálati hatáskörrel rendelkezik.

6.2.   A támogatás fennállása

| (55) | Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, ha a Szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(55)

Az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében, ha a Szerződés másként nem rendelkezik, a közös piaccal összeegyeztethetetlen a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozásoknak vagy bizonyos áruk termelésének előnyben részesítése által torzítja a versenyt, vagy azzal fenyeget, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

6.2.1.   Állami források

| (56) | A Bizottság megállapítja, hogy az ellentételezéseket a dél-morvaországi hatóságok az állami költségvetésből fizették ki. Így azok állami forrásból származtak. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság megállapítja, hogy az ellentételezéseket a dél-morvaországi hatóságok az állami költségvetésből fizették ki. Így azok állami forrásból származtak.

6.2.2.   Szelektív gazdasági előny

| (57) | Meg kell állapítani, hogy az intézkedés szelektív gazdasági előnyt biztosít-e. |
| --- | --- |

(57)

Meg kell állapítani, hogy az intézkedés szelektív gazdasági előnyt biztosít-e.

| (58) | Az Altmark-ügyben hozott ítéletből következik, hogy „amennyiben egy állami intézkedés a kedvezményezett vállalkozások által közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése céljából nyújtott szolgáltatások ellentételezésének minősül, és az érintett vállalkozások ebből adódóan nem élveznek valódi pénzügyi előnyt, az intézkedés pedig így nem jár azzal a hatással, hogy előnyösebb versenyhelyzetbe juttatja ezeket, mint a velük versenyben álló vállalkozásokat, akkor az ilyen intézkedésre nem vonatkozik a Szerződés 92. cikkének (1) bekezdése. Ahhoz azonban, hogy az ilyen ellentételezés ne minősüljön az adott esetben állami támogatásnak, számos feltételnek kell teljesülnie” (10). |
| --- | --- |

(58)

Az Altmark-ügyben hozott ítéletből következik, hogy „amennyiben egy állami intézkedés a kedvezményezett vállalkozások által közszolgáltatási kötelezettségek teljesítése céljából nyújtott szolgáltatások ellentételezésének minősül, és az érintett vállalkozások ebből adódóan nem élveznek valódi pénzügyi előnyt, az intézkedés pedig így nem jár azzal a hatással, hogy előnyösebb versenyhelyzetbe juttatja ezeket, mint a velük versenyben álló vállalkozásokat, akkor az ilyen intézkedésre nem vonatkozik a Szerződés 92. cikkének (1) bekezdése. Ahhoz azonban, hogy az ilyen ellentételezés ne minősüljön az adott esetben állami támogatásnak, számos feltételnek kell teljesülnie” (10).

| (59) | A fent említett ítélet szerint elsősorban azt kell megállapítani, hogy „a támogatásban részesülő vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével bízták-e meg, (illetve hogy) e kötelezettségeket egyértelműen meghatározták-e”. |
| --- | --- |

(59)

A fent említett ítélet szerint elsősorban azt kell megállapítani, hogy „a támogatásban részesülő vállalkozást ténylegesen közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésével bízták-e meg, (illetve hogy) e kötelezettségeket egyértelműen meghatározták-e”.

| (60) | A Bizottság az eljárást megindító határozatában nem vonta kétségbe e feltétel teljesülését. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság az eljárást megindító határozatában nem vonta kétségbe e feltétel teljesülését.

| (61) | E követelménnyel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a közúti szállításról szóló törvény meghatározza a közszolgáltatási kötelezettség fogalmát, és úgy rendelkezik, hogy menetrendszerű tömegközlekedés esetében a közszolgáltatási kötelezettség a hatóságok és a fuvarozó közötti írásbeli szerződés alapján keletkezik. A cseh hatóságok átadták a Bizottság részére a fuvarozókkal kötött szerződéseknek és azok mellékleteinek a másolatait. |
| --- | --- |

(61)

E követelménnyel kapcsolatban a Bizottság megállapítja, hogy a közúti szállításról szóló törvény meghatározza a közszolgáltatási kötelezettség fogalmát, és úgy rendelkezik, hogy menetrendszerű tömegközlekedés esetében a közszolgáltatási kötelezettség a hatóságok és a fuvarozó közötti írásbeli szerződés alapján keletkezik. A cseh hatóságok átadták a Bizottság részére a fuvarozókkal kötött szerződéseknek és azok mellékleteinek a másolatait.

| (62) | A Bizottság azt is megállapította, hogy a közszolgáltatási kötelezettséget a szerződések egyértelműen és egyedileg meghatározták, azaz az egyes üzemeltetők számára pontosan meg volt határozva az, hogy milyen viszonylatban és milyen időszakban kell a szállítási szolgáltatásokat nyújtania. |
| --- | --- |

(62)

A Bizottság azt is megállapította, hogy a közszolgáltatási kötelezettséget a szerződések egyértelműen és egyedileg meghatározták, azaz az egyes üzemeltetők számára pontosan meg volt határozva az, hogy milyen viszonylatban és milyen időszakban kell a szállítási szolgáltatásokat nyújtania.

| (63) | Másrészről igazolni kell azt, hogy „az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket előzetesen, objektív és átlátható módon határozták meg”. |
| --- | --- |

(63)

Másrészről igazolni kell azt, hogy „az ellentételezés kiszámításának alapjául szolgáló feltételeket előzetesen, objektív és átlátható módon határozták meg”.

| (64) | A Bizottság az eljárást megindító határozatában nem vonta kétségbe e feltétel teljesülését. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság az eljárást megindító határozatában nem vonta kétségbe e feltétel teljesülését.

| (65) | A Bizottság megállapította, hogy a hatóságok a szállítási szolgáltatások maximális árát a közúti szállításról szóló törvény 19b. cikkében és a rendeletben megjelölt szempont alapján állapították meg kilométerenként 26 CZK-ban. Ezt az árat tartalmazta a 2003-ban valamennyi esetlegesen érdekelt üzemeltető részére elküldött ajánlati felhívás. A Bizottság megállapította, hogy az árat statisztikai adatok alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(65)

A Bizottság megállapította, hogy a hatóságok a szállítási szolgáltatások maximális árát a közúti szállításról szóló törvény 19b. cikkében és a rendeletben megjelölt szempont alapján állapították meg kilométerenként 26 CZK-ban. Ezt az árat tartalmazta a 2003-ban valamennyi esetlegesen érdekelt üzemeltető részére elküldött ajánlati felhívás. A Bizottság megállapította, hogy az árat statisztikai adatok alapján határozták meg.

| (66) | Így tehát az árat előzetesen – azaz az üzemeltetők kiválasztása előtt – objektív és átlátható módon határozták meg. A feltételt nem módosították a Cseh Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozását követően elfogadott mellékletekben sem. |
| --- | --- |

(66)

Így tehát az árat előzetesen – azaz az üzemeltetők kiválasztása előtt – objektív és átlátható módon határozták meg. A feltételt nem módosították a Cseh Köztársaságnak az Európai Unióhoz történő csatlakozását követően elfogadott mellékletekben sem.

| (67) | Az Altmark-ügyben hozott ítéletben felsorolt harmadik feltétel szerint „az ellentételezés nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettségek ellátása során felmerülő valamennyi költségnek vagy azok egy részének fedezéséhez szükséges összeget, figyelemmel a vonatkozó bevételekre és az e kötelezettségek teljesítése során elért ésszerű nyereségre is”. |
| --- | --- |

(67)

