# Euroopan unionin L 119/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.119.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 119 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta14. toukokuu 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.119.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 119

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta14. toukokuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Neuvoston asetus (EY) N:o 393/2009, annettu 11 päivänä toukokuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien steariini-, parafiini- ja vahakynttilöiden sekä niiden kaltaisten tavaroiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta | 1 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 394/2009, annettu 13 päivänä toukokuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 19 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 395/2009, annettu 13 päivänä toukokuuta 2009, asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta | 21 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

*

Neuvoston asetus (EY) N:o 393/2009, annettu 11 päivänä toukokuuta 2009, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien steariini-, parafiini- ja vahakynttilöiden sekä niiden kaltaisten tavaroiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

1

Komission asetus (EY) N:o 394/2009, annettu 13 päivänä toukokuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

19

Komission asetus (EY) N:o 395/2009, annettu 13 päivänä toukokuuta 2009, asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

21

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/380/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 13 päivänä tammikuuta 2009, Valtiontuesta nro C 22/07 (ex N 43/07) tanskalaisia merenkulkuyhtiöitä koskevan merenkulkijoiden tulovero- ja sosiaalivakuutusmaksujen maksuvapausjärjestelmän laajentaminen ruoppaus- ja kaapelinlaskutoimintoihin
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 8886)

   (
  1
  ) | 23 |
| | | 2009/381/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 13 päivänä toukokuuta 2009, lyhyen kantaman laitteiden käyttämien radiotaajuuksien yhdenmukaistamisesta tehdyn päätöksen 2006/771/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 3710)

   (
  1
  ) | 32 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/380/EY

*

Komission päätös, tehty 13 päivänä tammikuuta 2009, Valtiontuesta nro C 22/07 (ex N 43/07) tanskalaisia merenkulkuyhtiöitä koskevan merenkulkijoiden tulovero- ja sosiaalivakuutusmaksujen maksuvapausjärjestelmän laajentaminen ruoppaus- ja kaapelinlaskutoimintoihin
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 8886)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 8886)

1

23

2009/381/EY

*

Komission päätös, tehty 13 päivänä toukokuuta 2009, lyhyen kantaman laitteiden käyttämien radiotaajuuksien yhdenmukaistamisesta tehdyn päätöksen 2006/771/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 3710)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 3710)

1

32

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | * | Lisäys 21 päivänä huhtikuuta 2009 tehtyyn POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖKSEEN ATALANTA/3/2009 osallistujien komitean perustamisesta Euroopan unionin sotilasoperaatiolle, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta) (2009/369/EUTP)
  (EUVL L 112, 6.5.2009) | 40 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

*

Lisäys 21 päivänä huhtikuuta 2009 tehtyyn POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖKSEEN ATALANTA/3/2009 osallistujien komitean perustamisesta Euroopan unionin sotilasoperaatiolle, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta) (2009/369/EUTP)
  (EUVL L 112, 6.5.2009)

(EUVL L 112, 6.5.2009)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 14.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 119/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 119/1

---

NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 393/2009,

annettu 11 päivänä toukokuuta 2009,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien steariini-, parafiini- ja vahakynttilöiden sekä niiden kaltaisten tavaroiden tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ”perusasetus”, ja erityisesti sen 9 artiklan,

ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

1.1   Väliaikaiset toimenpiteet

| (1) | Komissio otti käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen steariini-, parafiini- ja vahakynttilöiden sekä niiden kaltaisten tavaroiden tuonnissa 14 päivänä marraskuuta 2008 annetulla asetuksella (EY) N:o 1130/2008 (2), jäljempänä ”väliaikaista tullia koskevan asetus”, väliaikaisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina”, peräisin olevin tiettyjen steariini-, parafiini- ja vahakynttilöiden sekä niiden kaltaisten tavaroiden tuonnissa. |
| --- | --- |

(1)

Komissio otti käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen steariini-, parafiini- ja vahakynttilöiden sekä niiden kaltaisten tavaroiden tuonnissa 14 päivänä marraskuuta 2008 annetulla asetuksella (EY) N:o 1130/2008 (2), jäljempänä ”väliaikaista tullia koskevan asetus”, väliaikaisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ”Kiina”, peräisin olevin tiettyjen steariini-, parafiini- ja vahakynttilöiden sekä niiden kaltaisten tavaroiden tuonnissa.

1.2   Myöhempi menettely

| (2) | Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ”alustavien päätelmien ilmoittaminen”, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, monet intressitahot ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. |
| --- | --- |

(2)

Niiden olennaisten tosiasioiden ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, jäljempänä ”alustavien päätelmien ilmoittaminen”, joiden perusteella päätettiin ottaa käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, monet intressitahot ilmoittivat kirjallisesti näkökantansa alustavista päätelmistä. Kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin mahdollisuus tulla kuulluiksi. Komissio jatkoi lopullisia päätelmiään varten tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista.

| (3) | Komissio jatkoi tutkimustaan yhteisön etua koskevien näkökantojen osalta ja analysoi tiedot, jotka oli saatu yhteisössä toimivilta tuojilta, vähittäismyyjiltä ja kaupan alan järjestöiltä väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. |
| --- | --- |

(3)

Komissio jatkoi tutkimustaan yhteisön etua koskevien näkökantojen osalta ja analysoi tiedot, jotka oli saatu yhteisössä toimivilta tuojilta, vähittäismyyjiltä ja kaupan alan järjestöiltä väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.

| (4) | Asianomaisten osapuolten toimittamat suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin, ja alustavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti. Tätä varten tehtiin tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:
  Etuyhteydettömät yhteisön tuojat:






  — | Koopman International BV, Amsterdam, Alankomaat |
| --- | --- | --- |

(4)

Asianomaisten osapuolten toimittamat suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin, ja alustavia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti. Tätä varten tehtiin tarkastuskäyntejä seuraavien yritysten toimitiloihin:

Etuyhteydettömät yhteisön tuojat:

—

Koopman International BV, Amsterdam, Alankomaat

| — | Salco Group plc, Essex, Yhdistynyt kuningaskunta. |
| --- | --- |

—

Salco Group plc, Essex, Yhdistynyt kuningaskunta.

Myös 31 kappaleessa mainittujen yritysten toimitiloihin tehtiin tarkastuskäynnit.

| (5) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa tiettyjen Kiinasta peräisin olevien steariini-, parafiini- ja vahakynttilöiden sekä niiden kaltaisten tavaroiden tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. |
| --- | --- |

(5)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoa tiettyjen Kiinasta peräisin olevien steariini-, parafiini- ja vahakynttilöiden sekä niiden kaltaisten tavaroiden tuonnissa ja väliaikaisen tullin vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia.

| (6) | Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavia kehityssuuntauksia varten komissio tarkasteli tietoja, jotka kattoivat vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”. |
| --- | --- |

(6)

Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2007 välisen ajanjakson, jäljempänä ”tutkimusajanjakso”. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttavia kehityssuuntauksia varten komissio tarkasteli tietoja, jotka kattoivat vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan, jäljempänä ”tarkastelujakso”.

| (7) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että vuoden 2007 valinta tutkimusajanjaksoksi oli epäonnistunut, koska tietyillä vuosina 2007 ja 2008 tapahtuneilla seikoilla, kuten Kiinan muuttuneella vientituella ja työmarkkinapolitiikalla, sekä vientikurssien vaihteluilla oli vaikutusta vahinkoanalyysiin. |
| --- | --- |

(7)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että vuoden 2007 valinta tutkimusajanjaksoksi oli epäonnistunut, koska tietyillä vuosina 2007 ja 2008 tapahtuneilla seikoilla, kuten Kiinan muuttuneella vientituella ja työmarkkinapolitiikalla, sekä vientikurssien vaihteluilla oli vaikutusta vahinkoanalyysiin.

| (8) | Perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson olisi katettava menettelyn aloittamista välittömästi edeltävä kausi. Tutkimus siis pantiin vireille 16 päivänä helmikuuta 2008. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattaa yleensä kolme tai neljä vuotta ennen menettelyn aloittamista niin, että se päättyy polkumyyntiä koskevan tutkimusajanjakson kanssa yhtä aikaa. Näistä syistä väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(8)

Perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti tutkimusajanjakson olisi katettava menettelyn aloittamista välittömästi edeltävä kausi. Tutkimus siis pantiin vireille 16 päivänä helmikuuta 2008. Vahinkoa koskevaan arvioon vaikuttava kehityssuuntausten tarkastelu kattaa yleensä kolme tai neljä vuotta ennen menettelyn aloittamista niin, että se päättyy polkumyyntiä koskevan tutkimusajanjakson kanssa yhtä aikaa. Näistä syistä väite oli hylättävä.

| (9) | Yksi asianomainen osapuoli kiisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 2 kappaleessa esitetyn prosenttiosuuden, joka edustaa valituksen tekijöiden osuutta koko yhteisön tuotannosta. |
| --- | --- |

(9)

Yksi asianomainen osapuoli kiisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 2 kappaleessa esitetyn prosenttiosuuden, joka edustaa valituksen tekijöiden osuutta koko yhteisön tuotannosta.

| (10) | Väitteen tarkastelun jälkeen on todettava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 2 kappaleessa esitetty luku (60 prosenttia) viittaa yleiseen tukeen tutkimukselle mukaan luettuina niin valituksen tekijät kuin ne yhteisön tuottajat, jotka tukivat valitusta ja suostuivat yhteistyöhön tutkimuksessa, eikä pelkästään valituksen tekijöinä olevien yhteisön tuottajien prosenttisosuuteen. Tämä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 92 kappaleessa. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 2 kappaleessa esitetyn prosenttiosuuden olisi oltava 34. |
| --- | --- |

(10)

Väitteen tarkastelun jälkeen on todettava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 2 kappaleessa esitetty luku (60 prosenttia) viittaa yleiseen tukeen tutkimukselle mukaan luettuina niin valituksen tekijät kuin ne yhteisön tuottajat, jotka tukivat valitusta ja suostuivat yhteistyöhön tutkimuksessa, eikä pelkästään valituksen tekijöinä olevien yhteisön tuottajien prosenttisosuuteen. Tämä vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 92 kappaleessa. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 2 kappaleessa esitetyn prosenttiosuuden olisi oltava 34.

2.   TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkasteltavana oleva tuote

| (11) | Tarkasteltavana olevia tuotteita olivat alustavan määritelmän mukaan tietyt Kiinasta peräisin olevat ja yhteisöön viedyt steariini-, parafiini- ja vahakynttilät sekä niiden kaltaiset tavarat, muut kuin hautakynttilät ja muut ulkotulet, jäljempänä ”kynttilät” tai ”tarkasteltavana oleva tuote”. |
| --- | --- |

(11)

Tarkasteltavana olevia tuotteita olivat alustavan määritelmän mukaan tietyt Kiinasta peräisin olevat ja yhteisöön viedyt steariini-, parafiini- ja vahakynttilät sekä niiden kaltaiset tavarat, muut kuin hautakynttilät ja muut ulkotulet, jäljempänä ”kynttilät” tai ”tarkasteltavana oleva tuote”.

| (12) | Väliaikaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa varten katsottiin, että kaikilla tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään sisällytetyillä kynttilälajeilla oli samat kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat ja ne olivat suureksi osaksi vaihdettavissa keskenään, vaikka erilaiset kynttilät voivatkin erota toisistaan koon, muodon, värin ja muiden ominaisuuksien, kuten tuoksun jne. perusteella. |
| --- | --- |

(12)

Väliaikaisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa varten katsottiin, että kaikilla tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään sisällytetyillä kynttilälajeilla oli samat kemialliset ja tekniset perusominaisuudet ja käyttötavat ja ne olivat suureksi osaksi vaihdettavissa keskenään, vaikka erilaiset kynttilät voivatkin erota toisistaan koon, muodon, värin ja muiden ominaisuuksien, kuten tuoksun jne. perusteella.

| (13) | Asianomaisten osapuolten tuolloin esittämät huomautukset eivät olleet sellaisia, että niiden perusteella olisi ollut oikeutettua jättää tutkimuksen ulkopuolelle tietyt kynttilälajit, erityisesti koristekynttilät. Osapuolten esittämissä huomautuksissa ei tuotu esiin erottavia tekijöitä, joiden perusteella olisi mahdollista erottaa selvästi toisistaan ne kynttilöiden eri lajit, jotka olisi otettava mukaan tutkimukseen ja jotka olisi jätettävä sen ulkopuolelle. Lisäksi toisin kuin joissakin väitteissä todettiin, otokseen kuuluneita yrityksiä koskevat polkumyynti- ja vahinkotutkimusten tulokset eivät vaihdelleet merkittävästi kynttilälajeittain. Sen vuoksi katsottiin alustavasti, että kaikki tämän tutkimuksen piiriin kuuluvat kynttilälajit ovat samaa tuotetta ja niiden olisi kuuluttava tutkimuksen piiriin. |
| --- | --- |

(13)

Asianomaisten osapuolten tuolloin esittämät huomautukset eivät olleet sellaisia, että niiden perusteella olisi ollut oikeutettua jättää tutkimuksen ulkopuolelle tietyt kynttilälajit, erityisesti koristekynttilät. Osapuolten esittämissä huomautuksissa ei tuotu esiin erottavia tekijöitä, joiden perusteella olisi mahdollista erottaa selvästi toisistaan ne kynttilöiden eri lajit, jotka olisi otettava mukaan tutkimukseen ja jotka olisi jätettävä sen ulkopuolelle. Lisäksi toisin kuin joissakin väitteissä todettiin, otokseen kuuluneita yrityksiä koskevat polkumyynti- ja vahinkotutkimusten tulokset eivät vaihdelleet merkittävästi kynttilälajeittain. Sen vuoksi katsottiin alustavasti, että kaikki tämän tutkimuksen piiriin kuuluvat kynttilälajit ovat samaa tuotetta ja niiden olisi kuuluttava tutkimuksen piiriin.

| (14) | Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen väitettiin jälleen, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat tuottivat suureksi osaksi käsintehtyjä tai koristekynttilöitä, joita jalostetaan edelleen. Toistettiin myös, että tällaisten kynttilöiden tuotanto on työvoimavaltaista ja että yhteisön tuottajat tuottavat niitä vain vähäisiä määriä. Lisäksi tuotiin uudelleen esiin, että kuluttajat suhtautuvat koristekynttilöihin eri tavalla kuin perinteisiin ja tavanomaisiin kynttilälajeihin. Väitettiin esimerkiksi, että perinteisistä kynttilöistä poiketen koristekynttilöitä ei ole tarkoitus polttaa tai käyttää lämmön tuottamiseen, vaan ne on tarkoitettu säilytettäväksi koriste-esineinä mahdollisimman pitkään sellaisenaan. |
| --- | --- |

(14)

Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen väitettiin jälleen, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat tuottivat suureksi osaksi käsintehtyjä tai koristekynttilöitä, joita jalostetaan edelleen. Toistettiin myös, että tällaisten kynttilöiden tuotanto on työvoimavaltaista ja että yhteisön tuottajat tuottavat niitä vain vähäisiä määriä. Lisäksi tuotiin uudelleen esiin, että kuluttajat suhtautuvat koristekynttilöihin eri tavalla kuin perinteisiin ja tavanomaisiin kynttilälajeihin. Väitettiin esimerkiksi, että perinteisistä kynttilöistä poiketen koristekynttilöitä ei ole tarkoitus polttaa tai käyttää lämmön tuottamiseen, vaan ne on tarkoitettu säilytettäväksi koriste-esineinä mahdollisimman pitkään sellaisenaan.

| (15) | Lisäksi väitettiin, että olisi suhteellisen helppoa erottaa koristekynttilät muunlaisista kynttilöistä, kuten lämpökynttilöistä, kun otetaan huomioon, että koristekynttilöillä on vähintään yksi seuraavista ominaisuuksista: i) ne ovat monivärisiä ja niissä on useita kerroksia, ii) ne ovat erikoisen muotoisia, iii) niissä on uurrettu pinta, jossa on koristeita, ja iv) niissä on lisäkoristeita, jotka on tehty muusta kuin vahasta tai parafiinista. |
| --- | --- |

(15)

Lisäksi väitettiin, että olisi suhteellisen helppoa erottaa koristekynttilät muunlaisista kynttilöistä, kuten lämpökynttilöistä, kun otetaan huomioon, että koristekynttilöillä on vähintään yksi seuraavista ominaisuuksista: i) ne ovat monivärisiä ja niissä on useita kerroksia, ii) ne ovat erikoisen muotoisia, iii) niissä on uurrettu pinta, jossa on koristeita, ja iv) niissä on lisäkoristeita, jotka on tehty muusta kuin vahasta tai parafiinista.

| (16) | Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että kakkukynttilöitä ei valmisteta yhteisössä vaan lähes yksinomaisesti Kiinassa, minkä vuoksi myös ne olisi jätettävä tämän menettelyn ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(16)

Jotkin asianomaiset osapuolet väittivät, että kakkukynttilöitä ei valmisteta yhteisössä vaan lähes yksinomaisesti Kiinassa, minkä vuoksi myös ne olisi jätettävä tämän menettelyn ulkopuolelle.

| (17) | Lisäksi väitettiin, että nk. lämpökynttilät voivat korvata kynttilät valon tuottamisessa, mutta muun tyyppiset kynttilät eivät voi korvata lämpökynttilöitä lämmön tuottamisessa. Sen vuoksi nämä kaksi tuotelajia eivät olisi vaihdettavissa keskenään samalla tavalla kuin tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle jätetyt hautakynttilät ja muut ulkotulet eivät ole vaihdettavissa muiden kynttilälajien, mukaan luettuna lämpökynttilöiden, kanssa. Tämän vuoksi väitettiin, että myös lämpökynttilät olisi jätettävä menettelyn ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(17)