Az Altmark-ügyben hozott ítéletben felsorolt harmadik feltétel szerint „az ellentételezés nem haladja meg a közszolgáltatási kötelezettségek ellátása során felmerülő valamennyi költségnek vagy azok egy részének fedezéséhez szükséges összeget, figyelemmel a vonatkozó bevételekre és az e kötelezettségek teljesítése során elért ésszerű nyereségre is”.

| (68) | Az eljárást megindító határozatában a Bizottság megállapította: a regionális hatóságok az ajánlati felhívásban rögzítették, hogy a kilométerenként legfeljebb 26 CZK a maximális ár, amelyet a fuvarozóknak a szállítási szolgáltatások nyújtásáért készek kifizetni. |
| --- | --- |

(68)

Az eljárást megindító határozatában a Bizottság megállapította: a regionális hatóságok az ajánlati felhívásban rögzítették, hogy a kilométerenként legfeljebb 26 CZK a maximális ár, amelyet a fuvarozóknak a szállítási szolgáltatások nyújtásáért készek kifizetni.

| (69) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy valamennyi szerződés tartalmaz becslést azon veszteségekre vonatkozóan, amelyek az adott autóbuszos fuvarozónál a szerződésben meghatározott szállítási szolgáltatások ellátása során felmerülhetnek. A veszteségek becslése a következő módon történik: először kiszámítják a veszteséget azon forgatókönyv alapján, amely szerint a vállalat kilométerenként 26 CZK-t kap, valamint a menetjegyek eladásából származó bevételt. Ezt követően a veszteséget csak a menetjegyekből származó bevételeket figyelembe véve számítják ki. A kilométerenként 26 CZK ár ésszerű nyereséget is tartalmaz, amelyet a rendeletben megállapított objektív tényezők alapján számítanak ki, figyelemmel a vállalkozás eszközeinek értékére. A végső elszámolásra és az ellentételezés kifizetésére csak akkor kerül sor, ha az adott autóbuszos fuvarozó benyújtotta a tényleges veszteségeket igazoló dokumentumokat. Ha a tényleges veszteségek alacsonyabbak, mint az előrejelzés, akkor csak a tényleges veszteséget térítik meg. Ha a tényleges veszteségek magasabbak, mint az előrejelzés, akkor az ellentételezés maximális mértéke az előzetes becsléssel egyezik meg. E felső határ növelésére csak előre nem látható költségek esetén van lehetőség. |
| --- | --- |

(69)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy valamennyi szerződés tartalmaz becslést azon veszteségekre vonatkozóan, amelyek az adott autóbuszos fuvarozónál a szerződésben meghatározott szállítási szolgáltatások ellátása során felmerülhetnek. A veszteségek becslése a következő módon történik: először kiszámítják a veszteséget azon forgatókönyv alapján, amely szerint a vállalat kilométerenként 26 CZK-t kap, valamint a menetjegyek eladásából származó bevételt. Ezt követően a veszteséget csak a menetjegyekből származó bevételeket figyelembe véve számítják ki. A kilométerenként 26 CZK ár ésszerű nyereséget is tartalmaz, amelyet a rendeletben megállapított objektív tényezők alapján számítanak ki, figyelemmel a vállalkozás eszközeinek értékére. A végső elszámolásra és az ellentételezés kifizetésére csak akkor kerül sor, ha az adott autóbuszos fuvarozó benyújtotta a tényleges veszteségeket igazoló dokumentumokat. Ha a tényleges veszteségek alacsonyabbak, mint az előrejelzés, akkor csak a tényleges veszteséget térítik meg. Ha a tényleges veszteségek magasabbak, mint az előrejelzés, akkor az ellentételezés maximális mértéke az előzetes becsléssel egyezik meg. E felső határ növelésére csak előre nem látható költségek esetén van lehetőség.

| (70) | Ez utóbbi fogalommal kapcsolatban – amelyre vonatkozóan a Bizottság kétségeit fejezte ki az eljárást megindító határozatában – meg kell említeni azt, hogy az előre nem látható költségek fogalmát a közúti szállításról szóló törvény szabályozza. Erre vonatkozóan a dél-morvaországi régió és az egyes fuvarozók által kötött közszolgáltatási szerződések részletesebb rendelkezéseket tartalmaznak. Az előre nem látható költségek a cégek vezetésétől független helyzetekkel kapcsolatosak, mint például a természeti csapások, az állami árintervenciók, a jövedéki adók, a hozzáadottérték-adó stb. átalakítása vagy megváltoztatása. Az ilyen előre nem látható költségek realitását az üzemeltetőknek kell bizonyítaniuk. A maximális szállítási árra vonatkozó ezen kivétel ellenére azonban az ellentételezési mechanizmus biztosítani tudja, hogy az ellentételezés ne haladja meg a tényleges veszteségeket (11). |
| --- | --- |

(70)

Ez utóbbi fogalommal kapcsolatban – amelyre vonatkozóan a Bizottság kétségeit fejezte ki az eljárást megindító határozatában – meg kell említeni azt, hogy az előre nem látható költségek fogalmát a közúti szállításról szóló törvény szabályozza. Erre vonatkozóan a dél-morvaországi régió és az egyes fuvarozók által kötött közszolgáltatási szerződések részletesebb rendelkezéseket tartalmaznak. Az előre nem látható költségek a cégek vezetésétől független helyzetekkel kapcsolatosak, mint például a természeti csapások, az állami árintervenciók, a jövedéki adók, a hozzáadottérték-adó stb. átalakítása vagy megváltoztatása. Az ilyen előre nem látható költségek realitását az üzemeltetőknek kell bizonyítaniuk. A maximális szállítási árra vonatkozó ezen kivétel ellenére azonban az ellentételezési mechanizmus biztosítani tudja, hogy az ellentételezés ne haladja meg a tényleges veszteségeket (11).

| (71) | Így mivel az ellentételezés kiszámítása az előzetesen megállapított feltétel (kilométerenként 26 CZK) alapján történt, és mivel a végleges díjazásra a veszteségek igazolása – azaz a ténylegesen felmerült költségek, az előre nem látható költségeket is ideértve – alapján került sor, a Bizottság úgy véli, hogy az ellentételezés összege nem léphette túl a tényleges veszteségeket és így a tényleges költségeket. A Bizottság véleménye szerint továbbá a kilométerenkénti 26 CZK összegben foglalt kilométerenkénti 2 041 CZK mértékű nyereség ésszerű, mivel 7,85 %-os árrésnek felel meg. |
| --- | --- |

(71)

Így mivel az ellentételezés kiszámítása az előzetesen megállapított feltétel (kilométerenként 26 CZK) alapján történt, és mivel a végleges díjazásra a veszteségek igazolása – azaz a ténylegesen felmerült költségek, az előre nem látható költségeket is ideértve – alapján került sor, a Bizottság úgy véli, hogy az ellentételezés összege nem léphette túl a tényleges veszteségeket és így a tényleges költségeket. A Bizottság véleménye szerint továbbá a kilométerenkénti 26 CZK összegben foglalt kilométerenkénti 2 041 CZK mértékű nyereség ésszerű, mivel 7,85 %-os árrésnek felel meg.

| (72) | Ennek eredményeképpen a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az Altmark-ügyben hozott ítélet harmadik feltétele teljesült. |
| --- | --- |

(72)

Ennek eredményeképpen a Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az Altmark-ügyben hozott ítélet harmadik feltétele teljesült.

| (73) | Végül pedig az Altmark-ügyben hozott ítélet szerint, ha „a közszolgáltatási kötelezettséget ellátó vállalkozást nem közbeszerzési eljárásban választották ki, akkor a szükséges ellentételezés szintjét olyan elemzés alapján határozzák meg, amely figyelembe veszi azt, hogy a szükséges közszolgáltatási követelmények ellátására képes, jól működtetett és szállítóeszközökkel megfelelően ellátott tipikus vállalkozásnál milyen költségek merülnének fel e kötelezettségek ellátása során, figyelemmel a vonatkozó bevételekre és a kötelezettség teljesítése során elért ésszerű nyereségre”. |
| --- | --- |

(73)

Végül pedig az Altmark-ügyben hozott ítélet szerint, ha „a közszolgáltatási kötelezettséget ellátó vállalkozást nem közbeszerzési eljárásban választották ki, akkor a szükséges ellentételezés szintjét olyan elemzés alapján határozzák meg, amely figyelembe veszi azt, hogy a szükséges közszolgáltatási követelmények ellátására képes, jól működtetett és szállítóeszközökkel megfelelően ellátott tipikus vállalkozásnál milyen költségek merülnének fel e kötelezettségek ellátása során, figyelemmel a vonatkozó bevételekre és a kötelezettség teljesítése során elért ésszerű nyereségre”.

| (74) | A Bizottságnak elsőször azt kell megvizsgálnia, hogy a cseh hatóságok által alkalmazott eljárás tekinthető-e közbeszerzési eljárásnak. Az eljárást megindító határozatában a Bizottság megállapította, hogy a dél-morvaországi régió a régióban ismert fuvarozók részére (41 cégnek) ajánlati felhívást küldött szállítási szolgáltatások ellátására a znojmói körzetben. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottságnak elsőször azt kell megvizsgálnia, hogy a cseh hatóságok által alkalmazott eljárás tekinthető-e közbeszerzési eljárásnak. Az eljárást megindító határozatában a Bizottság megállapította, hogy a dél-morvaországi régió a régióban ismert fuvarozók részére (41 cégnek) ajánlati felhívást küldött szállítási szolgáltatások ellátására a znojmói körzetben.

| (75) | Így az eljárás kizárta annak lehetőségét, hogy más régiók vagy körzetek fuvarozói tudomást szerezzenek az eljárásról és ajánlatot nyújthassanak be. Ez az eljárás nem biztosította továbbá azt a lehetőséget, hogy más tagállamok fuvarozóit is figyelembe vegyék a szolgáltatást nyújtó üzemeltető kiválasztása során. A Bizottság azt is megállapította, hogy a cseh hatóságok a 2004–2005. évek tekintetében a fuvarozók kiválasztására semmiféle eljárást sem alkalmaztak, hanem egyszerűen meghosszabbították a 2003. évre kiválasztott szolgáltatókkal kötött szerződéseket. |
| --- | --- |

(75)

Így az eljárás kizárta annak lehetőségét, hogy más régiók vagy körzetek fuvarozói tudomást szerezzenek az eljárásról és ajánlatot nyújthassanak be. Ez az eljárás nem biztosította továbbá azt a lehetőséget, hogy más tagállamok fuvarozóit is figyelembe vegyék a szolgáltatást nyújtó üzemeltető kiválasztása során. A Bizottság azt is megállapította, hogy a cseh hatóságok a 2004–2005. évek tekintetében a fuvarozók kiválasztására semmiféle eljárást sem alkalmaztak, hanem egyszerűen meghosszabbították a 2003. évre kiválasztott szolgáltatókkal kötött szerződéseket.

| (76) | E tények továbbra is helytállóak. Ennélfogva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a cseh hatóságok által alkalmazott eljárás nem tekinthető az Altmark-ügyben hozott ítélet szerinti közbeszerzési eljárásnak. |
| --- | --- |

(76)

E tények továbbra is helytállóak. Ennélfogva a Bizottság arra a következtetésre jutott, hogy a cseh hatóságok által alkalmazott eljárás nem tekinthető az Altmark-ügyben hozott ítélet szerinti közbeszerzési eljárásnak.

| (77) | Ez a következtetés nem érinti a Bizottság arra vonatkozó álláspontját, hogy a vonatkozó intézkedések összeegyeztethetőek-e a közbeszerzési szabályokkal. |
| --- | --- |

(77)

Ez a következtetés nem érinti a Bizottság arra vonatkozó álláspontját, hogy a vonatkozó intézkedések összeegyeztethetőek-e a közbeszerzési szabályokkal.

| (78) | Következésképpen a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az Altmark-ügyben hozott ítélet negyedik feltételében foglalt második lehetőséget is. |
| --- | --- |

(78)

Következésképpen a Bizottságnak meg kell vizsgálnia az Altmark-ügyben hozott ítélet negyedik feltételében foglalt második lehetőséget is.

| (79) | Az ellentételezés mértékét annak elemzése alapján kell meghatározni, hogy egy jól működtetett és megfelelően felszerelt tipikus vállalkozásnál milyen költségek merülnének fel, amely helyettesítheti az ellentételezés mértékének közbeszerzési eljárás útján történő meghatározását. Az eljárást megindító határozatban említetteknek megfelelően a cseh hatóságok kifejtették, hogy a szolgáltatások szerződéses ára statisztikai költségek alapján került meghatározásra, ami azt jelentette, hogy egy jól működtetett és jól felszerelt vállalkozás 23 959 CZK (0,87 EUR) kilométerenkénti költség mellett kilométerenként 2 041 CZK (0,08 EUR) nyereségre tehet szert. |
| --- | --- |

(79)

Az ellentételezés mértékét annak elemzése alapján kell meghatározni, hogy egy jól működtetett és megfelelően felszerelt tipikus vállalkozásnál milyen költségek merülnének fel, amely helyettesítheti az ellentételezés mértékének közbeszerzési eljárás útján történő meghatározását. Az eljárást megindító határozatban említetteknek megfelelően a cseh hatóságok kifejtették, hogy a szolgáltatások szerződéses ára statisztikai költségek alapján került meghatározásra, ami azt jelentette, hogy egy jól működtetett és jól felszerelt vállalkozás 23 959 CZK (0,87 EUR) kilométerenkénti költség mellett kilométerenként 2 041 CZK (0,08 EUR) nyereségre tehet szert.

| (80) | Ebben az összefüggésben a Bizottság elsőként azt állapítja meg, hogy a statisztikai adatokat annak érdekében alkalmazták, hogy az árat egy tipikus vállalkozás költségeire figyelemmel határozzák meg. |
| --- | --- |

(80)

Ebben az összefüggésben a Bizottság elsőként azt állapítja meg, hogy a statisztikai adatokat annak érdekében alkalmazták, hogy az árat egy tipikus vállalkozás költségeire figyelemmel határozzák meg.

| (81) | Másodszor, tekintettel arra, hogy az eljárásban részt vevő valamennyi üzemeltetőnek a tevékenysége folytatására vonatkozó engedéllyel kellett rendelkeznie, és meg kellett felelnie az ajánlati felhívásban előírt bizonyos követelményeknek, feltételezhető, hogy rendelkeztek a szükséges minőségi követelményeknek megfelelő szállítóeszközökkel. |
| --- | --- |

(81)

Másodszor, tekintettel arra, hogy az eljárásban részt vevő valamennyi üzemeltetőnek a tevékenysége folytatására vonatkozó engedéllyel kellett rendelkeznie, és meg kellett felelnie az ajánlati felhívásban előírt bizonyos követelményeknek, feltételezhető, hogy rendelkeztek a szükséges minőségi követelményeknek megfelelő szállítóeszközökkel.