Lisäksi väitettiin, että nk. lämpökynttilät voivat korvata kynttilät valon tuottamisessa, mutta muun tyyppiset kynttilät eivät voi korvata lämpökynttilöitä lämmön tuottamisessa. Sen vuoksi nämä kaksi tuotelajia eivät olisi vaihdettavissa keskenään samalla tavalla kuin tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle jätetyt hautakynttilät ja muut ulkotulet eivät ole vaihdettavissa muiden kynttilälajien, mukaan luettuna lämpökynttilöiden, kanssa. Tämän vuoksi väitettiin, että myös lämpökynttilät olisi jätettävä menettelyn ulkopuolelle.

| (18) | Koristekynttilöitä koskevassa väitteessä osapuolten mainitsemat erityisominaisuudet ovat hyvin yleisiä, eikä niiden perusteella olisi mahdollista erottaa selvästi toisistaan kynttilälajeja, jotka olisi otettava mukaan tutkimukseen ja jotka olisi jätettävä sen ulkopuolelle ja joihin ei olisi sovellettava toimenpiteitä. Monissa vakiotyyppisissä kynttilöissä on useampaa kuin yhtä väriä, ne voivat olla erityisen muotoisia tai niissä voi olla lisäkoristuksia, esimerkiksi erityisinä juhla-aikoina. Lisäksi osapuolten toimittamat ja tutkimuksen aikana kerätyt tiedot varsinkin tuotelajeista ja määritetyistä tuotevalvontakoodeista eivät olleet sellaisia, että niiden perusteella olisi aina pystytty erottamaan selvästi toisistaan eri kynttilälajit edellä mainittujen ominaisuuksien perusteella. Ensinnäkin on huomattava, että se, että yhteisön tuottajat eivät väitteen mukaan tuota tiettyjä tuotelajeja, ei automaattisesti johda siihen, että nämä tuotelajit suljettaisiin pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä. Toiseksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että yhteisön tuottajat eivät tuota tiettyjä kynttilälajeja vahingollisen polkumyynnin vuoksi. Nk. kakkukynttilöiden tapauksessa asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet mitään näyttöä siitä, että tämäntyyppisiä kynttilöitä ei tosiasiassa tuoteta yhteisössä, eivätkä esittäneet syitä siihen, miksi tällaisia kynttilöitä ei tuotettaisi yhteisössä. Samoin kuin koristekynttilöiden tapauksessa, kakkukynttilöiden ja muuntyyppisten kynttilöiden välillä ei ole selvää jakolinjaa, jonka perusteella nämä tuotelajit voitaisiin mahdollisesti jättää ulkopuolelle. Samat huomautukset pätevät myös nk. käsintehtyjen kynttilöiden osalta. On syytä huomata, että 26 kappaleessa esitetty väite, jonka mukaan yhteisössä ei tuoteta käsintehtyjä kynttilöitä, ei pidä paikkaansa. |
| --- | --- |

(18)

Koristekynttilöitä koskevassa väitteessä osapuolten mainitsemat erityisominaisuudet ovat hyvin yleisiä, eikä niiden perusteella olisi mahdollista erottaa selvästi toisistaan kynttilälajeja, jotka olisi otettava mukaan tutkimukseen ja jotka olisi jätettävä sen ulkopuolelle ja joihin ei olisi sovellettava toimenpiteitä. Monissa vakiotyyppisissä kynttilöissä on useampaa kuin yhtä väriä, ne voivat olla erityisen muotoisia tai niissä voi olla lisäkoristuksia, esimerkiksi erityisinä juhla-aikoina. Lisäksi osapuolten toimittamat ja tutkimuksen aikana kerätyt tiedot varsinkin tuotelajeista ja määritetyistä tuotevalvontakoodeista eivät olleet sellaisia, että niiden perusteella olisi aina pystytty erottamaan selvästi toisistaan eri kynttilälajit edellä mainittujen ominaisuuksien perusteella. Ensinnäkin on huomattava, että se, että yhteisön tuottajat eivät väitteen mukaan tuota tiettyjä tuotelajeja, ei automaattisesti johda siihen, että nämä tuotelajit suljettaisiin pois tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä. Toiseksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että yhteisön tuottajat eivät tuota tiettyjä kynttilälajeja vahingollisen polkumyynnin vuoksi. Nk. kakkukynttilöiden tapauksessa asianomaiset osapuolet eivät toimittaneet mitään näyttöä siitä, että tämäntyyppisiä kynttilöitä ei tosiasiassa tuoteta yhteisössä, eivätkä esittäneet syitä siihen, miksi tällaisia kynttilöitä ei tuotettaisi yhteisössä. Samoin kuin koristekynttilöiden tapauksessa, kakkukynttilöiden ja muuntyyppisten kynttilöiden välillä ei ole selvää jakolinjaa, jonka perusteella nämä tuotelajit voitaisiin mahdollisesti jättää ulkopuolelle. Samat huomautukset pätevät myös nk. käsintehtyjen kynttilöiden osalta. On syytä huomata, että 26 kappaleessa esitetty väite, jonka mukaan yhteisössä ei tuoteta käsintehtyjä kynttilöitä, ei pidä paikkaansa.

| (19) | Väitteestä, joka koski tiettyjen kynttilälajien käyttöä valon ja/tai lämmön tuottamiseen, on muistettava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen 26 kappaleessa mainittiin, että eri kynttilälajit olivat keskenään vaihdettavissa ja että kynttilöitä käytetään suureksi osaksi sisustustarkoituksiin eikä niiden päätarkoituksena ole lämmön tuottaminen. Osapuolet eivät esittäneet mitään tietoja, jotka olisivat kumonneet tämän päätelmän. Hautakynttilöitä ja ulkotulia koskevista väitteistä voidaan todeta, että tuotteet voidaan erottaa muunlaisista kynttilöistä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 17 kappaleessa esitettyjen teknisten ja kemiallisten ominaisuuksien perusteella. |
| --- | --- |

(19)

Väitteestä, joka koski tiettyjen kynttilälajien käyttöä valon ja/tai lämmön tuottamiseen, on muistettava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen 26 kappaleessa mainittiin, että eri kynttilälajit olivat keskenään vaihdettavissa ja että kynttilöitä käytetään suureksi osaksi sisustustarkoituksiin eikä niiden päätarkoituksena ole lämmön tuottaminen. Osapuolet eivät esittäneet mitään tietoja, jotka olisivat kumonneet tämän päätelmän. Hautakynttilöitä ja ulkotulia koskevista väitteistä voidaan todeta, että tuotteet voidaan erottaa muunlaisista kynttilöistä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 17 kappaleessa esitettyjen teknisten ja kemiallisten ominaisuuksien perusteella.

| (20) | Yhteenvetona voidaan todeta, että osapuolten esittämät väitteet eivät olleet riittävän täsmällisiä eikä niiden tueksi esitetty näyttöä, joka olisi osoittanut, että tarkasteltavana olevaa tuotetta ei ollut määritelty oikein väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. Kaikilla tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään sisältyvillä kynttilälajeilla on siis samat kemialliset ja tekniset perusominaisuudet. Lisäksi tässä tapauksessa havaittiin, että kynttilöillä on sama tai samankaltainen käyttötarkoitus ja että ne ovat usein vaihdettavissa keskenään. Niitä tuottavat samat kynttiläntuottajat Kiinassa ja ne viedään samojen myyntikanavien kautta, joten ne ovat samaa tuotetta. |
| --- | --- |

(20)

Yhteenvetona voidaan todeta, että osapuolten esittämät väitteet eivät olleet riittävän täsmällisiä eikä niiden tueksi esitetty näyttöä, joka olisi osoittanut, että tarkasteltavana olevaa tuotetta ei ollut määritelty oikein väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. Kaikilla tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmään sisältyvillä kynttilälajeilla on siis samat kemialliset ja tekniset perusominaisuudet. Lisäksi tässä tapauksessa havaittiin, että kynttilöillä on sama tai samankaltainen käyttötarkoitus ja että ne ovat usein vaihdettavissa keskenään. Niitä tuottavat samat kynttiläntuottajat Kiinassa ja ne viedään samojen myyntikanavien kautta, joten ne ovat samaa tuotetta.

| (21) | Koska muita huomautuksia tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15–23 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(21)

Koska muita huomautuksia tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15–23 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

2.2   Samankaltainen tuote

| (22) | Jotkin osapuolet vastustivat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa esitettyjä päätelmiä, joiden mukaan samankaltaisen tuotteen määrittelemiseen käytetyt kriteerit perustuivat pääasiassa teknisiin ja kemiallisiin ominaisuuksiin sekä tuotteen loppukäyttötapaan tai toimintaan. Muita tekijöitä, kuten muotoa, tuoksua tai väriä, tai muita asianomaisten osapuolten esittämiä ominaisuuksia ei pidetty asiaankuuluvina samankaltaisen tuotteen määritelmän kannalta. Mahdollisilla kokoeroilla ei ole vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmään etenkään siksi, että samaan tuotteeseen kuuluvien tuotelajien välillä ei voida tehdä selvää eroa niiden teknisten ja kemiallisten perusominaisuuksien, käyttötarkoituksen tai käyttäjien käsityksen osalta. |
| --- | --- |

(22)

Jotkin osapuolet vastustivat väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 kappaleessa esitettyjä päätelmiä, joiden mukaan samankaltaisen tuotteen määrittelemiseen käytetyt kriteerit perustuivat pääasiassa teknisiin ja kemiallisiin ominaisuuksiin sekä tuotteen loppukäyttötapaan tai toimintaan. Muita tekijöitä, kuten muotoa, tuoksua tai väriä, tai muita asianomaisten osapuolten esittämiä ominaisuuksia ei pidetty asiaankuuluvina samankaltaisen tuotteen määritelmän kannalta. Mahdollisilla kokoeroilla ei ole vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen ja samankaltaisen tuotteen määritelmään etenkään siksi, että samaan tuotteeseen kuuluvien tuotelajien välillä ei voida tehdä selvää eroa niiden teknisten ja kemiallisten perusominaisuuksien, käyttötarkoituksen tai käyttäjien käsityksen osalta.

| (23) | Tässä yhteydessä on korostettava, että osapuolet eivät kiistäneet sitä, että kaikilla kynttilälajeilla on samat kemialliset ja tekniset perusominaisuudet tai että kaikki kynttilätyypit on tehty samasta raaka-aineesta, pääasiassa vahasta, että samat tuottajat tuottavat niitä ja että vietäessä ne myydään samojen myyntikanavien kautta tai samanlaisille kuluttajille yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(23)

Tässä yhteydessä on korostettava, että osapuolet eivät kiistäneet sitä, että kaikilla kynttilälajeilla on samat kemialliset ja tekniset perusominaisuudet tai että kaikki kynttilätyypit on tehty samasta raaka-aineesta, pääasiassa vahasta, että samat tuottajat tuottavat niitä ja että vietäessä ne myydään samojen myyntikanavien kautta tai samanlaisille kuluttajille yhteisön markkinoilla.

| (24) | Asianomaisten osapuolten esittämissä keskeisissä väitteissä keskityttiin siihen, että Kiinassa tuotetut ja yhteisöön viedyt kynttilälajit eivät ole samankaltaisia kuin yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamat kynttilälajit. Kaikkia väitteitä tarkasteltiin huolellisesti, mutta niissä ei esitetty mitään olennaisia uusia seikkoja verrattuna alustavassa vaiheessa esitettyihin ja käsiteltyihin väitteisiin. |
| --- | --- |

(24)

Asianomaisten osapuolten esittämissä keskeisissä väitteissä keskityttiin siihen, että Kiinassa tuotetut ja yhteisöön viedyt kynttilälajit eivät ole samankaltaisia kuin yhteisön tuottajien yhteisössä valmistamat kynttilälajit. Kaikkia väitteitä tarkasteltiin huolellisesti, mutta niissä ei esitetty mitään olennaisia uusia seikkoja verrattuna alustavassa vaiheessa esitettyihin ja käsiteltyihin väitteisiin.

| (25) | Tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä 14 kappaleessa esitetty väite esitettiin myös samankaltaisen tuotteen osalta. Sen mukaan kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat tuottavat suureksi osaksi käsintehtyjä tai paljon työvoimaa vaativia erimuotoisia koristekynttilöitä, joita jalostetaan edelleen ja joita yhteisön tuottajat eivät tuota tai tuottavat vain vähäisiä määriä. Väitteen mukaan siis tämäntyyppiset kynttilät eivät ole samankaltaisia kuin yhteisön tuottajien tuottamat kynttilät. |
| --- | --- |

(25)

Tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmästä 14 kappaleessa esitetty väite esitettiin myös samankaltaisen tuotteen osalta. Sen mukaan kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat tuottavat suureksi osaksi käsintehtyjä tai paljon työvoimaa vaativia erimuotoisia koristekynttilöitä, joita jalostetaan edelleen ja joita yhteisön tuottajat eivät tuota tai tuottavat vain vähäisiä määriä. Väitteen mukaan siis tämäntyyppiset kynttilät eivät ole samankaltaisia kuin yhteisön tuottajien tuottamat kynttilät.

| (26) | Tutkimuksen mukaan väite ei pidä paikkaansa. Yhteisön tuotannonalan määritelmään kuuluvat tuottajat saattavat tuotannossaan keskittyä vakiokynttilöiden markkinasegmenttiin, mutta saatavilla olevien tietojen mukaan yhteisössä on paljon tuottajia, jotka tuottavat koristekynttilöitä, myös käsintehtyjä ja paljon työvoimaa vaativia, tietyissä jäsenvaltioissa, esimerkiksi Italiassa, Kreikassa, Puolassa, Ranskassa, Saksassa, Sloveniassa ja Virossa. |
| --- | --- |

(26)

Tutkimuksen mukaan väite ei pidä paikkaansa. Yhteisön tuotannonalan määritelmään kuuluvat tuottajat saattavat tuotannossaan keskittyä vakiokynttilöiden markkinasegmenttiin, mutta saatavilla olevien tietojen mukaan yhteisössä on paljon tuottajia, jotka tuottavat koristekynttilöitä, myös käsintehtyjä ja paljon työvoimaa vaativia, tietyissä jäsenvaltioissa, esimerkiksi Italiassa, Kreikassa, Puolassa, Ranskassa, Saksassa, Sloveniassa ja Virossa.

| (27) | Kun otetaan huomioon asianomaisten osapuolten esittämät väitteet ja toimittama näyttö sekä kaikki muu tutkimuksessa käytettävissä oleva tieto, voidaan katsoa, että tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuottajien kotimarkkinoillaan tuottamia ja myymiä kynttilöitä voidaan pitää samankaltaisina tuotteina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti; yhteisö toimi myös vertailumaana vahvistettaessa normaaliarvoa Kiinan osalta. Näillä tuotteilla on olennaisesti samat tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat tai samankaltaiset peruskäyttötarkoitukset. |
| --- | --- |

(27)

Kun otetaan huomioon asianomaisten osapuolten esittämät väitteet ja toimittama näyttö sekä kaikki muu tutkimuksessa käytettävissä oleva tieto, voidaan katsoa, että tarkasteltavana olevaa tuotetta sekä vientiä harjoittavien tuottajien ja yhteisön tuottajien kotimarkkinoillaan tuottamia ja myymiä kynttilöitä voidaan pitää samankaltaisina tuotteina perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti; yhteisö toimi myös vertailumaana vahvistettaessa normaaliarvoa Kiinan osalta. Näillä tuotteilla on olennaisesti samat tekniset ja kemialliset perusominaisuudet ja samat tai samankaltaiset peruskäyttötarkoitukset.

3.   OTANTA

3.1   Yhteisön tuottajien, tuojien ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien otanta

| (28) | Koska yhteisön tuottajien, tuojien ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien otannasta ei esitetty huomautuksia, jotka muuttaisivat alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 31–40 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(28)

Koska yhteisön tuottajien, tuojien ja kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien otannasta ei esitetty huomautuksia, jotka muuttaisivat alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 31–40 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

3.2   Yksilöllinen tarkastelu

| (29) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 41–43 kappaleessa todettiin, yhden vientiä harjoittavan tuottajan perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti esittämää pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voitu hyväksyä alustavassa vaiheessa, koska se olisi estänyt tutkimuksen loppuun saattamisen ajoissa. |
| --- | --- |

(29)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 41–43 kappaleessa todettiin, yhden vientiä harjoittavan tuottajan perusasetuksen 17 artiklan 3 kohdan mukaisesti esittämää pyyntöä yksilöllisestä tarkastelusta ei voitu hyväksyä alustavassa vaiheessa, koska se olisi estänyt tutkimuksen loppuun saattamisen ajoissa.

| (30) | Kun kuitenkin otetaan huomioon tapauksen olosuhteet, katsottiin että on hallinnollisesti mahdollista tutkia tätä ainoaa perusteltua pyyntöä väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. |
| --- | --- |

(30)

Kun kuitenkin otetaan huomioon tapauksen olosuhteet, katsottiin että on hallinnollisesti mahdollista tutkia tätä ainoaa perusteltua pyyntöä väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.

| (31) | Tämän vuoksi tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin Kiinassa:






  — | M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd, Taicang. |
| --- | --- | --- |

(31)

Tämän vuoksi tehtiin tarkastuskäynti seuraavan yrityksen toimitiloihin Kiinassa:

—

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd, Taicang.

Lisäksi tehtiin tarkastuskäyntejä siihen etuyhteydessä olevien seuraavien tuojien toimitiloihin yhteisössä:

| — | Müller Fabryka Świec SA, Grudziądz, Puola |
| --- | --- |

—

Müller Fabryka Świec SA, Grudziądz, Puola

| — | Gebr. Müller Kerzenfabrik AG, Straelen, Saksa. |
| --- | --- |

—

Gebr. Müller Kerzenfabrik AG, Straelen, Saksa.

4.   POLKUMYYNTI

4.1   Perusasetuksen 18 artiklan soveltaminen

| (32) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yritys, johon sovellettiin perusasetuksen 18 artiklaa, kiisti komission päätelmät. Se käytännössä toisti alustavassa vaiheessa esittämänsä väitteen toimittamatta mitään näyttöä, jonka perusteella alustavien päätelmien muuttaminen olisi ollut perusteltua. |
| --- | --- |

(32)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen yritys, johon sovellettiin perusasetuksen 18 artiklaa, kiisti komission päätelmät. Se käytännössä toisti alustavassa vaiheessa esittämänsä väitteen toimittamatta mitään näyttöä, jonka perusteella alustavien päätelmien muuttaminen olisi ollut perusteltua.

| (33) | Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44–47 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(33)

Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44–47 kappaleessa esitetyt päätelmät voidaan vahvistaa.

4.2   Markkinatalouskohtelu

| (34) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen viisi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, kiistivät alustavat päätelmät. |
| --- | --- |

(34)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen viisi kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, kiistivät alustavat päätelmät.

| (35) | Sen viejän tapauksessa, joka ei voinut osoittaa täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksia 1 ja 3, väitettiin, että mainitun säännöksen vaatimus 1 täyttyisi, koska valtiolta saatu rahoitusosuus esimerkiksi sitä varten, että pienet ja keskisuuret yritykset voivat rakentaa teknologiakeskuksen, olisi mahdollinen myös markkinatalousmaassa. Lisäksi väitettiin, että toisessa polkumyyntitapauksessa yrityksen saama tuki ei estänyt yritystä saamasta markkinatalouskohtelua. |
| --- | --- |

(35)

Sen viejän tapauksessa, joka ei voinut osoittaa täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksia 1 ja 3, väitettiin, että mainitun säännöksen vaatimus 1 täyttyisi, koska valtiolta saatu rahoitusosuus esimerkiksi sitä varten, että pienet ja keskisuuret yritykset voivat rakentaa teknologiakeskuksen, olisi mahdollinen myös markkinatalousmaassa. Lisäksi väitettiin, että toisessa polkumyyntitapauksessa yrityksen saama tuki ei estänyt yritystä saamasta markkinatalouskohtelua.

| (36) | Ensimmäisen väitteen osalta on todettava, että yhteisön toimielimet tekevät markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan perusteella eivätkä niinkään vertailemalla yleisesti Kiinassa toimivien yritysten ja markkinatalousmaissa toimivien yritysten markkinaolosuhteita. Tämän vuoksi väite oli hylättävä. Toisen väitteen osalta on korostettava, että jokainen polkumyyntitutkimus tehdään erikseen ja jokaista tutkimusta koskevat päätelmät tehdään kunkin tapauksen tilanteen ja olosuhteiden mukaisesti. Lisäksi tässä tapauksessa valtion tukien luonne ja tiheys sekä taloudelliset olosuhteet, joissa ne annettiin, osoittivat, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimusta 1 ei täytetty. Tämän vuoksi väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(36)

Ensimmäisen väitteen osalta on todettava, että yhteisön toimielimet tekevät markkinatalouskohtelua koskevan arvioinnin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan perusteella eivätkä niinkään vertailemalla yleisesti Kiinassa toimivien yritysten ja markkinatalousmaissa toimivien yritysten markkinaolosuhteita. Tämän vuoksi väite oli hylättävä. Toisen väitteen osalta on korostettava, että jokainen polkumyyntitutkimus tehdään erikseen ja jokaista tutkimusta koskevat päätelmät tehdään kunkin tapauksen tilanteen ja olosuhteiden mukaisesti. Lisäksi tässä tapauksessa valtion tukien luonne ja tiheys sekä taloudelliset olosuhteet, joissa ne annettiin, osoittivat, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimusta 1 ei täytetty. Tämän vuoksi väite oli hylättävä.

| (37) | Sama viejä väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksen 3 osalta kaikki toimitetut asiaa koskevat asiakirjat olisivat osoittaneet, että maankäyttöoikeuksista maksettuun hintaan päädyttiin paikallisviranomaisten kanssa käytyjen riippumattomien neuvottelujen perusteella, minkä vuoksi hinta perustuu markkina-arvoihin. |
| --- | --- |

(37)

Sama viejä väitti, että perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksen 3 osalta kaikki toimitetut asiaa koskevat asiakirjat olisivat osoittaneet, että maankäyttöoikeuksista maksettuun hintaan päädyttiin paikallisviranomaisten kanssa käytyjen riippumattomien neuvottelujen perusteella, minkä vuoksi hinta perustuu markkina-arvoihin.

| (38) | On huomattava, että kyseiset asiakirjat, joihin maankäyttöoikeuksien ostohinta perustui, olivat vuodelta 1997 ja niissä annettiin tälle viejälle mahdollisuus hankkia nämä oikeudet määrittelemättömäksi ajaksi kyseisenä päivänä vahvistetulla hinnalla. Koska hinnan nousua vuoden 1997 ja varsinaisen maankäyttöoikeuksien siirron päivämäärän välillä ei ollut otettu huomioon eikä saatavilla ollut mitään maan arvon määrittämiseen tai arviointiin liittyvää raporttia, viejä ei voinut selittää, millä perusteella maankäyttöoikeuksien siirtohinta määräytyi. |
| --- | --- |

(38)

On huomattava, että kyseiset asiakirjat, joihin maankäyttöoikeuksien ostohinta perustui, olivat vuodelta 1997 ja niissä annettiin tälle viejälle mahdollisuus hankkia nämä oikeudet määrittelemättömäksi ajaksi kyseisenä päivänä vahvistetulla hinnalla. Koska hinnan nousua vuoden 1997 ja varsinaisen maankäyttöoikeuksien siirron päivämäärän välillä ei ollut otettu huomioon eikä saatavilla ollut mitään maan arvon määrittämiseen tai arviointiin liittyvää raporttia, viejä ei voinut selittää, millä perusteella maankäyttöoikeuksien siirtohinta määräytyi.

| (39) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että viejä ei täytä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksia 1 eikä 3, minkä vuoksi alustavassa vaiheessa tehdyt päätelmät on vahvistettava. |
| --- | --- |

(39)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että viejä ei täytä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksia 1 eikä 3, minkä vuoksi alustavassa vaiheessa tehdyt päätelmät on vahvistettava.

| (40) | Yksi viejä, joka ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimusta 2, väitti täyttävänsä vaatimuksen, koska kahdelle johtajistoon kuuluvalle henkilölle annettua rahoitustukea ei pitäisi pitää lainana, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53 kappaleessa vahvistettiin. Rahoitustukea olisi pidettävä pikemminkin vararahastona. |
| --- | --- |

(40)

Yksi viejä, joka ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimusta 2, väitti täyttävänsä vaatimuksen, koska kahdelle johtajistoon kuuluvalle henkilölle annettua rahoitustukea ei pitäisi pitää lainana, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 53 kappaleessa vahvistettiin. Rahoitustukea olisi pidettävä pikemminkin vararahastona.

| (41) | Vararahasto on taseessa oleva tietyntyyppinen tili, joka on varattu pitkän aikavälin investointihankkeisiin tai muihin suuriin ja ennakoituihin menoihin tulevaisuudessa. Kun varat on kirjattu taseeseen, ne voidaan käyttää vain niihin investointihankkeisiin, joihin ne alun perin tarkoitettiin, pois lukien odottamattomat olosuhteet. |
| --- | --- |

(41)

Vararahasto on taseessa oleva tietyntyyppinen tili, joka on varattu pitkän aikavälin investointihankkeisiin tai muihin suuriin ja ennakoituihin menoihin tulevaisuudessa. Kun varat on kirjattu taseeseen, ne voidaan käyttää vain niihin investointihankkeisiin, joihin ne alun perin tarkoitettiin, pois lukien odottamattomat olosuhteet.

| (42) | Johtokunnan kokouspöytäkirjoista käy selvästi ilmi, että kyseessä ei ollut tällainen tarkoitus. Ne on lisäksi kirjattu tasetilille kohtaan ”muut saatavat”, jota käytetään yleensä lyhytaikaisiin omistajien ja työntekijöiden lainoihin ja ennakkoihin. |
| --- | --- |

(42)

Johtokunnan kokouspöytäkirjoista käy selvästi ilmi, että kyseessä ei ollut tällainen tarkoitus. Ne on lisäksi kirjattu tasetilille kohtaan ”muut saatavat”, jota käytetään yleensä lyhytaikaisiin omistajien ja työntekijöiden lainoihin ja ennakkoihin.

| (43) | Sen vuoksi voidaan päätellä, että kahdelle yksityishenkilölle maksettuja varoja ei ollut tarkoitettu pääomarahastoksi, vaan kyseessä oli rahan tarjoaminen ilman kunnollista oikeusperustaa ja sopimusta, jossa olisi määritelty takaisinmaksupäivät tai syntyneet korot. Tällaista liiketapahtumaa ei missään tapauksessa voida pitää kansainvälisessä kirjanpitostandardissa IAS 32:ssa tarkoitettuna rahoitusvälineenä. Näistä liiketapahtumista ei myöskään ilmoitettu IAS 24:n mukaisesti, koska yrityksen tilinpäätöksessä ei ilmoitettu i) liiketapahtumien summaa, ii) niiden ehtoja, myöskään sitä, onko niistä annettu vakuus, ja iii) maksuksi suoritettavan vastikkeen luonnetta ja tietoja annetuista tai saaduista takuista. |
| --- | --- |

(43)

Sen vuoksi voidaan päätellä, että kahdelle yksityishenkilölle maksettuja varoja ei ollut tarkoitettu pääomarahastoksi, vaan kyseessä oli rahan tarjoaminen ilman kunnollista oikeusperustaa ja sopimusta, jossa olisi määritelty takaisinmaksupäivät tai syntyneet korot. Tällaista liiketapahtumaa ei missään tapauksessa voida pitää kansainvälisessä kirjanpitostandardissa IAS 32:ssa tarkoitettuna rahoitusvälineenä. Näistä liiketapahtumista ei myöskään ilmoitettu IAS 24:n mukaisesti, koska yrityksen tilinpäätöksessä ei ilmoitettu i) liiketapahtumien summaa, ii) niiden ehtoja, myöskään sitä, onko niistä annettu vakuus, ja iii) maksuksi suoritettavan vastikkeen luonnetta ja tietoja annetuista tai saaduista takuista.

| (44) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, että viejä ei täytä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimusta 2, minkä vuoksi alustavassa vaiheessa tehdyt päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(44)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, että viejä ei täytä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimusta 2, minkä vuoksi alustavassa vaiheessa tehdyt päätelmät voidaan vahvistaa.

| (45) | Toinen viejä, joka ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimusta 2, ei kiistänyt sitä tosiseikkaa, että sen kirjanpidossa oli virheitä, mutta piti joitakin niistä vähäpätöisinä ja joitakin aiempina vuosina tapahtuneita puolestaan sellaisina, ettei niillä ollut vaikutusta yrityksen kirjanpidon selkeyteen. |
| --- | --- |

(45)

Toinen viejä, joka ei täyttänyt perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimusta 2, ei kiistänyt sitä tosiseikkaa, että sen kirjanpidossa oli virheitä, mutta piti joitakin niistä vähäpätöisinä ja joitakin aiempina vuosina tapahtuneita puolestaan sellaisina, ettei niillä ollut vaikutusta yrityksen kirjanpidon selkeyteen.

| (46) | On huomattava, että virheet havaittiin satunnaisesti valituista kirjanpitoasiakirjoista, eivätkä tilintarkastajat olleet maininneet niitä tilintarkastusraportissa, mikä herättää suuria epäilyksiä siitä, onko koko kirjanpito tarkastettu IAS:n mukaisesti. Edeltävien vuosien kiinteää omaisuutta koskeva virheellinen kirjaus vääristää edelleen yrityksen kustannusrakennetta, eikä sen voida katsoa olevan IAS 1:n ja 38:n mukainen. |
| --- | --- |

(46)

On huomattava, että virheet havaittiin satunnaisesti valituista kirjanpitoasiakirjoista, eivätkä tilintarkastajat olleet maininneet niitä tilintarkastusraportissa, mikä herättää suuria epäilyksiä siitä, onko koko kirjanpito tarkastettu IAS:n mukaisesti. Edeltävien vuosien kiinteää omaisuutta koskeva virheellinen kirjaus vääristää edelleen yrityksen kustannusrakennetta, eikä sen voida katsoa olevan IAS 1:n ja 38:n mukainen.

| (47) | Sen vuoksi alustavassa vaiheessa tehty päätelmä, jonka mukaan tämä vientiä harjoittava tuottaja ei täytä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan vaatimusta 2, voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(47)

Sen vuoksi alustavassa vaiheessa tehty päätelmä, jonka mukaan tämä vientiä harjoittava tuottaja ei täytä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan vaatimusta 2, voidaan vahvistaa.

| (48) | Yhteistyössä toiminut viejä, jonka markkinatalouskohtelua koskeva hakemus hylättiin, koska se ei osoittanut täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimusta 1, toimitti Kiinan paikallisviranomaisten myöntämän kirjallisen vahvistuksen, joka viejän mukaan todisti, että yritykseen ei sovellettu mitään rajoituksia sen osto- ja myyntitoiminnan osalta. |
| --- | --- |

(48)

Yhteistyössä toiminut viejä, jonka markkinatalouskohtelua koskeva hakemus hylättiin, koska se ei osoittanut täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimusta 1, toimitti Kiinan paikallisviranomaisten myöntämän kirjallisen vahvistuksen, joka viejän mukaan todisti, että yritykseen ei sovellettu mitään rajoituksia sen osto- ja myyntitoiminnan osalta.

| (49) | Koska toimitettu vahvistus on ristiriidassa kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan yhtiöjärjestyksen kanssa eikä toimitettua todistetta voitu enää tarkistaa, markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö oli hylättävä myös lopullisessa vaiheessa. |
| --- | --- |

(49)

Koska toimitettu vahvistus on ristiriidassa kyseisen vientiä harjoittavan tuottajan yhtiöjärjestyksen kanssa eikä toimitettua todistetta voitu enää tarkistaa, markkinatalouskohtelua koskeva pyyntö oli hylättävä myös lopullisessa vaiheessa.

| (50) | Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, jonka ei katsottu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksia 1–3, väitti mainitun säännöksen vaatimuksen 1 osalta, että yritys ei käytännössä noudattanut yhtiöjärjestyksessään olevia osto- ja myyntirajoituksia. Se ei kiistänyt mainitun säännöksen vaatimusta 2 koskevia päätelmiä mutta väitti, että yrityksen kirjanpitovirheet johtuivat kirjanpitäjien virheellisistä käytännöistä ja/tai paikallisten veroviranomaisten ohjeista. Mainitun säännöksen vaatimuksesta 3 yritys toimitti joitakin selityksiä, jotka koskivat valtiolta saatua alennusta, jota pidettiin maankäyttöoikeuksien epäasianmukaisena arvottamisena, mutta se ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että se täytti alennuksen ehdot. |
| --- | --- |

(50)

Yhteistyössä toiminut vientiä harjoittava tuottaja, jonka ei katsottu täyttävän perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksia 1–3, väitti mainitun säännöksen vaatimuksen 1 osalta, että yritys ei käytännössä noudattanut yhtiöjärjestyksessään olevia osto- ja myyntirajoituksia. Se ei kiistänyt mainitun säännöksen vaatimusta 2 koskevia päätelmiä mutta väitti, että yrityksen kirjanpitovirheet johtuivat kirjanpitäjien virheellisistä käytännöistä ja/tai paikallisten veroviranomaisten ohjeista. Mainitun säännöksen vaatimuksesta 3 yritys toimitti joitakin selityksiä, jotka koskivat valtiolta saatua alennusta, jota pidettiin maankäyttöoikeuksien epäasianmukaisena arvottamisena, mutta se ei toimittanut mitään näyttöä siitä, että se täytti alennuksen ehdot.

| (51) | Kiinan yhtiölaissa säädetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksen 1 osalta, että yrityksen yhtiöjärjestys sitoo yritystä, osakkeenomistajia, johtajia, esimiehiä ja ylempiä johtohenkilöitä, minkä vuoksi yrityksen huomautuksia ei otettu huomioon. Lisäksi yrityksen huomautukset eivät mainitun säännöksen vaatimusten 2 ja 3 osalta olleet sellaisia, että niiden vuoksi olisi perusteltua muuttaa asiaan liittyviä alustavia päätelmiä. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 kappaleessa esitetyt päätelmät. |
| --- | --- |

(51)

Kiinan yhtiölaissa säädetään perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan vaatimuksen 1 osalta, että yrityksen yhtiöjärjestys sitoo yritystä, osakkeenomistajia, johtajia, esimiehiä ja ylempiä johtohenkilöitä, minkä vuoksi yrityksen huomautuksia ei otettu huomioon. Lisäksi yrityksen huomautukset eivät mainitun säännöksen vaatimusten 2 ja 3 osalta olleet sellaisia, että niiden vuoksi olisi perusteltua muuttaa asiaan liittyviä alustavia päätelmiä. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 kappaleessa esitetyt päätelmät.

| (52) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 kappaleen osalta todetaan, että markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut tiedot eivät ole peruste muuttaa päätelmiä niiden yritysten osalta, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu. |
| --- | --- |

(52)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 57 kappaleen osalta todetaan, että markkinatalouskohtelua koskevien päätelmien ilmoittamisen jälkeen saadut tiedot eivät ole peruste muuttaa päätelmiä niiden yritysten osalta, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu.

| (53) | Yritys, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, osoitti täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaiset vaatimukset, joten sille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu. |
| --- | --- |

(53)

Yritys, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu, osoitti täyttävänsä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdan mukaiset vaatimukset, joten sille voitiin myöntää markkinatalouskohtelu.