| (82) | Az eljárást megindító határozatban foglaltaknak megfelelően azonban a statisztikai szállítási költségek alkalmazásából önmagában nem következik, hogy azokat az üzemeltetőket, amelyek elfogadták, hogy a szolgáltatásokat a kilométerenkénti 26 CZK áron nyújtsák, jól működtetett fuvarozónak kellene tekinteni. Az adott összeg megállapításának alapjául szolgáló statisztikai adatok csak a Cseh Köztársaságban a 2002. évben nyújtott szállítási szolgáltatások tényleges költségeire vonatkoztak. Így nincs bizonyíték arra, hogy e költségek átlaga egy hatékony vállalkozás költségeinek felelne meg. A cseh hatóságok e tekintetben az eljárás megindításáról szóló határozatot követően sem nyújtottak kielégítő tájékoztatást. |
| --- | --- |

(82)

Az eljárást megindító határozatban foglaltaknak megfelelően azonban a statisztikai szállítási költségek alkalmazásából önmagában nem következik, hogy azokat az üzemeltetőket, amelyek elfogadták, hogy a szolgáltatásokat a kilométerenkénti 26 CZK áron nyújtsák, jól működtetett fuvarozónak kellene tekinteni. Az adott összeg megállapításának alapjául szolgáló statisztikai adatok csak a Cseh Köztársaságban a 2002. évben nyújtott szállítási szolgáltatások tényleges költségeire vonatkoztak. Így nincs bizonyíték arra, hogy e költségek átlaga egy hatékony vállalkozás költségeinek felelne meg. A cseh hatóságok e tekintetben az eljárás megindításáról szóló határozatot követően sem nyújtottak kielégítő tájékoztatást.

| (83) | Következésképpen, mivel a negyedik Altmark-feltétel második lehetőségének nem mindegyik követelménye teljesült, a Bizottság nem állapíthatja meg, hogy a regionális hatóságok által alkalmazott eljárás biztosítani tudja, hogy az ellentételezés mértéke azonos legyen egy nyílt közbeszerzési eljárás során elérhető szinttel. |
| --- | --- |

(83)

Következésképpen, mivel a negyedik Altmark-feltétel második lehetőségének nem mindegyik követelménye teljesült, a Bizottság nem állapíthatja meg, hogy a regionális hatóságok által alkalmazott eljárás biztosítani tudja, hogy az ellentételezés mértéke azonos legyen egy nyílt közbeszerzési eljárás során elérhető szinttel.

| (84) | Más szavakkal, a Bizottság nem zárhatja ki annak a lehetőségét, hogy nyílt közbeszerzési eljárás során a regionális hatóságok olyan üzemeltetőket találhattak volna, amelyek alacsonyabb költséggel működnek, és így a szolgáltatások nyújtására alacsonyabb ellentételezés mellett tettek volna ajánlatot. A Bizottság nem állapíthatja meg azt, hogy az ellentételezés összegét olyan szinten határozták meg, amely biztosította, hogy egyes üzemeltetők nem részesültek előnyökben. |
| --- | --- |

(84)

Más szavakkal, a Bizottság nem zárhatja ki annak a lehetőségét, hogy nyílt közbeszerzési eljárás során a regionális hatóságok olyan üzemeltetőket találhattak volna, amelyek alacsonyabb költséggel működnek, és így a szolgáltatások nyújtására alacsonyabb ellentételezés mellett tettek volna ajánlatot. A Bizottság nem állapíthatja meg azt, hogy az ellentételezés összegét olyan szinten határozták meg, amely biztosította, hogy egyes üzemeltetők nem részesültek előnyökben.

| (85) | Ezért a Bizottság véleménye szerint az ellentételezés előnyt biztosított egyes tömegközlekedési szolgáltatók részére. Ebből az következik, hogy az ügyben teljesül az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazására vonatkozó második feltétel. |
| --- | --- |

(85)

Ezért a Bizottság véleménye szerint az ellentételezés előnyt biztosított egyes tömegközlekedési szolgáltatók részére. Ebből az következik, hogy az ügyben teljesül az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének alkalmazására vonatkozó második feltétel.

6.2.3.   A verseny torzulása és a tagállamok közötti kereskedelemre gyakorolt hatás

| (86) | E feltétel tekintetében azt kell megvizsgálni, hogy az állami forrásokból juttatott előny torzíthatja-e a versenyt olyan mértékben, amely kihat a tagállamok közötti kereskedelemre. |
| --- | --- |

(86)

E feltétel tekintetében azt kell megvizsgálni, hogy az állami forrásokból juttatott előny torzíthatja-e a versenyt olyan mértékben, amely kihat a tagállamok közötti kereskedelemre.

| (87) | Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság e tekintetben megjegyezte, hogy az Altmark-ügyben hozott ítélet szerint: „Nem lehetetlen, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakorolhat az az állami támogatás is, amelyet olyan vállalkozásnak juttatnak, amely csak helyi vagy regionális szállítási szolgáltatásokat nyújt, és nem nyújt semmiféle szállítási szolgáltatást származási országán kívül. Ha egy tagállam állami támogatást juttat egy vállalkozás részére, előfordulhat, hogy e vállalkozás az általa nyújtott szállítási szolgáltatást ennek folytán tudja fenntartani vagy bővíteni, ami azt eredményezi, hogy a más tagállamokban letelepedett vállalkozásoknak kisebb lesz az esélyük arra, hogy az adott tagállam piacán szállítási szolgáltatásokat nyújtsanak (lásd e tekintetben a 102/87. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet [EBHT 1988., 4067. o.] 19. pontját; a C-305/89. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet [EBHT 1991., I-1603. o.] 26. pontját; és a Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 40. pontját). A jelen ügyben ez a megállapítás több, mint puszta feltételezés, mivel a Bizottság észrevételeiből kitűnik, hogy 1995 óta számos tagállam megkezdte bizonyos szállítási piacainak megnyitását a más tagállamokban letelepedett vállalkozások által teremtett verseny előtt, és így számos vállalkozás nyújt városi, elővárosi vagy regionális szállítási szolgáltatásokat a származási tagállamától eltérő tagállamokban is. Végül pedig a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint nincs olyan küszöbérték vagy százalék, amely alatt a tagállamok közötti kereskedelem nem tekinthető érintettnek. A támogatás viszonylag alacsony összege vagy a kedvezményezett vállalkozás viszonylag kis mérete önmagában nem zárja ki azt, hogy a tagállamok közötti kereskedelem érintett lehet (lásd a Tubemeuse-ügyen hozott ítélet 43. pontját, és a Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 42. pontját). A Szerződés 92. cikke (1) bekezdése alkalmazásának második feltétele, vagyis az, hogy a támogatás befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet, nem függ tehát a nyújtott szállítási szolgáltatások helyi vagy regionális jellegétől, illetve a tevékenységgel érintett terület méretétől” (12). |
| --- | --- |

(87)