4.3   Yksilöllinen kohtelu

| (54) | Yksi asianomaisista osapuolista väitti, että kilpailunvastaiset käytännöt ja valtion puuttuminen toimintaan rohkaisevat kiertämään toimenpiteitä ja että sen vuoksi yhdellekään kiinalaiselle tuottajalle ei pitäisi myöntää yksilöllistä kohtelua. |
| --- | --- |

(54)

Yksi asianomaisista osapuolista väitti, että kilpailunvastaiset käytännöt ja valtion puuttuminen toimintaan rohkaisevat kiertämään toimenpiteitä ja että sen vuoksi yhdellekään kiinalaiselle tuottajalle ei pitäisi myöntää yksilöllistä kohtelua.

| (55) | Kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi. Tullien väliset merkittävät erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityissäännöksiä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen (ks. 149 ja 150 kappale). |
| --- | --- |

(55)

Kyseinen osapuoli ei toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi. Tullien väliset merkittävät erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityissäännöksiä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen (ks. 149 ja 150 kappale).

| (56) | Koska yksilöllistä kohtelua koskevia muita huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 58–60 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(56)

Koska yksilöllistä kohtelua koskevia muita huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 58–60 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

4.4   Normaaliarvo

4.4.1   Yhteistyöhön osallistuneet viejät, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu

| (57) | Sen kiinalaisen yrityksen osalta, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu ja myöhemmin markkinatalouskohtelu, jäljempänä ”yksilöllisesti tarkasteltu yritys”, vahvistettiin, että sillä ei ollut myyntiä kotimarkkinoilla. Sen vuoksi yritykselle määritettiin laskennallinen normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti soveltamalla samaa menetelmää kuin yhteistyössä toimineisiin viejiin, joilla ei ollut edustavaa kotimarkkinamyyntiä, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67–69 kappaleessa kuvataan. |
| --- | --- |

(57)

Sen kiinalaisen yrityksen osalta, jolle myönnettiin yksilöllinen tarkastelu ja myöhemmin markkinatalouskohtelu, jäljempänä ”yksilöllisesti tarkasteltu yritys”, vahvistettiin, että sillä ei ollut myyntiä kotimarkkinoilla. Sen vuoksi yritykselle määritettiin laskennallinen normaaliarvo perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti soveltamalla samaa menetelmää kuin yhteistyössä toimineisiin viejiin, joilla ei ollut edustavaa kotimarkkinamyyntiä, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 67–69 kappaleessa kuvataan.

| (58) | Koska muita huomautuksia ei tehty normaaliarvosta, joka oli määritetty markkinatalouskohtelun saaneille viejille, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 61–69 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(58)

Koska muita huomautuksia ei tehty normaaliarvosta, joka oli määritetty markkinatalouskohtelun saaneille viejille, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 61–69 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

4.4.2   Vientiä harjoittavat tuottajat, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua, ja vertailumaa

| (59) | Jotkin osapuolet vastustivat yhteisön tuotannonalan valintaa vertailumaaksi pääasiassa siksi, että työmarkkinoilla ja näin ollen työvoimakustannuksissa on eroavaisuuksia. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70–76 kappaleessa selitettiin, tutkimuksessa pyrittiin kaikin keinoin löytämään vertailumaa, joka olisi suostunut tekemään yhteistyötä. Koska yhteistyöhalukkuutta ei löytynyt, katsottiin, että yhteisön tuotannonalalta saatavia tietoja voitaisiin käyttää markkinatalousmaan normaaliarvon määrittämiseksi. Työmarkkinoiden eroja koskevat väitteet eivät ole relevantteja, kun tarkastellaan vertailumaan tietoja. Osapuolten esittämät väitteet ja huomautukset toimitettiin ilman mitään perusteita tai konkreettisia vaihtoehtoisia ehdotuksia vertailumaan valinnasta. Tämän vuoksi huomautukset oli jätettävä huomiotta ja väliaikaiset päätelmät voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(59)

Jotkin osapuolet vastustivat yhteisön tuotannonalan valintaa vertailumaaksi pääasiassa siksi, että työmarkkinoilla ja näin ollen työvoimakustannuksissa on eroavaisuuksia. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70–76 kappaleessa selitettiin, tutkimuksessa pyrittiin kaikin keinoin löytämään vertailumaa, joka olisi suostunut tekemään yhteistyötä. Koska yhteistyöhalukkuutta ei löytynyt, katsottiin, että yhteisön tuotannonalalta saatavia tietoja voitaisiin käyttää markkinatalousmaan normaaliarvon määrittämiseksi. Työmarkkinoiden eroja koskevat väitteet eivät ole relevantteja, kun tarkastellaan vertailumaan tietoja. Osapuolten esittämät väitteet ja huomautukset toimitettiin ilman mitään perusteita tai konkreettisia vaihtoehtoisia ehdotuksia vertailumaan valinnasta. Tämän vuoksi huomautukset oli jätettävä huomiotta ja väliaikaiset päätelmät voidaan vahvistaa.

| (60) | Koska muita vertailumaata koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70–76 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(60)

Koska muita vertailumaata koskevia huomautuksia ei tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 70–76 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

4.5   Vientihinta

| (61) | Koska yksilöllisesti tarkastellun yrityksen vientimyynti yhteisöön tapahtui yhteisössä sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä, vientimyynnin hinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta yhteisössä veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella. |
| --- | --- |

(61)

Koska yksilöllisesti tarkastellun yrityksen vientimyynti yhteisöön tapahtui yhteisössä sijaitsevien etuyhteydessä olevien yritysten välityksellä, vientimyynnin hinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti ensimmäiseltä riippumattomalta asiakkaalta yhteisössä veloitettujen jälleenmyyntihintojen perusteella.

| (62) | Koska vientihinnasta ei tehty huomautuksia, jotka muuttaisivat alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77 ja 78 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(62)

Koska vientihinnasta ei tehty huomautuksia, jotka muuttaisivat alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 77 ja 78 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

4.6   Vertailu

| (63) | Yksilöllisesti tarkastellun yrityksen osalta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81–83 kappaleessa kuvatut oikaisut tehtiin siksi, että voitiin varmistaa normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolinen vertailu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(63)

Yksilöllisesti tarkastellun yrityksen osalta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81–83 kappaleessa kuvatut oikaisut tehtiin siksi, että voitiin varmistaa normaaliarvon ja vientihinnan tasapuolinen vertailu perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

| (64) | Yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi vientihinnan oikaisua valuutan muuntamisen vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti. Se määritti oikaisun määräksi nettovaihtotappiot (vaihtokurssien voittojen ja tappioiden erotus), jotka olivat syntyneet tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnistä yhteisöön. Koska viejä ei pystynyt osoittamaan, että vaihtokursseissa oli pitkän aikavälin muutoksia tutkimusajanjaksolla, väite oli hylättävä. |
| --- | --- |

(64)

Yksi vientiä harjoittava tuottaja pyysi vientihinnan oikaisua valuutan muuntamisen vuoksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti. Se määritti oikaisun määräksi nettovaihtotappiot (vaihtokurssien voittojen ja tappioiden erotus), jotka olivat syntyneet tutkimusajanjaksolla tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnistä yhteisöön. Koska viejä ei pystynyt osoittamaan, että vaihtokursseissa oli pitkän aikavälin muutoksia tutkimusajanjaksolla, väite oli hylättävä.

| (65) | Koska vertailusta ei tehty muita huomautuksia, jotka muuttaisivat alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79–83 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(65)

Koska vertailusta ei tehty muita huomautuksia, jotka muuttaisivat alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 79–83 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

4.7   Polkumyyntimarginaalit

| (66) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen jotkin vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, väittivät, että perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaan niiden koko vientitoiminta olisi pitänyt ottaa huomioon polkumyyntimarginaalin määrittämisessä. |
| --- | --- |

(66)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen jotkin vientiä harjoittavat tuottajat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, väittivät, että perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaan niiden koko vientitoiminta olisi pitänyt ottaa huomioon polkumyyntimarginaalin määrittämisessä.

| (67) | Ottaen huomioon nämä huomautukset ja jotta voitiin varmistaa normaaliarvojen vahvistaminen suurimmalle osalle Kiinasta viedyistä tuotelajeista, varsinkin siksi, että käytettiin vertailumaan tietoja, pidettiin asianmukaisena oikaista kriteereitä, joita käytettiin erilaisten tuotelajien tunnistamiseen. Näin ollen polkumyyntilaskelmia tarkistettiin oikaistujen kriteereiden perusteella. |
| --- | --- |

(67)

Ottaen huomioon nämä huomautukset ja jotta voitiin varmistaa normaaliarvojen vahvistaminen suurimmalle osalle Kiinasta viedyistä tuotelajeista, varsinkin siksi, että käytettiin vertailumaan tietoja, pidettiin asianmukaisena oikaista kriteereitä, joita käytettiin erilaisten tuotelajien tunnistamiseen. Näin ollen polkumyyntilaskelmia tarkistettiin oikaistujen kriteereiden perusteella.

| (68) | Yhdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti fyysisiin ominaisuuksiin liittyvä lisäoikaisu, joka perustui raaka-aineiden eron markkina-arvoon. |
| --- | --- |

(68)

Yhdelle vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti fyysisiin ominaisuuksiin liittyvä lisäoikaisu, joka perustui raaka-aineiden eron markkina-arvoon.

| (69) | Niiden yritysten osalta, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(69)

Niiden yritysten osalta, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, painotettua keskimääräistä normaaliarvoa verrattiin tarkasteltavana olevan tuotteen vastaavan tuotelajin painotettuun keskimääräiseen vientihintaan perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti.

| (70) | Tämän perusteella lopulliset polkumyyntimarginaalit (ilmaistuina prosentteina kulut, vakuutus ja rahti maksettuina (CIF) -hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana) ovat seuraavat:






  Yritys | Lopullinen polkumyyntimarginaali |
| --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd | 47,7 % |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd | 13,8 % |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd | 48,4 % |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd | 0 % |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd | 0 % |
| Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd | 14,0 % |
| Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd | 0 % |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd | 18,8 % |
| Yhteistyössä toimineet otokseen kuulumattomat yritykset | 31,8 % |

(70)

Tämän perusteella lopulliset polkumyyntimarginaalit (ilmaistuina prosentteina kulut, vakuutus ja rahti maksettuina (CIF) -hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana) ovat seuraavat:

Yritys

Lopullinen polkumyyntimarginaali

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd

47,7 %

Dalian Bright Wax Co., Ltd

13,8 %

Dalian Talent Gift Co., Ltd

48,4 %

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd

0 %

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd

0 %

Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd

14,0 %

Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd

0 %

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd

18,8 %

Yhteistyössä toimineet otokseen kuulumattomat yritykset

31,8 %

| (71) | Kun otetaan huomioon otokseen valittujen yritysten polkumyyntimarginaalien muutokset, yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten viejien painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit laskettiin uudelleen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86 kappaleessa esitetyn menetelmän mukaisesti, ja kuten edellä näkyy, se vahvistettiin 31,8 prosenttiin cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(71)

Kun otetaan huomioon otokseen valittujen yritysten polkumyyntimarginaalien muutokset, yhteistyössä toimineiden mutta otoksen ulkopuolisten viejien painotetut keskimääräiset polkumyyntimarginaalit laskettiin uudelleen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86 kappaleessa esitetyn menetelmän mukaisesti, ja kuten edellä näkyy, se vahvistettiin 31,8 prosenttiin cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.

| (72) | Maanlaajuisen polkumyyntimarginaalin määrittämisen perusta esitettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 87 ja 88 kappaleessa, jonka mukaan – ottaen huomioon 67 kappaleessa tarkoitetut tarkistetut laskelmat – marginaali laski 66,1 prosentista 62,9 prosenttiin. |
| --- | --- |

(72)

Maanlaajuisen polkumyyntimarginaalin määrittämisen perusta esitettiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 87 ja 88 kappaleessa, jonka mukaan – ottaen huomioon 67 kappaleessa tarkoitetut tarkistetut laskelmat – marginaali laski 66,1 prosentista 62,9 prosenttiin.

| (73) | Yksi osapuoli kyseenalaisti oikeusperustan, jonka mukaan yhteistyöstä kieltäytyneille viejille määritettiin korkeampi polkumyyntimarginaali kuin yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille vientiä harjoittaville tuottajille. Selvyyden vuoksi voidaan todeta, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 87 kappaleessa kuvattua menetelmää, joka perustuu käytettävissä olleisiin tietoihin, sovellettiin perusasetuksen 18 artiklan säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

(73)

Yksi osapuoli kyseenalaisti oikeusperustan, jonka mukaan yhteistyöstä kieltäytyneille viejille määritettiin korkeampi polkumyyntimarginaali kuin yhteistyössä toimineille mutta otoksen ulkopuolisille vientiä harjoittaville tuottajille. Selvyyden vuoksi voidaan todeta, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 87 kappaleessa kuvattua menetelmää, joka perustuu käytettävissä olleisiin tietoihin, sovellettiin perusasetuksen 18 artiklan säännösten mukaisesti.

| (74) | Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi lopulliseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 62,9 prosenttia cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana. |
| --- | --- |

(74)

Edellä esitetyn perusteella koko maata koskevaksi lopulliseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 62,9 prosenttia cif-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.

5.   VAHINKO

5.1   Yhteisön tuotanto

| (75) | Koska huomautuksia yhteisön tuotannosta ei esitetty eikä uusia päätelmiä tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90 ja 91 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(75)

Koska huomautuksia yhteisön tuotannosta ei esitetty eikä uusia päätelmiä tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 90 ja 91 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

5.2   Yhteisön tuotannonalan määritelmä

| (76) | Koska yhteisön tuotannonalan määritelmästä ei esitetty sellaisia huomautuksia, jotka olisivat muuttaneet alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 92 kappaleessa esitetty määritelmä vahvistetaan. |
| --- | --- |

(76)

Koska yhteisön tuotannonalan määritelmästä ei esitetty sellaisia huomautuksia, jotka olisivat muuttaneet alustavia päätelmiä, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 92 kappaleessa esitetty määritelmä vahvistetaan.

5.3   Yhteisön kulutus

Taulukko

| Yhteisön kulutus | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimus ajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnia | 511 103 | 545 757 | 519 801 | 577 332 |
| Indeksi | 100 | 107 | 102 | 113 |
| Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset. |

Yhteisön kulutus

2004

2005

2006

Tutkimus ajanjakso

Tonnia

511 103

545 757

519 801

577 332

Indeksi

100

107

102

113

Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.

| (77) | Koska yhteisön kulutusta koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93 ja 94 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(77)

Koska yhteisön kulutusta koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 93 ja 94 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

5.4   Tuonti Kiinasta yhteisöön

5.4.1   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä, hinta ja markkinaosuus

| (78) | Seuraavassa taulukossa esitetään kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisön markkinoille tuoma kokonaismäärä tarkastelujaksolla.

  Taulukko










  Kokonaistuonti Kiinasta | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimus ajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti (tonnia) | 147 530 | 177 662 | 168 986 | 199 112 |
| Indeksi | 100 | 120 | 115 | 135 |
| Hinnat (euroa/tonni) | 1 486 | 1 518 | 1 678 | 1 599 |
| Indeksi | 100 | 102 | 113 | 108 |
| Markkinaosuus | 28,9 % | 32,6 % | 32,5 % | 34,5 % |
| Indeksi | 100 | 113 | 112 | 119 |
| Lähde: Eurostat. |

(78)

Seuraavassa taulukossa esitetään kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisön markkinoille tuoma kokonaismäärä tarkastelujaksolla.