Az eljárás megindításáról szóló határozatában a Bizottság e tekintetben megjegyezte, hogy az Altmark-ügyben hozott ítélet szerint: „Nem lehetetlen, hogy a tagállamok közötti kereskedelemre hatást gyakorolhat az az állami támogatás is, amelyet olyan vállalkozásnak juttatnak, amely csak helyi vagy regionális szállítási szolgáltatásokat nyújt, és nem nyújt semmiféle szállítási szolgáltatást származási országán kívül. Ha egy tagállam állami támogatást juttat egy vállalkozás részére, előfordulhat, hogy e vállalkozás az általa nyújtott szállítási szolgáltatást ennek folytán tudja fenntartani vagy bővíteni, ami azt eredményezi, hogy a más tagállamokban letelepedett vállalkozásoknak kisebb lesz az esélyük arra, hogy az adott tagállam piacán szállítási szolgáltatásokat nyújtsanak (lásd e tekintetben a 102/87. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet [EBHT 1988., 4067. o.] 19. pontját; a C-305/89. sz., Olaszország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet [EBHT 1991., I-1603. o.] 26. pontját; és a Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 40. pontját). A jelen ügyben ez a megállapítás több, mint puszta feltételezés, mivel a Bizottság észrevételeiből kitűnik, hogy 1995 óta számos tagállam megkezdte bizonyos szállítási piacainak megnyitását a más tagállamokban letelepedett vállalkozások által teremtett verseny előtt, és így számos vállalkozás nyújt városi, elővárosi vagy regionális szállítási szolgáltatásokat a származási tagállamától eltérő tagállamokban is. Végül pedig a Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint nincs olyan küszöbérték vagy százalék, amely alatt a tagállamok közötti kereskedelem nem tekinthető érintettnek. A támogatás viszonylag alacsony összege vagy a kedvezményezett vállalkozás viszonylag kis mérete önmagában nem zárja ki azt, hogy a tagállamok közötti kereskedelem érintett lehet (lásd a Tubemeuse-ügyen hozott ítélet 43. pontját, és a Spanyolország kontra Bizottság ügyben hozott ítélet 42. pontját). A Szerződés 92. cikke (1) bekezdése alkalmazásának második feltétele, vagyis az, hogy a támogatás befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet, nem függ tehát a nyújtott szállítási szolgáltatások helyi vagy regionális jellegétől, illetve a tevékenységgel érintett terület méretétől” (12).

| (88) | A Bizottság így arra a következtetésre jut, hogy a jelen ügyben teljesült az a feltétel, hogy a támogatásnak torzítania kell a versenyt, és érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság így arra a következtetésre jut, hogy a jelen ügyben teljesült az a feltétel, hogy a támogatásnak torzítania kell a versenyt, és érintenie kell a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (89) | A fenti megfontolásokra való tekintettel, a Bizottság azt is megállapítja, hogy a hatályba léptetett intézkedések az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

(89)

A fenti megfontolásokra való tekintettel, a Bizottság azt is megállapítja, hogy a hatályba léptetett intézkedések az EK-Szerződés 87. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülnek.

6.3.   A támogatás összeegyeztethetősége

| (90) | Az EK-Szerződés 73. cikke meghatározza a közlekedés összehangolása és a közlekedés terén fennálló közszolgáltatási kötelezettségek területén juttatott támogatás összeegyeztethetőségének feltételeit. Ez a cikk lex specialisnak minősül az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének és 87. cikke (2) és (3) bekezdésének vonatkozásában. |
| --- | --- |

(90)

Az EK-Szerződés 73. cikke meghatározza a közlekedés összehangolása és a közlekedés terén fennálló közszolgáltatási kötelezettségek területén juttatott támogatás összeegyeztethetőségének feltételeit. Ez a cikk lex specialisnak minősül az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének és 87. cikke (2) és (3) bekezdésének vonatkozásában.

| (91) | Az Altmark-ügyben hozott ítélet szerint (13) az EK-Szerződés 73. cikke közvetlenül nem alkalmazható, csak tanácsi rendeletek útján, így különösen a vasúti, közúti és belvízi közlekedési közszolgáltatás fogalmában benne rejlő kötelezettségek terén a tagállamok tevékenységéről szóló, 1969. június 26-i 1191/69/EGK tanácsi rendelet (14) alapján. |
| --- | --- |

(91)

Az Altmark-ügyben hozott ítélet szerint (13) az EK-Szerződés 73. cikke közvetlenül nem alkalmazható, csak tanácsi rendeletek útján, így különösen a vasúti, közúti és belvízi közlekedési közszolgáltatás fogalmában benne rejlő kötelezettségek terén a tagállamok tevékenységéről szóló, 1969. június 26-i 1191/69/EGK tanácsi rendelet (14) alapján.

| (92) | Az 1191/69/EGK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet csak a vasúti, közúti és belvízi fuvarozók részére juttatott állami támogatással kapcsolatban alkalmazható. |
| --- | --- |

(92)

Az 1191/69/EGK rendelet 1. cikkének (1) bekezdése szerint a rendelet csak a vasúti, közúti és belvízi fuvarozók részére juttatott állami támogatással kapcsolatban alkalmazható.

| (93) | A tagállamok azonban kivonhatják a rendelet alkalmazási köréből azokat a vállalkozásokat, amelyek tevékenysége kizárólag a városi, elővárosi vagy regionális szolgáltatásokat foglalja magában. |
| --- | --- |

(93)

A tagállamok azonban kivonhatják a rendelet alkalmazási köréből azokat a vállalkozásokat, amelyek tevékenysége kizárólag a városi, elővárosi vagy regionális szolgáltatásokat foglalja magában.

| (94) | Az eljárás indításáról szóló határozatában a Bizottság már megállapította, hogy a cseh hatóságok nem éltek ilyen kivétellel. Így az 1191/69/EGK rendelet vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(94)

Az eljárás indításáról szóló határozatában a Bizottság már megállapította, hogy a cseh hatóságok nem éltek ilyen kivétellel. Így az 1191/69/EGK rendelet vonatkozó rendelkezéseit alkalmazni kell.

| (95) | Az 1191/69/EGK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint a tagállamok illetékes hatóságai közszolgáltatási szerződést köthetnek egy szállítási vállalkozással a megfelelő szállítási szolgáltatások biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(95)

Az 1191/69/EGK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése szerint a tagállamok illetékes hatóságai közszolgáltatási szerződést köthetnek egy szállítási vállalkozással a megfelelő szállítási szolgáltatások biztosítása érdekében.

| (96) | Az 1191/69/EGK rendelet 14. cikke kimondja, hogy a közszolgáltatási szerződés olyan szerződés, amelyet egy tagállam illetékes hatóságai és egy fuvarozási vállalkozás köt annak érdekében, hogy a lakosságnak megfelelő szállítási szolgáltatás álljon rendelkezésére. |
| --- | --- |

(96)

Az 1191/69/EGK rendelet 14. cikke kimondja, hogy a közszolgáltatási szerződés olyan szerződés, amelyet egy tagállam illetékes hatóságai és egy fuvarozási vállalkozás köt annak érdekében, hogy a lakosságnak megfelelő szállítási szolgáltatás álljon rendelkezésére.

| (97) | Az 1191/69/EGK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése szerint a közszolgáltatási szerződés többek között tartalmazza:






  a) | a nyújtandó szolgáltatás jellegének meghatározását, nevezetesen a folyamatossági, rendszerességi, kapacitási és minőségi előírásokat; |
| --- | --- | --- |

(97)

Az 1191/69/EGK rendelet 14. cikkének (2) bekezdése szerint a közszolgáltatási szerződés többek között tartalmazza:

a)

a nyújtandó szolgáltatás jellegének meghatározását, nevezetesen a folyamatossági, rendszerességi, kapacitási és minőségi előírásokat;

| b) | a szerződésben meghatározott szolgáltatások ellenértékét, amelyet vagy hozzáadnak a tarifabevételhez, vagy tartalmazza azt, továbbá a felek közötti pénzügyi kapcsolatok részleteit; |
| --- | --- |

b)

a szerződésben meghatározott szolgáltatások ellenértékét, amelyet vagy hozzáadnak a tarifabevételhez, vagy tartalmazza azt, továbbá a felek közötti pénzügyi kapcsolatok részleteit;

| c) | a szerződés módosításának és kiegészítésének szabályait, különös tekintettel az előre nem látható változások figyelembevételére, |
| --- | --- |

c)

a szerződés módosításának és kiegészítésének szabályait, különös tekintettel az előre nem látható változások figyelembevételére,

| d) | a szerződés érvényességi idejét; |
| --- | --- |

d)

a szerződés érvényességi idejét;

| e) | a szerződéses feltételeknek való meg nem felelés esetén fizetendő kötbért. |
| --- | --- |

e)

a szerződéses feltételeknek való meg nem felelés esetén fizetendő kötbért.

| (98) | Először is, ahogyan azt az eljárás megindításáról szóló határozat is tartalmazza, a Bizottság megállapítja, hogy a közúti szállításról szóló törvény 19. cikke szerint „a menetrendszerű tömegközlekedési járatok esetén a közszolgáltatási kötelezettség írásbeli szerződés alapján keletkezik”, amely az illetékes hatóságok és az üzemeltetők között jön létre. Ezen túlmenően a Bizottság megállapítja, hogy a szállítási szolgáltatások nyújtásának feltételeit a hatóságok nem egyoldalúan határozták meg, hanem azok az üzemeltetők és a regionális hatóságok közötti tárgyalásokat követő megegyezés útján jöttek létre. Ezért a Bizottság arra következtetésre jut, hogy a közúti szállításról szóló törvény szóhasználata ellenére („közszolgáltatási kötelezettség”), az 1191/69/EGK rendelet „Közszolgáltatási szerződések” címet viselő V. szakaszának rendelkezései alkalmazhatóak. |
| --- | --- |

(98)

Először is, ahogyan azt az eljárás megindításáról szóló határozat is tartalmazza, a Bizottság megállapítja, hogy a közúti szállításról szóló törvény 19. cikke szerint „a menetrendszerű tömegközlekedési járatok esetén a közszolgáltatási kötelezettség írásbeli szerződés alapján keletkezik”, amely az illetékes hatóságok és az üzemeltetők között jön létre. Ezen túlmenően a Bizottság megállapítja, hogy a szállítási szolgáltatások nyújtásának feltételeit a hatóságok nem egyoldalúan határozták meg, hanem azok az üzemeltetők és a regionális hatóságok közötti tárgyalásokat követő megegyezés útján jöttek létre. Ezért a Bizottság arra következtetésre jut, hogy a közúti szállításról szóló törvény szóhasználata ellenére („közszolgáltatási kötelezettség”), az 1191/69/EGK rendelet „Közszolgáltatási szerződések” címet viselő V. szakaszának rendelkezései alkalmazhatóak.

| (99) | Másodsorban a Bizottság megállapítja, hogy a szolgáltatás jellegéről a szerződések mind kifejezetten, mind pedig arra a tényre hivatkozva rendelkeznek, hogy az üzemeltetők rendelkeztek a tömegközlekedési szolgáltatások végzésére vonatkozó engedéllyel. |
| --- | --- |

(99)

Másodsorban a Bizottság megállapítja, hogy a szolgáltatás jellegéről a szerződések mind kifejezetten, mind pedig arra a tényre hivatkozva rendelkeznek, hogy az üzemeltetők rendelkeztek a tömegközlekedési szolgáltatások végzésére vonatkozó engedéllyel.

| (100) | Harmadrészt a szerződések tartalmazták a kilométerenkénti árat, valamint a szolgáltatás nyújtásáért fizetendő ellentételezés teljes összegét is. |
| --- | --- |

(100)

Harmadrészt a szerződések tartalmazták a kilométerenkénti árat, valamint a szolgáltatás nyújtásáért fizetendő ellentételezés teljes összegét is.

| (101) | Negyedrészt a szerződések meghatározták a módosításra vonatkozó feltételeket és eljárást, az érvényességi időt és a szerződés be nem tartásának esetére irányadó szankciókat. |
| --- | --- |

(101)

Negyedrészt a szerződések meghatározták a módosításra vonatkozó feltételeket és eljárást, az érvényességi időt és a szerződés be nem tartásának esetére irányadó szankciókat.

| (102) | Ezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA és TREDOS vállalkozásokkal kötött szerződések tartalmazták a szerződéseknek az 1191/69/EGK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében felsorolt alapvető elemeit. |
| --- | --- |

(102)

Ezek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy a Bítešská, BK Bus, Břežanská společnost, PSOTA és TREDOS vállalkozásokkal kötött szerződések tartalmazták a szerződéseknek az 1191/69/EGK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében felsorolt alapvető elemeit.

| (103) | Ezen túlmenően a Bizottság először is megjegyzi, hogy az 1191/69/EGK rendelet elfogadásával a jogalkotónak az volt a célja, hogy meghatározza, milyen feltételek mellett egyeztethetők össze a közös piaccal a Szerződés 73. cikkében említett „támogatások, amelyek [...] a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítését szolgálják”. Mind a Szerződés 73. cikkének, mind pedig az 1191/69/EGK rendeletnek az alkalmazása feltételezi, hogy a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatás áll fenn. Ha a szerződések tartalmára kiterjed a 73. cikkben szereplő, „a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos [kötelezettségek]” fogalma, akkor az okirat formája, vagyis az, hogy szerződésről vagy egyoldalúan megszabott kötelezettségről van szó, önmagában nem jelentheti annak akadályát, hogy a szerződéses árban benne rejlő esetleges állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősülhessen. Sőt, egy szolgáltatás 73. cikk értelmében vett közszolgáltatási kötelezettséggé való minősítésének döntő eleme – legyen az egy tagállam által megszabott vagy szerződésben meghatározott szolgáltatás – a szolgáltatás tartalma kell, hogy legyen, nem pedig a forma, amelyben azt szervezik (15). |
| --- | --- |

(103)

Ezen túlmenően a Bizottság először is megjegyzi, hogy az 1191/69/EGK rendelet elfogadásával a jogalkotónak az volt a célja, hogy meghatározza, milyen feltételek mellett egyeztethetők össze a közös piaccal a Szerződés 73. cikkében említett „támogatások, amelyek [...] a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos kötelezettségek terheinek megtérítését szolgálják”. Mind a Szerződés 73. cikkének, mind pedig az 1191/69/EGK rendeletnek az alkalmazása feltételezi, hogy a Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének értelmében vett támogatás áll fenn. Ha a szerződések tartalmára kiterjed a 73. cikkben szereplő, „a közszolgáltatás fogalmában benne rejlő bizonyos [kötelezettségek]” fogalma, akkor az okirat formája, vagyis az, hogy szerződésről vagy egyoldalúan megszabott kötelezettségről van szó, önmagában nem jelentheti annak akadályát, hogy a szerződéses árban benne rejlő esetleges állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősülhessen. Sőt, egy szolgáltatás 73. cikk értelmében vett közszolgáltatási kötelezettséggé való minősítésének döntő eleme – legyen az egy tagállam által megszabott vagy szerződésben meghatározott szolgáltatás – a szolgáltatás tartalma kell, hogy legyen, nem pedig a forma, amelyben azt szervezik (15).