Taulukko

Kokonaistuonti Kiinasta

2004

2005

2006

Tutkimus ajanjakso

Tuonti (tonnia)

147 530

177 662

168 986

199 112

Indeksi

100

120

115

135

Hinnat (euroa/tonni)

1 486

1 518

1 678

1 599

Indeksi

100

102

113

108

Markkinaosuus

28,9 %

32,6 %

32,5 %

34,5 %

Indeksi

100

113

112

119

Lähde: Eurostat.

| (79) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97 kappaleessa todettiin, käyttäessään otantaa polkumyynnin määrittämiseksi komission käytäntönä on tutkia, onko positiivista näyttöä, joka osoittaisi, myivätkö kaikki otoksen ulkopuoliset yritykset tuotteitaan polkumyynnillä yhteisön markkinoilla tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(79)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97 kappaleessa todettiin, käyttäessään otantaa polkumyynnin määrittämiseksi komission käytäntönä on tutkia, onko positiivista näyttöä, joka osoittaisi, myivätkö kaikki otoksen ulkopuoliset yritykset tuotteitaan polkumyynnillä yhteisön markkinoilla tutkimusajanjakson aikana.

| (80) | Kun otetaan huomioon polkumyyntiä koskevat lopulliset päätelmät ja se, että kaksi yritystä ei tuonutkaan tuotteitaan polkumyynnillä yhteisön markkinoille, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kokonaismäärää ja hintaa oli tarkasteltava uudelleen. Tätä varten tutkittiin uudelleen yhteistyöhön osallistuneiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamat vientihinnat ja yhteistyöstä kieltäytyneiden viejien vientihinnat Eurostatin tietojen, otokseen kuuluvien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastausten ja kaikkien kiinalaisten yhteistyöhön osallistuneiden yritysten toimittamien otoskyselylomakkeiden perusteella. |
| --- | --- |

(80)

Kun otetaan huomioon polkumyyntiä koskevat lopulliset päätelmät ja se, että kaksi yritystä ei tuonutkaan tuotteitaan polkumyynnillä yhteisön markkinoille, polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin kokonaismäärää ja hintaa oli tarkasteltava uudelleen. Tätä varten tutkittiin uudelleen yhteistyöhön osallistuneiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien veloittamat vientihinnat ja yhteistyöstä kieltäytyneiden viejien vientihinnat Eurostatin tietojen, otokseen kuuluvien kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kyselyvastausten ja kaikkien kiinalaisten yhteistyöhön osallistuneiden yritysten toimittamien otoskyselylomakkeiden perusteella.

| (81) | Noudattaen samoja menetelmiä kuin alustavassa vaiheessa, myös nyt katsottiin, että lisäämällä otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien perusteella määritetty keskimääräinen polkumyyntimarginaali keskimääräisiin vientihintoihin, jotka vahvistettiin niille otokseen kuuluville vientiä harjoittaville tuottajille, joiden todettiin harjoittavan polkumyyntiä, saataisiin muutoin kuin polkumyynnillä tapahtuvan viennin hinnat. Otokseen kuulumattomille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettuja vientihintoja verrattiin tämän jälkeen ilman polkumyyntiä tapahtuvan viennin hintoihin. |
| --- | --- |

(81)

Noudattaen samoja menetelmiä kuin alustavassa vaiheessa, myös nyt katsottiin, että lisäämällä otokseen kuuluvien vientiä harjoittavien tuottajien perusteella määritetty keskimääräinen polkumyyntimarginaali keskimääräisiin vientihintoihin, jotka vahvistettiin niille otokseen kuuluville vientiä harjoittaville tuottajille, joiden todettiin harjoittavan polkumyyntiä, saataisiin muutoin kuin polkumyynnillä tapahtuvan viennin hinnat. Otokseen kuulumattomille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettuja vientihintoja verrattiin tämän jälkeen ilman polkumyyntiä tapahtuvan viennin hintoihin.

| (82) | Hintavertailu osoitti, että sekä i) yhteistyöhön osallistuneiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien että ii) yhteistyöstä kieltäytyneiden viejien keskimääräiset vientihinnat olivat kaikissa tapauksissa alle ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin keskimääräisten hintojen, jotka vahvistettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Tämä oli riittävä osoitus siitä, että tuontia kaikista – sekä yhteistyössä toimineista että yhteistyöstä kieltäytyneistä – yrityksistä, jotka eivät kuuluneet otokseen, voitiin pitää polkumyynnillä tapahtuneena. |
| --- | --- |

(82)

Hintavertailu osoitti, että sekä i) yhteistyöhön osallistuneiden mutta otoksen ulkopuolisten vientiä harjoittavien tuottajien että ii) yhteistyöstä kieltäytyneiden viejien keskimääräiset vientihinnat olivat kaikissa tapauksissa alle ilman polkumyyntiä tapahtuneen tuonnin keskimääräisten hintojen, jotka vahvistettiin otokseen valituille vientiä harjoittaville tuottajille. Tämä oli riittävä osoitus siitä, että tuontia kaikista – sekä yhteistyössä toimineista että yhteistyöstä kieltäytyneistä – yrityksistä, jotka eivät kuuluneet otokseen, voitiin pitää polkumyynnillä tapahtuneena.

| (83) | Kuten 80 kappaleessa todetaan, kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joista kaksi kuului otokseen ja yhdelle oli myönnetty yksilöllinen tarkastelu, siis havaittiin, että ne eivät myyneet tuotteitaan polkumyynnillä yhteisön markkinoilla. Tämän vuoksi niiden vienti jätettiin pois analyysistä, jossa käsitellään polkumyyntituonnin kehitystä yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(83)

Kuten 80 kappaleessa todetaan, kolmen kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joista kaksi kuului otokseen ja yhdelle oli myönnetty yksilöllinen tarkastelu, siis havaittiin, että ne eivät myyneet tuotteitaan polkumyynnillä yhteisön markkinoilla. Tämän vuoksi niiden vienti jätettiin pois analyysistä, jossa käsitellään polkumyyntituonnin kehitystä yhteisön markkinoilla.

| (84) | Seuraavassa taulukossa esitetään Kiinasta peräisin olevien kynttilöiden kokonaistuonti, jonka havaittiin tai katsottiin tulleen yhteisön markkinoille polkumyynnillä tarkastelujaksolla.

  Taulukko










  Polkumyynnillä tapahtunut tuonti Kiinasta | 2004 | 2005 | 2006 | Tutkimus ajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuonti (tonnia) | 137 754 | 159 979 | 152 803 | 181 043 |
| Indeksi | 100 | 116 | 111 | 131 |
| Hinnat (euroa/tonni) | 1 420 | 1 470 | 1 610 | 1 560 |
| Indeksi | 100 | 104 | 113 | 110 |
| Markkinaosuus | 27,0 % | 29,3 % | 29,4 % | 31,4 % |
| Indeksi | 100 | 109 | 109 | 116 |
| Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset. |

(84)

Seuraavassa taulukossa esitetään Kiinasta peräisin olevien kynttilöiden kokonaistuonti, jonka havaittiin tai katsottiin tulleen yhteisön markkinoille polkumyynnillä tarkastelujaksolla.

Taulukko

Polkumyynnillä tapahtunut tuonti Kiinasta

2004

2005

2006

Tutkimus ajanjakso

Tuonti (tonnia)

137 754

159 979

152 803

181 043

Indeksi

100

116

111

131

Hinnat (euroa/tonni)

1 420

1 470

1 610

1 560

Indeksi

100

104

113

110

Markkinaosuus

27,0 %

29,3 %

29,4 %

31,4 %

Indeksi

100

109

109

116

Lähde: Eurostat ja kyselylomakevastaukset.

| (85) | Polkumyynnillä tapahtunut tuonti Kiinasta lisääntyi merkittävästi vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä 137 754 tonnista 181 043 tonniin, eli 31 prosenttia tai yli 43 000 tonnia tarkastelujakson aikana. Vastaava markkinaosuuden nousu (4,4 prosenttiyksikköä) ei ollut niin selvä yhteisön kulutuksen kasvun vuoksi. Lisäksi havaittiin, että huolimatta kulutuksen yleisestä laskusuuntauksesta vuosien 2005 ja 2006 välillä, polkumyyntituonti ei menettänyt käytännössä lainkaan markkinaosuuttaan. |
| --- | --- |

(85)

Polkumyynnillä tapahtunut tuonti Kiinasta lisääntyi merkittävästi vuoden 2004 ja tutkimusajanjakson välillä 137 754 tonnista 181 043 tonniin, eli 31 prosenttia tai yli 43 000 tonnia tarkastelujakson aikana. Vastaava markkinaosuuden nousu (4,4 prosenttiyksikköä) ei ollut niin selvä yhteisön kulutuksen kasvun vuoksi. Lisäksi havaittiin, että huolimatta kulutuksen yleisestä laskusuuntauksesta vuosien 2005 ja 2006 välillä, polkumyyntituonti ei menettänyt käytännössä lainkaan markkinaosuuttaan.

| (86) | Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskimääräiset hinnat kohosivat 10 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta ne olivat vahva osoitus siitä, että tuonti tapahtui huomattavan alhaisilla polkumyyntihinnoilla (keskimäärin yli 40 prosenttia) tutkimusajanjakson aikana. Polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat laskivat yli 3 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä ja alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat kyseisellä kaudella, kuten jäljempänä selitetään. |
| --- | --- |

(86)

Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin keskimääräiset hinnat kohosivat 10 prosenttia tarkastelujaksolla, mutta ne olivat vahva osoitus siitä, että tuonti tapahtui huomattavan alhaisilla polkumyyntihinnoilla (keskimäärin yli 40 prosenttia) tutkimusajanjakson aikana. Polkumyyntituonnin keskimääräiset hinnat laskivat yli 3 prosenttia vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä ja alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat kyseisellä kaudella, kuten jäljempänä selitetään.

| (87) | Kaiken kaikkiaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97–105 kappaleessa esitetyt huomiot pätevät edelleen, ja ne voidaan vahvistaa. |
| --- | --- |

(87)

Kaiken kaikkiaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97–105 kappaleessa esitetyt huomiot pätevät edelleen, ja ne voidaan vahvistaa.

5.4.2   Hintojen alittavuus

| (88) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106 kappaleessa kuvattu menetelmä hintojen alittavuuden määrittämiseksi vahvistetaan. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen etuyhteydettömien tuojien toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien seurauksena tuonnin jälkeisiin kustannuksiin sovellettavaa oikaisua on kuitenkin tarkistettu ottaen huomioon tuojilta saadut tarkastetut tiedot. |
| --- | --- |

(88)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106 kappaleessa kuvattu menetelmä hintojen alittavuuden määrittämiseksi vahvistetaan. Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen etuyhteydettömien tuojien toimitiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien seurauksena tuonnin jälkeisiin kustannuksiin sovellettavaa oikaisua on kuitenkin tarkistettu ottaen huomioon tuojilta saadut tarkastetut tiedot.

| (89) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat tuojat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, sekä yhteisön tuotannonala kyseenalaistivat alhaisen vertailtavuuden hintojen vertailussa. Osapuolet pyysivät lisäämään vertailukelpoisuutta, samoin kuin polkumyyntiä koskevissa laskelmissa. Tämän vuoksi pidettiin asianmukaisena soveltaa vertailukelpoisuuden lisäämiseen samoja kriteereitä kuin sovellettiin polkumyyntiä koskevissa laskelmissa, kuten 67 kappaleesta ilmenee. Hintojen alittavuutta koskevia laskelmia tarkistettiin vastaavasti. |
| --- | --- |

(89)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen useat tuojat, joille myönnettiin yksilöllinen kohtelu, sekä yhteisön tuotannonala kyseenalaistivat alhaisen vertailtavuuden hintojen vertailussa. Osapuolet pyysivät lisäämään vertailukelpoisuutta, samoin kuin polkumyyntiä koskevissa laskelmissa. Tämän vuoksi pidettiin asianmukaisena soveltaa vertailukelpoisuuden lisäämiseen samoja kriteereitä kuin sovellettiin polkumyyntiä koskevissa laskelmissa, kuten 67 kappaleesta ilmenee. Hintojen alittavuutta koskevia laskelmia tarkistettiin vastaavasti.

| (90) | Lisäksi jotkin osapuolet mainitsivat, että niitä koskevissa alustavissa laskelmissa oli virheitä. Virheet korjattiin, jos se oli perusteltua. |
| --- | --- |

(90)

Lisäksi jotkin osapuolet mainitsivat, että niitä koskevissa alustavissa laskelmissa oli virheitä. Virheet korjattiin, jos se oli perusteltua.

| (91) | Edellä esitetyn perusteella vahvistettiin, että hintojen alittavuuden keskimääräinen marginaali tutkimusajanjaksolla – ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan painotetuista keskimääräisistä noudettuna lähettäjältä -hinnoista – oli 15,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(91)

Edellä esitetyn perusteella vahvistettiin, että hintojen alittavuuden keskimääräinen marginaali tutkimusajanjaksolla – ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan painotetuista keskimääräisistä noudettuna lähettäjältä -hinnoista – oli 15,7 prosenttia.

5.5   Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne

| (92) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130–134 kappaleessa todettiin, yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa. |
| --- | --- |

(92)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130–134 kappaleessa todettiin, yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.

| (93) | Alustavassa analyysissä kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan tulos parani kyllä joidenkin määrää osoittavien indikaattoreiden osalta mutta että kaikki yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät indikaattorit heikkenivät merkittävästi tarkastelujaksolla. Siitä huolimatta, että yhteisön tuotannonala kykeni hankkimaan pääomaa investointeja varten, investointien tuotto kääntyi negatiiviseksi tutkimusajanjaksolla ja kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujaksolla. Keskimääräiset myyntihinnat laskivat 9 prosenttia tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjaksolla tilanne oli tappiollinen. Myös muut yhteisön tuotannonalaan liittyvät vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla, eikä yhteisön tuotannonala pystynyt hyötymään markkinoiden 13 prosentin kasvusta, koska se pystyi lisäämään myyntimääränsä vain 3 prosenttia. |
| --- | --- |

(93)

Alustavassa analyysissä kävi ilmi, että yhteisön tuotannonalan tulos parani kyllä joidenkin määrää osoittavien indikaattoreiden osalta mutta että kaikki yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen liittyvät indikaattorit heikkenivät merkittävästi tarkastelujaksolla. Siitä huolimatta, että yhteisön tuotannonala kykeni hankkimaan pääomaa investointeja varten, investointien tuotto kääntyi negatiiviseksi tutkimusajanjaksolla ja kassavirta pieneni merkittävästi tarkastelujaksolla. Keskimääräiset myyntihinnat laskivat 9 prosenttia tarkastelujaksolla, ja tutkimusajanjaksolla tilanne oli tappiollinen. Myös muut yhteisön tuotannonalaan liittyvät vahinkoindikaattorit kehittyivät negatiivisesti tarkastelujaksolla, eikä yhteisön tuotannonala pystynyt hyötymään markkinoiden 13 prosentin kasvusta, koska se pystyi lisäämään myyntimääränsä vain 3 prosenttia.

| (94) | Yhteisön tuotannonalan varastojen osalta yksi asianomainen osapuoli väitti, että vuoden lopun varastojen kasvu ja havaittu vahinko olivat tulosta ylituotannosta, joka väitteen mukaan myös johti siihen, että yhteisön tuotannonala teki valituksen. |
| --- | --- |

(94)

Yhteisön tuotannonalan varastojen osalta yksi asianomainen osapuoli väitti, että vuoden lopun varastojen kasvu ja havaittu vahinko olivat tulosta ylituotannosta, joka väitteen mukaan myös johti siihen, että yhteisön tuotannonala teki valituksen.

| (95) | Kuten välikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 119 kappaleessa todettiin, varastot kyllä kasvoivat tutkimusajanjaksolla absoluuttisesti tarkasteltuina, mutta prosentuaalisesti ne pysyttelivät suhteellisen vakaalla tasolla ja olivat noin 25 prosenttia yhteisön tuotannonalan tuotantomäärästä. Varastoja ei myöskään pidetty merkityksellisenä vahinkotekijänä analyysissä, jossa päädyttiin siihen, että yhteisön tuotannonalalle oli aiheutunut merkittävää vahinkoa. Kyseinen osapuoli ei myöskään toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi eikä esittänyt huomautuksia niistä tosiseikoista ja pohdinnoista, joiden perusteella pääteltiin, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130–134 kappaleessa kuvataan. Edellä esitetyn perusteella väite hylättiin. |
| --- | --- |

(95)

Kuten välikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 119 kappaleessa todettiin, varastot kyllä kasvoivat tutkimusajanjaksolla absoluuttisesti tarkasteltuina, mutta prosentuaalisesti ne pysyttelivät suhteellisen vakaalla tasolla ja olivat noin 25 prosenttia yhteisön tuotannonalan tuotantomäärästä. Varastoja ei myöskään pidetty merkityksellisenä vahinkotekijänä analyysissä, jossa päädyttiin siihen, että yhteisön tuotannonalalle oli aiheutunut merkittävää vahinkoa. Kyseinen osapuoli ei myöskään toimittanut mitään näyttöä väitteensä tueksi eikä esittänyt huomautuksia niistä tosiseikoista ja pohdinnoista, joiden perusteella pääteltiin, että yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130–134 kappaleessa kuvataan. Edellä esitetyn perusteella väite hylättiin.

| (96) | Koska muita huomautuksia yhteisön tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109–129 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(96)

Koska muita huomautuksia yhteisön tuotannonalan taloudellisesta tilanteesta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 109–129 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

| (97) | Vahvistetaan myös päätelmä siitä, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130–134 kappaleessa esitetään. |
| --- | --- |

(97)

Vahvistetaan myös päätelmä siitä, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut merkittävää vahinkoa, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 130–134 kappaleessa esitetään.