| (104) | A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy jogi szempontból nincs akadálya annak, hogy egy közszolgáltatási szerződés alapján fizetett árban benne rejlő állami támogatás a 73. cikkel összhangban összeegyeztethető lehessen a közös piaccal. A Bizottság megállapítja, hogy ezt a megoldást választották az 1370/2007/EK rendelet társjogalkotói is. Az említett rendelet 12. cikke alapján e rendelet azonban csak 2009. december 3-án lép hatályba. Mivel a jelenlegi szerződéseket ezen időpont előtt írták alá, az 1370/2007/EK rendelet ezekre nem alkalmazható. |
| --- | --- |

(104)

A fentiek alapján a Bizottság arra a következtetésre jut, hogy jogi szempontból nincs akadálya annak, hogy egy közszolgáltatási szerződés alapján fizetett árban benne rejlő állami támogatás a 73. cikkel összhangban összeegyeztethető lehessen a közös piaccal. A Bizottság megállapítja, hogy ezt a megoldást választották az 1370/2007/EK rendelet társjogalkotói is. Az említett rendelet 12. cikke alapján e rendelet azonban csak 2009. december 3-án lép hatályba. Mivel a jelenlegi szerződéseket ezen időpont előtt írták alá, az 1370/2007/EK rendelet ezekre nem alkalmazható.

| (105) | Mivel az 1191/69/EGK rendelet 14. cikke nem tartalmaz semmiféle pontos feltételt arra nézve, hogy mikor minősíthető egy közszolgáltatási szerződés alapján fizetett árban benne rejlő állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek, a Bizottság úgy véli, hogy a Szerződésből levezethető általános elveket, a közösségi bíróságok ítélkezési gyakorlatát és a Bizottságnak a tömegközlekedéstől eltérő területeken alkalmazott határozathozatali gyakorlatát kell alkalmazni annak eldöntése során, hogy az ilyen állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető-e (16). |
| --- | --- |

(105)

Mivel az 1191/69/EGK rendelet 14. cikke nem tartalmaz semmiféle pontos feltételt arra nézve, hogy mikor minősíthető egy közszolgáltatási szerződés alapján fizetett árban benne rejlő állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek, a Bizottság úgy véli, hogy a Szerződésből levezethető általános elveket, a közösségi bíróságok ítélkezési gyakorlatát és a Bizottságnak a tömegközlekedéstől eltérő területeken alkalmazott határozathozatali gyakorlatát kell alkalmazni annak eldöntése során, hogy az ilyen állami támogatás a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető-e (16).

| (106) | Ezekre az elvekre a Bizottság a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabályban (17) általánosságban hivatkozott. Egy közszolgáltatási szerződés alapján fizetett árban benne rejlő állami támogatás összeegyeztethetősége tekintetében e közösségi keretszabály 14. pontja a következőképpen rendelkezik: „Az ellentételezés mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek biztosításával összefüggő költségeket, figyelembe véve az ehhez kapcsolódó bevételeket és a kötelezettségek biztosításából származó ésszerű nyereséget. Az ellentételezés összege tartalmazza az állam által vagy az állami erőforrásokból bármilyen formában odaítélt kedvezményeket”. |
| --- | --- |

(106)

Ezekre az elvekre a Bizottság a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabályban (17) általánosságban hivatkozott. Egy közszolgáltatási szerződés alapján fizetett árban benne rejlő állami támogatás összeegyeztethetősége tekintetében e közösségi keretszabály 14. pontja a következőképpen rendelkezik: „Az ellentételezés mértéke nem haladhatja meg a közszolgáltatási kötelezettségek biztosításával összefüggő költségeket, figyelembe véve az ehhez kapcsolódó bevételeket és a kötelezettségek biztosításából származó ésszerű nyereséget. Az ellentételezés összege tartalmazza az állam által vagy az állami erőforrásokból bármilyen formában odaítélt kedvezményeket”.

| (107) | A Bizottság megállapítja, azzal, hogy – a (12)–(20) preambulumbekezdésben foglaltak szerint – a kiválasztási eljárásban előzetesen meghatározták, hogy kilométerenként legfeljebb 26 CZK-t hajlandók fizetni, e feltételt később alkalmazták, és ehhez hozzáadták az előre nem látható költségeket a fuvarozók bevételeinek kiszámítása érdekében, a dél-morvaországi hatóságok biztosították, hogy az ellentételezés ne léphesse túl az üzemeltetőknél felmerülő költségeket. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság megállapítja, azzal, hogy – a (12)–(20) preambulumbekezdésben foglaltak szerint – a kiválasztási eljárásban előzetesen meghatározták, hogy kilométerenként legfeljebb 26 CZK-t hajlandók fizetni, e feltételt később alkalmazták, és ehhez hozzáadták az előre nem látható költségeket a fuvarozók bevételeinek kiszámítása érdekében, a dél-morvaországi hatóságok biztosították, hogy az ellentételezés ne léphesse túl az üzemeltetőknél felmerülő költségeket.

| (108) | A Bizottság megállapítja, hogy a panaszos annak ellenére, hogy kifogásolta az ellentételezés kiszámítására szolgáló feltételt, nem terjesztett elő semmiféle olyan elemet, amely azt igazolta volna, hogy az ellentételezés túlléphette az üzemeltetők részéről felmerült költségeket. Ellenkezőleg, a panaszos érvelése szerint a vonatkozó összeg csupán az előzetes szakértői becslés részét képezte, amelynek mértékéig a fuvarozó részére meg kell téríteni igazolt veszteségét, és azt még magasabb mértékben kellene megállapítani. |
| --- | --- |

(108)

A Bizottság megállapítja, hogy a panaszos annak ellenére, hogy kifogásolta az ellentételezés kiszámítására szolgáló feltételt, nem terjesztett elő semmiféle olyan elemet, amely azt igazolta volna, hogy az ellentételezés túlléphette az üzemeltetők részéről felmerült költségeket. Ellenkezőleg, a panaszos érvelése szerint a vonatkozó összeg csupán az előzetes szakértői becslés részét képezte, amelynek mértékéig a fuvarozó részére meg kell téríteni igazolt veszteségét, és azt még magasabb mértékben kellene megállapítani.

| (109) | A dél-morvaországi régióban nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban a Bizottság megállapítja továbbá, hogy a regionális hatóságoktól kapott ellentételezéseken kívül az üzemeltetők semmiféle további állami előnyben vagy állami forráson keresztül nyújtott előnyben nem részesültek a 2004–2005-ös időszakban. |
| --- | --- |

(109)

A dél-morvaországi régióban nyújtott szolgáltatásokkal kapcsolatban a Bizottság megállapítja továbbá, hogy a regionális hatóságoktól kapott ellentételezéseken kívül az üzemeltetők semmiféle további állami előnyben vagy állami forráson keresztül nyújtott előnyben nem részesültek a 2004–2005-ös időszakban.

| (110) | Ennek alapján a Bizottság véleménye szerint a jelen ügyben teljesülnek a támogatás összeegyeztethetőségének értékelésére vonatkozó, a fentiekben leírt általános elvek. |
| --- | --- |

(110)

Ennek alapján a Bizottság véleménye szerint a jelen ügyben teljesülnek a támogatás összeegyeztethetőségének értékelésére vonatkozó, a fentiekben leírt általános elvek.

| (111) | Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás összeegyeztethető a Szerződés 73. cikkével. |
| --- | --- |

(111)

Következésképpen a Bizottság megállapítja, hogy a támogatás összeegyeztethető a Szerződés 73. cikkével.