6.   SYY-YHTEYS

6.1   Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutus

| (98) | Sen jälkeen kun havaittiin, että kaksi muuta kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei myynyt tuotteitaan polkumyynnillä yhteisön markkinoilla, arvioitiin uudelleen, pätevätkö väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136–142 kappaleessa esitetyt havainnot ja päätelmät edelleen. |
| --- | --- |

(98)

Sen jälkeen kun havaittiin, että kaksi muuta kiinalaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ei myynyt tuotteitaan polkumyynnillä yhteisön markkinoilla, arvioitiin uudelleen, pätevätkö väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136–142 kappaleessa esitetyt havainnot ja päätelmät edelleen.

| (99) | Uudelleenarvioinnissa vahvistettiin, että Kiinasta yhteisön markkinoille viedyt kynttilät myytiin merkittävillä polkumyyntihinnoilla tutkimusajanjaksolla. Kuten 71 kappaleessa mainitaan, kiinalaisten yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien myymän tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 31,8 prosenttia. Päätelmien mukaan kiinalaisista viejistä 55 prosenttia kieltäytyi yhteistyöstä, ja tämä voidaan vahvistaa. Kuten 82 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa löydettiin riittävää näyttöä siitä, että myös nämä vientiä harjoittavat tuottajat toivat tuotteitaan polkumyynnillä yhteisön markkinoille. |
| --- | --- |

(99)

Uudelleenarvioinnissa vahvistettiin, että Kiinasta yhteisön markkinoille viedyt kynttilät myytiin merkittävillä polkumyyntihinnoilla tutkimusajanjaksolla. Kuten 71 kappaleessa mainitaan, kiinalaisten yhteistyöhön osallistuneiden vientiä harjoittavien tuottajien myymän tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräiseksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 31,8 prosenttia. Päätelmien mukaan kiinalaisista viejistä 55 prosenttia kieltäytyi yhteistyöstä, ja tämä voidaan vahvistaa. Kuten 82 kappaleessa todetaan, tutkimuksessa löydettiin riittävää näyttöä siitä, että myös nämä vientiä harjoittavat tuottajat toivat tuotteitaan polkumyynnillä yhteisön markkinoille.

| (100) | Polkumyyntituonnin määrä yhteisön markkinoilla lisääntyi 31 prosenttia tarkastelujaksolla. Kasvu tapahtui merkittävin polkumyyntihinnoin, jotka alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 15,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Niiden viejien markkinaosuus, joiden tuonnin havaittiin tai katsottiin tapahtuneen polkumyynnillä, puolestaan kasvoi noin 27 prosentista noin 31,4 prosenttiin eli 4,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(100)

Polkumyyntituonnin määrä yhteisön markkinoilla lisääntyi 31 prosenttia tarkastelujaksolla. Kasvu tapahtui merkittävin polkumyyntihinnoin, jotka alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 15,7 prosenttia tutkimusajanjaksolla. Niiden viejien markkinaosuus, joiden tuonnin havaittiin tai katsottiin tapahtuneen polkumyynnillä, puolestaan kasvoi noin 27 prosentista noin 31,4 prosenttiin eli 4,4 prosenttiyksikköä tarkastelujaksolla.

| (101) | Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen se, että kaksi muuta vientiä harjoittavaa tuottajaa ei myynyt tuotettaan yhteisön markkinoilla polkumyynnillä, ei muuta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136–142 kappaleessa tehtyä analyysiä. |
| --- | --- |

(101)

Edellä esitetyt seikat huomioon ottaen se, että kaksi muuta vientiä harjoittavaa tuottajaa ei myynyt tuotettaan yhteisön markkinoilla polkumyynnillä, ei muuta väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 136–142 kappaleessa tehtyä analyysiä.

| (102) | Sen vuoksi vahvistetaan, että Kiinasta tulevan halvan polkumyyntituonnin voimakkaalla kasvulla oli merkittävä negatiivinen vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(102)

Sen vuoksi vahvistetaan, että Kiinasta tulevan halvan polkumyyntituonnin voimakkaalla kasvulla oli merkittävä negatiivinen vaikutus yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen tutkimusajanjaksolla.

6.2   Muiden tekijöiden vaikutus

| (103) | Koska kysynnän kehittymisestä yhteisön markkinoilla, yhteisön tuotannonalan harjoittamasta kynttilöiden tuonnista, muista kolmansista maista tulevasta tuonnista tai yhteisön muiden kynttiläntuottajien tuloksesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 143–151 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(103)

Koska kysynnän kehittymisestä yhteisön markkinoilla, yhteisön tuotannonalan harjoittamasta kynttilöiden tuonnista, muista kolmansista maista tulevasta tuonnista tai yhteisön muiden kynttiläntuottajien tuloksesta ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 143–151 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

6.2.1   Yhteisön tuotannonalan vientitulos

| (104) | Yksi osapuoli väitti, että yhteisön tuotannonala ei voinut seurata yhteisön markkinoiden laajentumista, koska se oli lisännyt vientimyyntiään tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(104)

Yksi osapuoli väitti, että yhteisön tuotannonala ei voinut seurata yhteisön markkinoiden laajentumista, koska se oli lisännyt vientimyyntiään tutkimusajanjaksolla.

| (105) | Eurostatin tietojen ja otokseen kuuluvilta yhteisön tuottajilta saatujen kyselylomakevastausten perusteella yhteisön tuottajien kynttilöiden kokonaisvienti yhteisön ulkopuolelle kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä 10 prosentilla eli noin 5 000 tonnilla. Alustavasti katsottiin, että yhteisön tuotannonala sai erityisen paljon etua tästä suhteellisen hyvästä vientituloksesta tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(105)

Eurostatin tietojen ja otokseen kuuluvilta yhteisön tuottajilta saatujen kyselylomakevastausten perusteella yhteisön tuottajien kynttilöiden kokonaisvienti yhteisön ulkopuolelle kasvoi vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä 10 prosentilla eli noin 5 000 tonnilla. Alustavasti katsottiin, että yhteisön tuotannonala sai erityisen paljon etua tästä suhteellisen hyvästä vientituloksesta tutkimusajanjaksolla.

| (106) | Väitteen tarkempaa tutkimista varten on tarkasteltava yhteisön tuotannonalan varastojen tasoa, tuotantokapasiteettia sekä tuotantokapasiteetin käyttöastetta. Yhteisön tuotannonalan käytettävissä olevien varastojen taso oli noin 25 prosenttia tuotannosta ja niinkin korkea kuin 56 000 tonnia tutkimusajanjaksolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 118 kappaleessa mainitaan. Varastot kasvoivat vielä noin 2 400 tonnilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukosta 3 ilmenee, yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti lisääntyi jatkuvasti tarkastelujaksolla, ja sen kapasiteetin käyttöaste oli 76 prosenttia tutkimusajanjaksolla, kun se vuonna 2005 oli 82 prosenttia. Näin ollen yhteisön tuotannonala olisi voinut tuottaa ja myydä enemmän tuotteitaan yhteisön markkinoilla. |
| --- | --- |

(106)

Väitteen tarkempaa tutkimista varten on tarkasteltava yhteisön tuotannonalan varastojen tasoa, tuotantokapasiteettia sekä tuotantokapasiteetin käyttöastetta. Yhteisön tuotannonalan käytettävissä olevien varastojen taso oli noin 25 prosenttia tuotannosta ja niinkin korkea kuin 56 000 tonnia tutkimusajanjaksolla, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 118 kappaleessa mainitaan. Varastot kasvoivat vielä noin 2 400 tonnilla vuoden 2006 ja tutkimusajanjakson välillä. Lisäksi, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen taulukosta 3 ilmenee, yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteetti lisääntyi jatkuvasti tarkastelujaksolla, ja sen kapasiteetin käyttöaste oli 76 prosenttia tutkimusajanjaksolla, kun se vuonna 2005 oli 82 prosenttia. Näin ollen yhteisön tuotannonala olisi voinut tuottaa ja myydä enemmän tuotteitaan yhteisön markkinoilla.

| (107) | Edellä esitetyn perusteella hylätään väite, jonka mukaan yhteisön tuotannonalan vientimyynnin lisääntyminen olisi ollut syynä siihen, että yhteisön tuotannonala ei pystynyt seuraamaan kulutuksen lisääntymistä. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 153 kappaleessa oleva päätelmä, jonka mukaan yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ei vaikuttanut sille aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon. |
| --- | --- |

(107)

Edellä esitetyn perusteella hylätään väite, jonka mukaan yhteisön tuotannonalan vientimyynnin lisääntyminen olisi ollut syynä siihen, että yhteisön tuotannonala ei pystynyt seuraamaan kulutuksen lisääntymistä. Tämän vuoksi vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 153 kappaleessa oleva päätelmä, jonka mukaan yhteisön tuotannonalan vientitoiminta ei vaikuttanut sille aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.

6.2.2   Yhteisön tuotannonalan harjoittama kynttilöiden tuonti ja tuotannon siirtäminen

| (108) | Koska yhteisön tuotannonalan harjoittamasta kynttilöiden tuonnista tai yhteisön tuotannonalan tuotannon siirtämisestä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 154–160 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(108)

Koska yhteisön tuotannonalan harjoittamasta kynttilöiden tuonnista tai yhteisön tuotannonalan tuotannon siirtämisestä ei esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 154–160 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

6.2.3   Eurooppalaisten parafiinintuottajien kartellin vaikutus

| (109) | Yksi osapuoli ilmaisi uudelleen huolensa tiettyjen eurooppalaisten parafiinintuottajien kartellin olemassaolosta, jonka kilpailun pääosasto vahvisti vuoden 2005 alussa käynnistetyn tutkimuksensa perusteella. Tämä osapuoli ei kuitenkaan toimittanut uusia tietoja, jotka olisivat kiistäneet alustavan päätelmän, jonka mukaan kartellilla ei ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon. |
| --- | --- |

(109)

Yksi osapuoli ilmaisi uudelleen huolensa tiettyjen eurooppalaisten parafiinintuottajien kartellin olemassaolosta, jonka kilpailun pääosasto vahvisti vuoden 2005 alussa käynnistetyn tutkimuksensa perusteella. Tämä osapuoli ei kuitenkaan toimittanut uusia tietoja, jotka olisivat kiistäneet alustavan päätelmän, jonka mukaan kartellilla ei ollut vaikutusta yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon.

| (110) | On muistettava, että käytössä olleiden tietojen perusteella todettiin, että mahdollinen vaikutus, joka kartellilla olisi voinut olla yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen tutkimusajanjaksolla eli vuonna 2007, oli mitätön. Parafiinin hinnat kyllä kohosivat yhteisössä tutkimusajanjaksolla, mutta tapauksissa, joissa yhteisön tuottajat ostivat samanlaista parafiinia kartellin jäseniltä ja muilta tavarantoimittajilta, havaittiin, ettei merkittäviä hintaeroja ollut. Lisäksi yhteisön tuottajien ostohintojen havaittiin olevan samansuuntaisia kuin kiinalaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien. Tutkimusajanjaksolla ei havaittu mitään eroja, jotka olisivat viitannet vuosina 2004–2005 tehtyjen hintasopimusten pysyviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

(110)

On muistettava, että käytössä olleiden tietojen perusteella todettiin, että mahdollinen vaikutus, joka kartellilla olisi voinut olla yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen tutkimusajanjaksolla eli vuonna 2007, oli mitätön. Parafiinin hinnat kyllä kohosivat yhteisössä tutkimusajanjaksolla, mutta tapauksissa, joissa yhteisön tuottajat ostivat samanlaista parafiinia kartellin jäseniltä ja muilta tavarantoimittajilta, havaittiin, ettei merkittäviä hintaeroja ollut. Lisäksi yhteisön tuottajien ostohintojen havaittiin olevan samansuuntaisia kuin kiinalaisten yhteistyössä toimineiden tuottajien. Tutkimusajanjaksolla ei havaittu mitään eroja, jotka olisivat viitannet vuosina 2004–2005 tehtyjen hintasopimusten pysyviin vaikutuksiin.

| (111) | Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska muita huomautuksia ei esitetty eikä uusia päätelmiä tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 161–169 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(111)

Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska muita huomautuksia ei esitetty eikä uusia päätelmiä tehty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 161–169 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

6.2.4   Syy-yhteyttä koskeva päätelmä

| (112) | Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 170–173 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(112)

Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 170–173 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

7.   YHTEISÖN ETU

7.1   Yhteisön tuotannonala

| (113) | Koska huomautuksia yhteisön tuotannonalan edusta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 175–178 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(113)

Koska huomautuksia yhteisön tuotannonalan edusta ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 175–178 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

7.2   Vaikutus vähittäismyyjiin ja tuojiin

| (114) | Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 179 kappaleessa todetaan, kyselylomakkeita, joilla arvioitiin ehdotettujen toimenpiteiden vaikutuksia vähittäismyyjiin ja tuojiin, lähetettiin 32; vastauksia saatiin kuusi, joista vain kahta voitiin pitää merkityksellisinä yhteisön etua koskevan analyysin kannalta. Nämä kaksi vastausta saatiin kynttilöiden tuojilta. |
| --- | --- |

(114)

Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 179 kappaleessa todetaan, kyselylomakkeita, joilla arvioitiin ehdotettujen toimenpiteiden vaikutuksia vähittäismyyjiin ja tuojiin, lähetettiin 32; vastauksia saatiin kuusi, joista vain kahta voitiin pitää merkityksellisinä yhteisön etua koskevan analyysin kannalta. Nämä kaksi vastausta saatiin kynttilöiden tuojilta.

| (115) | Yhteisön markkinat muodostuvat suurista vähittäismyyjistä, jotka pääasiassa tuovat kynttilöitä suoraan Kiinasta ja sen jälkeen myyvät ne kuluttajille, sekä tuojista, jotka yleensä myyvät toisille väliportaan osapuolille jakeluketjussa, pääasiassa vähittäismyyjille tai tukkumyyjille, ennen kuin tuote päätyy loppukäyttäjälle. Yhteisön markkinoiden analyysi osoittaa, että kuluttajahinnan määräävät jakeluketjussa yleensä suuret vähittäismyyjät. Tutkimuksessa ei kuitenkaan tässä yhteydessä ilmennyt sellaisia merkityksellisiä tietoja, joiden perusteella olisi voitu tarkasti arvioida polkumyyntitoimenpiteiden todennäköinen vaikutus niiden toimintaan. |
| --- | --- |

(115)

Yhteisön markkinat muodostuvat suurista vähittäismyyjistä, jotka pääasiassa tuovat kynttilöitä suoraan Kiinasta ja sen jälkeen myyvät ne kuluttajille, sekä tuojista, jotka yleensä myyvät toisille väliportaan osapuolille jakeluketjussa, pääasiassa vähittäismyyjille tai tukkumyyjille, ennen kuin tuote päätyy loppukäyttäjälle. Yhteisön markkinoiden analyysi osoittaa, että kuluttajahinnan määräävät jakeluketjussa yleensä suuret vähittäismyyjät. Tutkimuksessa ei kuitenkaan tässä yhteydessä ilmennyt sellaisia merkityksellisiä tietoja, joiden perusteella olisi voitu tarkasti arvioida polkumyyntitoimenpiteiden todennäköinen vaikutus niiden toimintaan.

| (116) | Jotkin osapuolet väittivät, että yhteisössä on kynttilöille kahdet erilliset vähittäismarkkinat ja että yhteisön tuottajat tarjoavat tuotteita pääasiallisesti korkeamman laatuluokan markkinoille, kun taas alemman laatuluokan markkinoille tarjotaan Kiinasta tuotuja kynttilöitä. Osapuolet väittivät, että polkumyyntitullin käyttöönoton myötä jälkimmäiset markkinat häviävät, koska vähittäismyyjät jättävät kynttilät pois tuotevalikoimastaan. |
| --- | --- |

(116)

Jotkin osapuolet väittivät, että yhteisössä on kynttilöille kahdet erilliset vähittäismarkkinat ja että yhteisön tuottajat tarjoavat tuotteita pääasiallisesti korkeamman laatuluokan markkinoille, kun taas alemman laatuluokan markkinoille tarjotaan Kiinasta tuotuja kynttilöitä. Osapuolet väittivät, että polkumyyntitullin käyttöönoton myötä jälkimmäiset markkinat häviävät, koska vähittäismyyjät jättävät kynttilät pois tuotevalikoimastaan.

| (117) | Ensinnäkin on huomattava, että tutkimuksen tulokset eivät tukeneet edellä esitettyä väitettä, jonka mukaan yhteisössä olisi kahdet erilliset vähittäismarkkinat, tai että tämä olisi ollut merkityksellinen tekijä, joka olisi pitänyt ottaa huomioon yhteisön etua koskevassa analyysissä. Toiseksi, vaikka alemman laatuluokan markkinat olisivatkin olemassa, katsotaan, että vaikka polkumyyntitoimenpiteet olisivatkin käytössä, vähittäismyyjillä olisi silti mahdollisuus ostaa ainakin osa kynttilöistään ilman polkumyyntitulleja, toisin kuin nämä osapuolet väittävät. Yhteisön markkinoilla on useita hankintalähteitä, ja toisaalta joihinkin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin ei sovelleta polkumyyntitulleja tai sovelletaan vain sen tasoisia ja muotoisia tulleja, jotka todennäköisesti pitävät tuonnin Kiinasta edelleen kilpailukykyisellä tasolla mutta ilman vahinkoa aiheuttavia hintoja. Kun tarkastellaan käytettävissä olevien tietojen perusteella marginaaleja, jotka vähittäismyyjät ovat saavuttaneet tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, väite ei vaikuta olevan perusteltu ja on sen vuoksi hylättävä. |
| --- | --- |

(117)

Ensinnäkin on huomattava, että tutkimuksen tulokset eivät tukeneet edellä esitettyä väitettä, jonka mukaan yhteisössä olisi kahdet erilliset vähittäismarkkinat, tai että tämä olisi ollut merkityksellinen tekijä, joka olisi pitänyt ottaa huomioon yhteisön etua koskevassa analyysissä. Toiseksi, vaikka alemman laatuluokan markkinat olisivatkin olemassa, katsotaan, että vaikka polkumyyntitoimenpiteet olisivatkin käytössä, vähittäismyyjillä olisi silti mahdollisuus ostaa ainakin osa kynttilöistään ilman polkumyyntitulleja, toisin kuin nämä osapuolet väittävät. Yhteisön markkinoilla on useita hankintalähteitä, ja toisaalta joihinkin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin ei sovelleta polkumyyntitulleja tai sovelletaan vain sen tasoisia ja muotoisia tulleja, jotka todennäköisesti pitävät tuonnin Kiinasta edelleen kilpailukykyisellä tasolla mutta ilman vahinkoa aiheuttavia hintoja. Kun tarkastellaan käytettävissä olevien tietojen perusteella marginaaleja, jotka vähittäismyyjät ovat saavuttaneet tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, väite ei vaikuta olevan perusteltu ja on sen vuoksi hylättävä.

| (118) | Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräät suuret vähittäismyyjät ja muut osapuolet vastustivat menetelmää, jota käytettiin arvioitaessa vähittäismyyjien bruttokatetta tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, sekä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 185 kappaleessa tehtyä päätelmää, jonka mukaan vähittäismyyjillä on niin suuret bruttomarginaalit, että polkumyyntitulleilla olisi vain vähän (jos ollenkaan) vaikutusta vähittäismyyjiin. |
| --- | --- |

(118)

Alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräät suuret vähittäismyyjät ja muut osapuolet vastustivat menetelmää, jota käytettiin arvioitaessa vähittäismyyjien bruttokatetta tarkasteltavana olevan tuotteen osalta, sekä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 185 kappaleessa tehtyä päätelmää, jonka mukaan vähittäismyyjillä on niin suuret bruttomarginaalit, että polkumyyntitulleilla olisi vain vähän (jos ollenkaan) vaikutusta vähittäismyyjiin.

| (119) | Väitteen tarkastelun jälkeen on todettava, että kyseisen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan kappaleen sanamuotoa olisi tarkistettava. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 185 kappaleen ensimmäisessä virkkeessä oleva sana ”bruttokate” olisi korvattava sanalla ”kate”. Tämä sanamuodon muutos ei kuitenkaan muuta päätelmiä, jotka koskevat toimenpiteiden mahdollista vaikutusta vähittäismyyjiin. Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tehtyjen laskelmien tulokset pätevät edelleen. |
| --- | --- |

(119)

Väitteen tarkastelun jälkeen on todettava, että kyseisen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan kappaleen sanamuotoa olisi tarkistettava. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 185 kappaleen ensimmäisessä virkkeessä oleva sana ”bruttokate” olisi korvattava sanalla ”kate”. Tämä sanamuodon muutos ei kuitenkaan muuta päätelmiä, jotka koskevat toimenpiteiden mahdollista vaikutusta vähittäismyyjiin. Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tehtyjen laskelmien tulokset pätevät edelleen.

| (120) | Nämä osapuolet eivät esittäneet näyttöä väitteidensä tueksi eivätkä esittäneet todisteita, joiden avulla olisi ollut mahdollista vahvistaa tarkempi voittomarginaali määritettäessä lopullisesti yhteisön etua. Osapuolet eivät myöskään ehdottaneet vaihtoehtoista menetelmää, jolla tullien vaikutusta vähittäismyyjiin voitaisiin arvioida. Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 185 kappaleessa tehdyt laskelmat. |
| --- | --- |

(120)

Nämä osapuolet eivät esittäneet näyttöä väitteidensä tueksi eivätkä esittäneet todisteita, joiden avulla olisi ollut mahdollista vahvistaa tarkempi voittomarginaali määritettäessä lopullisesti yhteisön etua. Osapuolet eivät myöskään ehdottaneet vaihtoehtoista menetelmää, jolla tullien vaikutusta vähittäismyyjiin voitaisiin arvioida. Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 185 kappaleessa tehdyt laskelmat.

| (121) | Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 183–187 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(121)

Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 183–187 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

| (122) | Toimenpiteiden vaikutuksesta tuojiin, jotka pääasiassa toimittavat vähittäismyyjille ja tukkumyyjille mm. Kiinasta tuotuja kynttilöitä, kuten 115 kappaleesta ilmenee, tutkimuksessa todettiin, että usein kynttilät ostetaan tai tuodaan, minkä jälkeen ne pakataan erilaisten muiden tarvikkeiden, kuten lasisten tai keraamisten kynttilänpidikkeiden kanssa. Tutkimuksen mukaan kynttilöitä voidaan myös myydä suhteellisin alhaisin hinnoin, jotta edistettäisiin kynttilöihin liittyvien muiden tuotteiden myyntiä, josta saadaan korkeampi voitto. Tämän vuoksi osoittautui vaikeaksi arvioida toimenpiteiden vaikutuksia pelkästään kynttilöihin liittyvään toimintaan. |
| --- | --- |

(122)

Toimenpiteiden vaikutuksesta tuojiin, jotka pääasiassa toimittavat vähittäismyyjille ja tukkumyyjille mm. Kiinasta tuotuja kynttilöitä, kuten 115 kappaleesta ilmenee, tutkimuksessa todettiin, että usein kynttilät ostetaan tai tuodaan, minkä jälkeen ne pakataan erilaisten muiden tarvikkeiden, kuten lasisten tai keraamisten kynttilänpidikkeiden kanssa. Tutkimuksen mukaan kynttilöitä voidaan myös myydä suhteellisin alhaisin hinnoin, jotta edistettäisiin kynttilöihin liittyvien muiden tuotteiden myyntiä, josta saadaan korkeampi voitto. Tämän vuoksi osoittautui vaikeaksi arvioida toimenpiteiden vaikutuksia pelkästään kynttilöihin liittyvään toimintaan.

| (123) | Kahden yhteistyössä toimineen tuojan tarkistettujen tietojen perusteella kuitenkin todettiin, että näiden yritysten bruttokate pelkästään tarkasteltavana olevan tuotteen osalta ei ollut alhainen (merkittävästi yli 25 %). Kate tuoteluokassa, johon sisältyvät kaikki kynttilöihin liittyvät tuotteet, olisi vieläkin suurempi. Lisäksi katsotaan, että kynttilöitä koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta johtuvat mahdolliset hinnankorotukset tai ainakin osa niistä voitaisiin todennäköisesti siirtää jakeluketjun maksettavaksi. Näin ollen pääteltiin, että polkumyyntitoimenpiteiden mahdolliset vaikutukset eivät todennäköisesti ole merkittäviä kynttilöihin liittyvässä koko liiketoiminnassa. |
| --- | --- |

(123)

Kahden yhteistyössä toimineen tuojan tarkistettujen tietojen perusteella kuitenkin todettiin, että näiden yritysten bruttokate pelkästään tarkasteltavana olevan tuotteen osalta ei ollut alhainen (merkittävästi yli 25 %). Kate tuoteluokassa, johon sisältyvät kaikki kynttilöihin liittyvät tuotteet, olisi vieläkin suurempi. Lisäksi katsotaan, että kynttilöitä koskevien polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta johtuvat mahdolliset hinnankorotukset tai ainakin osa niistä voitaisiin todennäköisesti siirtää jakeluketjun maksettavaksi. Näin ollen pääteltiin, että polkumyyntitoimenpiteiden mahdolliset vaikutukset eivät todennäköisesti ole merkittäviä kynttilöihin liittyvässä koko liiketoiminnassa.

| (124) | Tuojien toimittamien tietojen tarkempi analyysi vahvisti, että tarkasteltavana olevan tuotteen osuus on keskimäärin vain 3,4 prosenttia niiden koko liikevaihdosta. Toisen tuojan osalta osuus oli hieman suurempi, minkä vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että toimenpiteiden käyttöönotolla voisi olla negatiivista vaikutusta tähän tuojaan. Kun kuitenkin otetaan huomioon kaikki tapaukseen liittyvät edut, voidaan päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden keskimääräistä vaikutusta tuojien koko liiketoimintaan ei voida pitää merkittävänä. |
| --- | --- |

(124)

Tuojien toimittamien tietojen tarkempi analyysi vahvisti, että tarkasteltavana olevan tuotteen osuus on keskimäärin vain 3,4 prosenttia niiden koko liikevaihdosta. Toisen tuojan osalta osuus oli hieman suurempi, minkä vuoksi ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että toimenpiteiden käyttöönotolla voisi olla negatiivista vaikutusta tähän tuojaan. Kun kuitenkin otetaan huomioon kaikki tapaukseen liittyvät edut, voidaan päätellä, että polkumyyntitoimenpiteiden keskimääräistä vaikutusta tuojien koko liiketoimintaan ei voida pitää merkittävänä.

| (125) | Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 182 kappaleen päätelmät. |
| --- | --- |

(125)

Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 182 kappaleen päätelmät.

7.3   Vaikutukset kuluttajiin

| (126) | Edellä 116 kappaleessa tarkoitettu väite, jonka mukaan yhteisössä on kahdet erilliset vähittäismarkkinat ja polkumyyntitoimenpiteiden seurauksena alemman laatuluokan markkinat saattaisivat hävitä, koski myös kuluttajiin kohdistuvia vaikutuksia, koska kuluttajien valinnanvara alemman laatuluokan kynttilöiden osalta olisi pienempi. |
| --- | --- |

(126)

Edellä 116 kappaleessa tarkoitettu väite, jonka mukaan yhteisössä on kahdet erilliset vähittäismarkkinat ja polkumyyntitoimenpiteiden seurauksena alemman laatuluokan markkinat saattaisivat hävitä, koski myös kuluttajiin kohdistuvia vaikutuksia, koska kuluttajien valinnanvara alemman laatuluokan kynttilöiden osalta olisi pienempi.

| (127) | Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Katsottiin, että kun otetaan huomioon vähittäismarkkinoiden rakenne, vähittäismyyjien saamat marginaalit sekä polkumyyntitullien taso ja muoto, on kohtuullista odottaa, että alemman laatuluokan markkinat eivät ole vaarassa hävitä, koska tuojat ja vähittäismyyjät pystyvät ottamaan tullin kantaakseen siirtämättä sitä kuluttajien maksettavaksi. |
| --- | --- |

(127)

Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä. Katsottiin, että kun otetaan huomioon vähittäismarkkinoiden rakenne, vähittäismyyjien saamat marginaalit sekä polkumyyntitullien taso ja muoto, on kohtuullista odottaa, että alemman laatuluokan markkinat eivät ole vaarassa hävitä, koska tuojat ja vähittäismyyjät pystyvät ottamaan tullin kantaakseen siirtämättä sitä kuluttajien maksettavaksi.

| (128) | On myös muistettava, että polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena on palauttaa tehokkaan kilpailun edellytykset yhteisön markkinoille kaikkien toimijoiden, myös kuluttajien, eduksi, kuten 131 kappaleessa todetaan. Edellä esitetyt tosiseikat ja havainnot ja kaikki asiassa käytettävissä olevat tiedot eivät viittaa siihen, että toimenpiteillä olisi merkittävämpää vaikutusta kuluttajiin. |
| --- | --- |

(128)

On myös muistettava, että polkumyyntitoimenpiteiden tarkoituksena on palauttaa tehokkaan kilpailun edellytykset yhteisön markkinoille kaikkien toimijoiden, myös kuluttajien, eduksi, kuten 131 kappaleessa todetaan. Edellä esitetyt tosiseikat ja havainnot ja kaikki asiassa käytettävissä olevat tiedot eivät viittaa siihen, että toimenpiteillä olisi merkittävämpää vaikutusta kuluttajiin.

| (129) | Kuluttajajärjestöiltä ei saatu huomautuksia väliaikaisten polkumyyntitullin käyttöönoton jälkeen, joten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 191 kappaleessa oleva päätelmä, jonka mukaan polkumyyntitulleilla ei pitäisi olla merkittävää vaikutusta kuluttajiin, vahvistetaan. |
| --- | --- |

(129)

Kuluttajajärjestöiltä ei saatu huomautuksia väliaikaisten polkumyyntitullin käyttöönoton jälkeen, joten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 191 kappaleessa oleva päätelmä, jonka mukaan polkumyyntitulleilla ei pitäisi olla merkittävää vaikutusta kuluttajiin, vahvistetaan.

7.4   Kilpailu ja kauppaa vääristävät vaikutukset

| (130) | Yksi osapuoli väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitettyjen lukujen perusteella pelkällä yhteisön tuotannolla ei pystyttäisi vastaamaan kynttilöiden kysyntään yhteisössä. Näin ollen tarvittaisiin Kiinasta tuotuja kynttilöitä yhteisön kysynnän tyydyttämiseen, ja väitteen mukaan toimenpiteet estäisivät kynttilöiden tulon markkinoille. |
| --- | --- |

(130)

Yksi osapuoli väitti, että väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa esitettyjen lukujen perusteella pelkällä yhteisön tuotannolla ei pystyttäisi vastaamaan kynttilöiden kysyntään yhteisössä. Näin ollen tarvittaisiin Kiinasta tuotuja kynttilöitä yhteisön kysynnän tyydyttämiseen, ja väitteen mukaan toimenpiteet estäisivät kynttilöiden tulon markkinoille.

| (131) | Vaikka yhteisön tuotanto yksinään ei riittäisikään tyydyttämään kynttilöiden kysyntää yhteisön markkinoilla, on muistettava, että tuontia tulee myös muista kolmansista maista ja että toimenpiteitä ei sovelleta joihinkin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, mutta on myös korostettava, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tarkoituksena on palauttaa tehokkaat kaupan edellytykset eikä sulkea markkinoita tuonnilta. Näin ollen kaikkien yhteisön markkinoilla tällä hetkellä toimivien tuottajien kynttilöiden tarjonta jatkuisi ja sen pitäisi olla riittävä tyydyttämään kysyntä markkinoilla, joilta on poistettu vahingollisen polkumyynnin negatiiviset vaikutukset. Väitettä ei siis pidetä perusteltuna. |
| --- | --- |

(131)

Vaikka yhteisön tuotanto yksinään ei riittäisikään tyydyttämään kynttilöiden kysyntää yhteisön markkinoilla, on muistettava, että tuontia tulee myös muista kolmansista maista ja että toimenpiteitä ei sovelleta joihinkin kiinalaisiin vientiä harjoittaviin tuottajiin, mutta on myös korostettava, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tarkoituksena on palauttaa tehokkaat kaupan edellytykset eikä sulkea markkinoita tuonnilta. Näin ollen kaikkien yhteisön markkinoilla tällä hetkellä toimivien tuottajien kynttilöiden tarjonta jatkuisi ja sen pitäisi olla riittävä tyydyttämään kysyntä markkinoilla, joilta on poistettu vahingollisen polkumyynnin negatiiviset vaikutukset. Väitettä ei siis pidetä perusteltuna.

| (132) | Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 194 ja 195 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan. |
| --- | --- |

(132)

Edellä esitetty huomioon ottaen ja koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 194 ja 195 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.

7.5   Yhteisön etua koskevat päätelmät

| (133) | Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei tässä tapauksessa ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja. |
| --- | --- |

(133)

Edellä esitetyn perusteella päätellään, ettei tässä tapauksessa ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja.

8.   LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET

8.1   Vahingon korjaava taso

| (134) | Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa. |
| --- | --- |

(134)

Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.

| (135) | Koska alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ei esitetty huomautuksia, vahinkoa aiheuttamattoman hinnan laskemiseen käytettiin samaa menetelmää, joka mainittiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 199 kappaleessa. Vahinkomarginaalien laskemiseen on kuitenkin sovellettu samoja 89 ja 90 kappaleessa kuvattuja tarkistuksia, ja marginaaleja on oikaistu vastaavasti. |
| --- | --- |

(135)

Koska alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen ei esitetty huomautuksia, vahinkoa aiheuttamattoman hinnan laskemiseen käytettiin samaa menetelmää, joka mainittiin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 199 kappaleessa. Vahinkomarginaalien laskemiseen on kuitenkin sovellettu samoja 89 ja 90 kappaleessa kuvattuja tarkistuksia, ja marginaaleja on oikaistu vastaavasti.

8.2   Tullien laji ja taso

| (136) | Edellä esitetyn ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan perusteella lopullinen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön tasolla, joka on riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvan vahingon ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia. |
| --- | --- |

(136)

Edellä esitetyn ja perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan perusteella lopullinen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön tasolla, joka on riittävä poistamaan polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista aiheutuvan vahingon ylittämättä kuitenkaan todettua polkumyyntimarginaalia.

| (137) | Joitakin marginaaleja on muutettu ottaen huomioon alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräiltä intressitahoilta saadut tiedot ja tässä asetuksessa kuvatut tarkistukset. |
| --- | --- |

(137)

Joitakin marginaaleja on muutettu ottaen huomioon alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen eräiltä intressitahoilta saadut tiedot ja tässä asetuksessa kuvatut tarkistukset.

| (138) | Vahvistetut polkumyynti- ja vahinkomarginaalit ovat seuraavat:







  Yritys | Polkumyyntimarginaali | Vahingon korjaava marginaali |
| --- | --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd | 47,7 % | 28,3 % |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd | 13,8 % | 11,7 % |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd | 48,4 % | 25,9 % |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd | 0 % | Ei sovelleta |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd | 0 % | Ei sovelleta |
| Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd | 14,0 % | 0 % |
| Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd | 0 % | Ei sovelleta |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd | 18,8 % | 0 % |
| Otoksen ulkopuoliset yhteistyöhön osallistuneet yritykset | 31,8 % | 25,5 % |
| Kaikki muut yritykset | 62,9 % | 37,1 % |

(138)

Vahvistetut polkumyynti- ja vahinkomarginaalit ovat seuraavat:

Yritys

Polkumyyntimarginaali

Vahingon korjaava marginaali

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd

47,7 %

28,3 %

Dalian Bright Wax Co., Ltd

13,8 %

11,7 %

Dalian Talent Gift Co., Ltd

48,4 %

25,9 %

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd

0 %

Ei sovelleta

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd

0 %

Ei sovelleta

Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd

14,0 %

0 %

Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd

0 %

Ei sovelleta

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd

18,8 %

0 %

Otoksen ulkopuoliset yhteistyöhön osallistuneet yritykset

31,8 %

25,5 %

Kaikki muut yritykset

62,9 %

37,1 %

| (139) | Kun otetaan huomioon, että kynttilöitä tuodaan usein setteinä yhdessä kynttilänjalkojen ja -pitimien tai muiden esineiden kanssa, pidettiin asianmukaisena määrittää tullit kiinteinä summina kynttilöiden polttoainepitoisuuden, sydänlanka mukaan lukien, perusteella, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 203 kappaleesta ilmenee. |
| --- | --- |

(139)

Kun otetaan huomioon, että kynttilöitä tuodaan usein setteinä yhdessä kynttilänjalkojen ja -pitimien tai muiden esineiden kanssa, pidettiin asianmukaisena määrittää tullit kiinteinä summina kynttilöiden polttoainepitoisuuden, sydänlanka mukaan lukien, perusteella, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 203 kappaleesta ilmenee.

| (140) | Jotkin osapuolet väittivät, että toimenpiteiden olisi perustuttava arvotulliin, koska kynttilöiden sisältämän polttoaineen painoon perustuva toimenpide olisi hankala tuojien kannalta ja aiheuttaisi merkittävää sekaannusta ja vääristymistä markkinoilla. |
| --- | --- |

(140)