7.   KÖVETKEZTETÉS

| (112) | A jogi értékelés tükrében a Bizottság megállapítja, hogy a Cseh Köztársaság az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve jogellenesen nyújtott támogatást a szóban forgó támogatási rendszer keretében. |
| --- | --- |

(112)

A jogi értékelés tükrében a Bizottság megállapítja, hogy a Cseh Köztársaság az EK-Szerződés 88. cikkének (3) bekezdését megsértve jogellenesen nyújtott támogatást a szóban forgó támogatási rendszer keretében.

| (113) | A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Bítešská, a BK Bus, a Břežanská společnost, a PSOTA és a TREDOS részére a Dél-Morvaországban végzett közúti szállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződések keretében nyújtott támogatás összeegyeztethető a Szerződés 73. cikkével, |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a Bítešská, a BK Bus, a Břežanská společnost, a PSOTA és a TREDOS részére a Dél-Morvaországban végzett közúti szállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződések keretében nyújtott támogatás összeegyeztethető a Szerződés 73. cikkével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Cseh Köztársaság a Bítešská dopravní společnost spol. s r.o., a BK BUS s.r.o., a Břežanská dopravní společnost s.r.o., a Znojemská dopravní společnost – PSOTA, s.r.o. és a TREDOS, spol. s.r.o. részére a Dél-Morvaországban végzett közúti szállításra vonatkozó közszolgáltatási szerződések keretében nyújtott állami támogatás összeegyeztethető a közös piaccal.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Cseh Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2008. november 26-án.

a Bizottság részéről

Antonio TAJANI

alelnök

---

(1)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o

1

(2)  HL C 43., 2008.2.16., 19. o.

2

(3)  Lásd a (2) lábjegyzetet.

3

(4)  E határozat alkalmazásában a törvény rendelkezéseire történő hivatkozás a törvénynek a jelen ügyben alkalmazott szövegére vonatkozik.

4

(5)  A cseh jogban a közszolgáltatási szerződések alapján járó ellentételezés az igazolható veszteség fogalmával egyenértékű. Hasonló esetre vonatkozik a Bizottság N 495/07 számú határozata – Cseh Köztársaság – Program pořízení a obnovy železničních kolejových vozidel (HL C 152., 2008.6.18., 21. o.).

5

(6)  A cseh jogszabályok szerint a veszteség egyrészt a gazdaságilag megalapozott költségek és a megfelelő nyereség összege, másrészt pedig a realizált bevételek és jövedelmek közötti különbség.

6

(7)  A Bíróság C-280/00. sz., Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkhersgesellschaft Altmark GmbH és Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht ügyben 2003. július 24-én hozott ítéletének (EBHT [2003] I-07747. o.) 88–93. pontja.

7

Altmark Trans GmbH és Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkhersgesellschaft Altmark GmbH és Oberbundesanwalt beim Bundesverwaltungsgericht

(8)  Lásd a Bizottság következő határozatait: C 16/07 – Ausztria – Hivatalos támogatás a Postbus részére Lienz körzetében (HL C 162., 2007.7.14., 19. o.), C 31/07 – Írország – Állami támogatás a Córas Iompair Éireann autóbusz-társaságok részére (Dublin Bus és Irish Bus) (HL C 217., 2007.9.15., 44. o.); C 47/07 – Németország – DB Regio AG – Közszolgáltatási szerződés (HL C 35., 2008.2.8., 13. o.); C 41/08 – Dánia – Közszolgáltatási szerződés a Közlekedési Minisztérium és a Danske Statsbaner között (még nem tették közzé).

8

Postbus

Lienz

(9)  A Bizottság C 3/05 számú határozata – Lengyelország – A DAEWOO-FSO részére nyújtott szerkezetátalakítási támogatás (HL C 100., 2005.4.26., 2. o.) 40–43. pontja.

9

(10)  A C-280/00 sz., Altmark-ügyben hozott ítélet 87. és 88. pontja.

10

(11)  Emlékeztetni kell arra, hogy a veszteség egyrészről a gazdaságilag megalapozott költségek és a megfelelő nyereség összege, valamint másrészről a realizált bevételek és jövedelmek közötti különbség.

11

(12)  A C-280/00. sz., Altmark-ügyben hozott ítélet 77–82. pontja.

12

(13)  A fent hivatkozott C-280/00. sz., Altmark-ügyben hozott ítélet.

13

(14)  HL L 156., 1969.6.28., 1. o.

14

(15)  Hasonlóképpen, az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak közszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2005. november 28-i 2005/842/EK bizottsági határozat (HL L 312., 2005.11.29., 67. o.) 4. cikke a „megbízási aktus” fogalmához folyamodik, amelynek formáját a tagállamok határozhatják meg. Lásd még a vasúti és közúti személyszállítási közszolgáltatásról, valamint az 1191/69/EGK és az 1107/70/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2007. október 23-i 1370/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet (HL L 315., 2007.12.3., 1. o.).

15

(16)  Lásd a Bizottság alábbi határozatait: C 16/07 – Ausztria – Hivatalos támogatás a Postbus részére Lienz körzetében; C 31/07 – Írország – Állami támogatás a Córas Iompair Éireann autóbusz-társaságok részére (Dublin Bus és Irish Bus); C 47/07 – Németország – DB Regio AG – Közszolgáltatási szerződés; C 41/08 – Dánia – Közszolgáltatási szerződés a Közlekedési Minisztérium és a Danske Statsbaner között.

16

Postbus

Lienz

(17)  HL C 297., 2005.11.29., 4. o.

17

---

III Az EU-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok

AZ EU-SZERZŐDÉS VI. CÍME ALAPJÁN ELFOGADOTT JOGI AKTUSOK

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/26 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/26

---

Nyilatkozat a személyek eljárási jogainak megerősítése, valamint a kölcsönös elismerés elvének az érintett személy megjelenése nélkül lefolytatott eljárásokat követően hozott határozatokra való alkalmazásának előmozdítása tekintetében a 2002/584/IB, a 2005/214/IB, a 2006/783/IB, a 2008/909/IB és a 2008/947/IB kerethatározat módosításáról szóló, 2009. február 26-i 2009/299/IB tanácsi kerethatározat 8. cikkének (3) bekezdéséről

„Olaszország kijelenti, hogy élni kíván a 2009/299/IB kerethatározat (1) 8. cikkének (3) bekezdése nyújtotta lehetőséggel. Következésképpen a kerethatározatot legkésőbb 2014. január 1-jétől kell alkalmazni az érintett személy megjelenése nélkül lefolytatott eljárásokat követően, Olaszország illetékes hatóságai által hozott határozatok elismerésére és végrehajtására.”

---

(1)  HL L 81., 2009.3.27., 24. o.

---

Helyesbítések

| 16.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 97/27 |
| --- | --- | --- | --- |

16.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 97/27

---

Helyesbítés a Kínai Népköztársaságból származó egyes kompresszorok behozatalára végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2008. március 17-i 261/2008/EK tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 81., 2008. március 20.
  )

A 2. oldalon, a (13) preambulumbekezdés első albekezdésének b) pontjában, a 6. oldalon, az (54) preambulumbekezdésben, a táblázat első oszlopában, az ötödik bejegyzésnél, a 18. oldaon, a (140) preambulumbekezdésben, a táblázat első oszlopában, az ötödik bejegyzésnél, a 19. oldalon, az 1. cikk (2) bekezdésében, a táblázat „Vállalat” oszlopában, az ötödik bejegyzésnél:

a következő szövegrész:

„Nu Air (Shanghai) Compressor and Tools Co. Ltd. ...”

helyesen:

„Nu Air (Shanghai) Compressors and Tools Co. Ltd ...”.

---