Jotkin osapuolet väittivät, että toimenpiteiden olisi perustuttava arvotulliin, koska kynttilöiden sisältämän polttoaineen painoon perustuva toimenpide olisi hankala tuojien kannalta ja aiheuttaisi merkittävää sekaannusta ja vääristymistä markkinoilla.

| (141) | Tältä osin on muistettava, että kynttilöitä sisältävät setit luokiteltiin tuotaessa kynttilöiksi. Tämä tarkoittaa sitä, että mahdollista arvotullia sovellettaisiin setin koko arvoon. Tämän vuoksi katsottiin, että on asianmukaisempaa määrittää tullit kiinteämääräisinä kynttilöiden polttoainepitoisuuden perusteella, jotta vältetään polkumyyntitullien aiheeton kohdistuminen tuotuihin tavaroihin, jotka nyt luokitellaan kynttilöiksi mutta joissa kynttilän osuus painosta tai arvosta saattaa olla vain vähäinen. Tämän perusteella väitettä ei hyväksytty. |
| --- | --- |

(141)

Tältä osin on muistettava, että kynttilöitä sisältävät setit luokiteltiin tuotaessa kynttilöiksi. Tämä tarkoittaa sitä, että mahdollista arvotullia sovellettaisiin setin koko arvoon. Tämän vuoksi katsottiin, että on asianmukaisempaa määrittää tullit kiinteämääräisinä kynttilöiden polttoainepitoisuuden perusteella, jotta vältetään polkumyyntitullien aiheeton kohdistuminen tuotuihin tavaroihin, jotka nyt luokitellaan kynttilöiksi mutta joissa kynttilän osuus painosta tai arvosta saattaa olla vain vähäinen. Tämän perusteella väitettä ei hyväksytty.

| (142) | Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. |
| --- | --- |

(142)

Tässä asetuksessa yrityksille vahvistettavat yksilölliset polkumyyntitullit on määritetty tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen aikana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevaa, ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia) yksinomaan asianomaisesta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamien tuotteiden tuontiin. Muiden yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa kyseisiä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia.

| (143) | Yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle. |
| --- | --- |

(143)

Yksilöllisen polkumyyntitullin soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle (3), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti tiedot, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Asetusta muutetaan tarvittaessa saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelo ajan tasalle.

| (144) | Kaikille osapuolille ilmoitettiin keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa aiottiin suositella. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. Osapuolten huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(144)

Kaikille osapuolille ilmoitettiin keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoa aiottiin suositella. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia. Osapuolten huomautukset otettiin asianmukaisesti huomioon ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.

| (145) | Mahdollisten uusien vientiä harjoittavien tuottajien ja liitteessä I mainittujen otokseen kuulumattomien mutta tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi säädettävä siitä, että viimeksi mainituille yrityksille määrättyä painotettua keskimääräistä tullia sovelletaan kaikkiin sellaisiin uusiin viejiin, jotka muutoin eivät olisi oikeutettuja perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaiseen tarkasteluun; mainittua säännöstä ei sovelleta, kun on käytetty otantaa. |
| --- | --- |

(145)

Mahdollisten uusien vientiä harjoittavien tuottajien ja liitteessä I mainittujen otokseen kuulumattomien mutta tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden yritysten tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi olisi säädettävä siitä, että viimeksi mainituille yrityksille määrättyä painotettua keskimääräistä tullia sovelletaan kaikkiin sellaisiin uusiin viejiin, jotka muutoin eivät olisi oikeutettuja perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaiseen tarkasteluun; mainittua säännöstä ei sovelleta, kun on käytetty otantaa.

8.3   Sitoumukset

| (146) | Niiden olennaisten tosiseikkojen ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottamista, yksi otokseen kuulumaton kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi hintasitoumusta perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(146)

Niiden olennaisten tosiseikkojen ja huomioiden ilmoittamisen jälkeen, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottamista, yksi otokseen kuulumaton kiinalainen vientiä harjoittava tuottaja tarjosi hintasitoumusta perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

| (147) | Tarkasteltavana olevasta tuotteesta on kuitenkin satoja erilaisia lajeja, joiden ominaisuudet poikkeavat toisistaan ja joiden välinen hintavaihtelu on suuri. Mainittu vientiä harjoittava tuoja tarjosi kaikille tuotteille ainoastaan yhtä vähimmäistuontihintaa, joka ei tasoltaan olisi riittänyt takaamaan vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin loppumista kaikkien tuotteiden osalta. Lisäksi on todettava, että tuotelajien merkittävän määrän vuoksi on lähes mahdotonta pätevästi vahvistaa kullekin tuotelajille sellaisia vähimmäishintoja, joiden noudattamista komissio voisi asianmukaisesti valvoa, vaikka vientiä harjoittava tuottaja olisi tarjonnut kullekin tuotelajille omaa vähimmäistuontihintaa. Näin ollen pääteltiin, että sitoumustarjous oli hylättävä, koska se oli epäkäytännöllinen. |
| --- | --- |

(147)

Tarkasteltavana olevasta tuotteesta on kuitenkin satoja erilaisia lajeja, joiden ominaisuudet poikkeavat toisistaan ja joiden välinen hintavaihtelu on suuri. Mainittu vientiä harjoittava tuoja tarjosi kaikille tuotteille ainoastaan yhtä vähimmäistuontihintaa, joka ei tasoltaan olisi riittänyt takaamaan vahinkoa aiheuttavan polkumyynnin loppumista kaikkien tuotteiden osalta. Lisäksi on todettava, että tuotelajien merkittävän määrän vuoksi on lähes mahdotonta pätevästi vahvistaa kullekin tuotelajille sellaisia vähimmäishintoja, joiden noudattamista komissio voisi asianmukaisesti valvoa, vaikka vientiä harjoittava tuottaja olisi tarjonnut kullekin tuotelajille omaa vähimmäistuontihintaa. Näin ollen pääteltiin, että sitoumustarjous oli hylättävä, koska se oli epäkäytännöllinen.

8.4   Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen ja erityiset seurantatoimet

| (148) | Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina. Jos lopulliset tullit ovat alhaisemmat kuin väliaikaiset tullit, lopulliset polkumyyntitullit ylittävät vakuutena olevat alustavat määrät on vapautettava. Jos lopulliset tullit ovat korkeammat kuin väliaikaiset tullit, vain väliaikaisia tulleja vastaavat vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti. |
| --- | --- |

(148)

Koska todetut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina. Jos lopulliset tullit ovat alhaisemmat kuin väliaikaiset tullit, lopulliset polkumyyntitullit ylittävät vakuutena olevat alustavat määrät on vapautettava. Jos lopulliset tullit ovat korkeammat kuin väliaikaiset tullit, vain väliaikaisia tulleja vastaavat vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti.

| (149) | Tullien väliset merkittävät erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityissäännöksiä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näihin erityissäännöksiin sisältyy vaatimus sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisestä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia. |
| --- | --- |

(149)

Tullien väliset merkittävät erot aiheuttavat toimenpiteiden kiertämisen riskin, ja sen minimoimiseksi katsotaan tässä tapauksessa tarvittavan erityissäännöksiä, joiden avulla voidaan varmistaa polkumyyntitullien asianmukainen soveltaminen. Näihin erityissäännöksiin sisältyy vaatimus sellaisen pätevän kauppalaskun esittämisestä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille, joka täyttää liitteessä II esitetyt vaatimukset. Tuontiin, jonka yhteydessä ei esitetä tällaista kauppalaskua, on sovellettava kaikkiin muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin sovellettavaa jäännöspolkumyyntitullia.

| (150) | Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan aloittaa toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, onko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli. |
| --- | --- |

(150)

Jos sellaisen yrityksen, johon sovelletaan alhaisempaa yksilöllistä tullia, vientimäärä kasvaa huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, viennin kasvun sellaisenaan voidaan katsoa olevan perusasetuksen 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu toimenpiteiden käyttöönotosta johtuva kaupan rakenteen muutos. Tällaisessa tilanteessa, jos asiaa koskevat edellytykset täyttyvät, voidaan aloittaa toimenpiteiden kiertämisen vastainen tutkimus. Tutkimuksessa voidaan tutkia muun muassa sitä, onko yksilölliset tullit syytä poistaa ja ottaa niiden sijasta käyttöön koko maata koskeva tulli.

| (151) | Väliaikaista tullia koskevan asetuksen liitteessä lueteltujen yritysten tietoihin pidettiin tarpeellisena tehdä joitakin korjauksia asianomaisilta yrityksiltä saatujen huomautusten ja tietojen perusteella. Nämä muutokset on tehty liitteessä I olevaan yritysten luetteloon, |
| --- | --- |

(151)

Väliaikaista tullia koskevan asetuksen liitteessä lueteltujen yritysten tietoihin pidettiin tarpeellisena tehdä joitakin korjauksia asianomaisilta yrityksiltä saatujen huomautusten ja tietojen perusteella. Nämä muutokset on tehty liitteessä I olevaan yritysten luetteloon,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinasta peräisin olevia steariini-, parafiini- ja vahakynttilöitä sekä niiden kaltaisia tavaroita, muita kuin hautakynttilöitä ja muita ulkotulia, jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 ja ex 3406 00 90 (Taric-koodit 3406001190, 3406001990 ja 3406009090).

Tässä asetuksessa ”hautakynttilöillä ja muilla ulkotulilla” tarkoitetaan steariini-, parafiini- ja vahakynttilöitä sekä niiden kaltaisia tavaroita, joilla on vähintään yksi seuraavista ominaisuuksista:

| a) | niiden polttoaine sisältää enemmän kuin 550 ppm tolueenia; |
| --- | --- |

a)

niiden polttoaine sisältää enemmän kuin 550 ppm tolueenia;

| b) | niiden polttoaine sisältää enemmän kuin 100 ppm bentseeniä; |
| --- | --- |

b)

niiden polttoaine sisältää enemmän kuin 100 ppm bentseeniä;

| c) | niiden sydänlanka on läpimitaltaan vähintään 5 millimetriä; |
| --- | --- |

c)

niiden sydänlanka on läpimitaltaan vähintään 5 millimetriä;

| d) | ne on pakattu yksitellen muovipakkauksiin, joiden pystysuorat seinät ovat vähintään 5 senttimetrin korkuiset. |
| --- | --- |

d)

ne on pakattu yksitellen muovipakkauksiin, joiden pystysuorat seinät ovat vähintään 5 senttimetrin korkuiset.

2.   Lopullinen polkumyyntitulli vahvistetaan kiinteämääräisesti seuraavien yritysten valmistamien tuotteiden polttoaineen (joka on yleensä mutta ei välttämättä talia, steariinia, parafiinia tai muuta vahaa, mukaan luettuna sydänlanka) pitoisuuden perusteella (euroa/tonni):

| Yritys | Tulli (euroa/polttoainetonni) | Taric-lisäkoodi |
| --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd | 321,83 | A910 |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd | 171,98 | A911 |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd | 367,09 | A912 |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd | 0 | A913 |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd | 0 | A951 |
| Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd | 0 | A914 |
| Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd | 0 | A915 |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd | 0 | A916 |
| Liitteessä I luetellut yritykset | 345,86 | A917 |
| Kaikki muut yritykset | 549,33 | A999 |

Yritys

Tulli (euroa/polttoainetonni)

Taric-lisäkoodi

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd

321,83

A910

Dalian Bright Wax Co., Ltd

171,98

A911

Dalian Talent Gift Co., Ltd

367,09

A912

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd

0

A913

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd

0

A951

Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd

0

A914

Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd

0

A915

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd

0

A916

Liitteessä I luetellut yritykset

345,86

A917

Kaikki muut yritykset

549,33

A999

3.   Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, mistä syystä niistä tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi tietyistä yhteisön tullikoodeksista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 soveltamista koskevista säännöksistä 2 päivänä heinäkuuta 1993 annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (4) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä vahvistettujen määrien perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.

4.   Edellä 2 kohdassa ja liitteessä I mainituille yrityksille vahvistettujen yksilöllisten tullien soveltaminen edellyttää pätevän, liitteessä II säädettyjen vaatimusten mukaisen kauppalaskun esittämistä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille. Jos tällaista kauppalaskua ei esitetä, asianomaiseen yritykseen sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin sovellettavaa tullia.

5.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Kannetaan lopullisesti tiettyjen Kiinasta peräisin olevien steariini-, parafiini- ja vahakynttilöiden sekä niiden kaltaisten tavaroiden, jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 ja ex 3406 00 90 (Taric-koodit 3406001190, 3406001990 ja 3406009090), tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1130/2008 käyttöön otettujen väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät. Lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät vapautetaan. Jos lopulliset tullit ovat korkeammat kuin väliaikaiset tullit, vain väliaikaisia tulleja vastaavat vakuutena olevat määrät kannetaan lopullisesti.

3 artikla

Jos jokin Kiinan kansantasavallasta peräisin oleva osapuoli toimittaa komissiolle riittävät todisteet siitä, että

| a) | se ei vienyt 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tuotteita tutkimusajanjaksolla eli 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2007 välisenä aikana, |
| --- | --- |

a)

se ei vienyt 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja, Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia tuotteita tutkimusajanjaksolla eli 1 päivän tammikuuta 2007 ja 31 päivän joulukuuta 2007 välisenä aikana,

| b) | se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja |
| --- | --- |

b)

se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan tällä asetuksella käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja

| c) | se joko tosiasiallisesti vei kyseiset tavarat tai sillä on peruuttamaton sopimusperusteinen velvoite suuren tuotemäärän viemiseen yhteisöön tutkimusajanjakson jälkeen, |
| --- | --- |

c)

se joko tosiasiallisesti vei kyseiset tavarat tai sillä on peruuttamaton sopimusperusteinen velvoite suuren tuotemäärän viemiseen yhteisöön tutkimusajanjakson jälkeen,

neuvosto voi yksinkertaisella enemmistöllä komission ehdotuksesta ja neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan muuttaa 1 artiklan 2 kohtaa asettaakseen kyseiselle osapuolelle otokseen kuulumattomiin yhteistyössä toimineisiin tuottajiin sovellettavan tullin eli 345,86 euroa polttoainetonnia kohti.

4 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä toukokuuta 2009.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

M. KOPICOVÁ

---

(1)  EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUVL L 306, 15.11.2008, s. 22.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Brussels, Belgium.

3

(4)  EYVL L 253, 11.10.1993, s. 1.

4

---

LIITE I

Yhteistyöhön osallistuneet mutta otoksen ulkopuoliset kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat

TARIC-lisäkoodi A917

| Beijing Candleman Candle Co., Ltd | Beijing |
| --- | --- |
| Cixi Shares Arts & Crafts Co., Ltd | Cixi |
| Dalian All Bright Arts & Crafts Co., Ltd | Dalian |
| Dalian Aroma Article Co., Ltd | Dalian |
| Dalian Glory Arts & Crafts Co., Ltd | Dalian |
| Dandong Kaida Arts & Crafts Co., Ltd | Dandong |
| Dehua Fudong Porcelain Co., Ltd | Dehua |
| Dongguan Xunrong Wax Industry Co., Ltd | Dongguan |
| Fushun Hongxu Wax Co., Ltd | Fushun |
| Fushun Pingtian Wax Products Co., Ltd | Fushun |
| Future International (Gift) Co., Ltd | Taizhou |
| Greenbay Craft (Shanghai)Co., Ltd | Shanghai |
| Horsten Xi’an Innovation Co., Ltd | Xian |
| Ningbo Hengyu Artware Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Junee Gifts Designers & Manufacturers Co., Ltd | Ningbo |
| Qingdao Allite Radiance Candle Co., Ltd | Qingdao |
| Shanghai Changran Industrial & Trade Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Daisy Gifts Manufacture Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai EGFA International Trading Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Huge Scents Factory | Shanghai |
| Shanghai Kongde Arts & Crafts Co., Ltd | Shanghai |
| Shenyang Shengwang Candle Co., Ltd | Shenyang |
| Shenyang Shengjie Candle Co., Ltd | Shenyang |
| Taizhou Dazhan Arts & Crafts Co., Ltd | Taizhou |
| Xin Lian Candle Arts & Crafts Factory | Zhongshan |
| Zhaoyuan Arts & Crafts Co., Ltd | Huangyan, Taizhou |
| Zhejiang Aishen Candle Arts & Crafts Co., Ltd | Jiaxing |
| Zhejiang Hong Mao Household Co., Ltd | Taizhou |
| Zhejiang Neeo Home Decoration Co., Ltd | Taizhou |
| Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd | Taizhou |
| Zhongshan Zhongnam Candle Manufacturer Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Zhongshan South Star Arts & Crafts Manufacturing Co., Ltd | Zhongshan |

Beijing Candleman Candle Co., Ltd

Beijing

Cixi Shares Arts & Crafts Co., Ltd

Cixi

Dalian All Bright Arts & Crafts Co., Ltd

Dalian

Dalian Aroma Article Co., Ltd

Dalian

Dalian Glory Arts & Crafts Co., Ltd

Dalian

Dandong Kaida Arts & Crafts Co., Ltd

Dandong

Dehua Fudong Porcelain Co., Ltd

Dehua

Dongguan Xunrong Wax Industry Co., Ltd

Dongguan

Fushun Hongxu Wax Co., Ltd

Fushun

Fushun Pingtian Wax Products Co., Ltd

Fushun

Future International (Gift) Co., Ltd

Taizhou

Greenbay Craft (Shanghai)Co., Ltd

Shanghai

Horsten Xi’an Innovation Co., Ltd

Xian

Ningbo Hengyu Artware Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Junee Gifts Designers & Manufacturers Co., Ltd

Ningbo

Qingdao Allite Radiance Candle Co., Ltd

Qingdao

Shanghai Changran Industrial & Trade Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Daisy Gifts Manufacture Co., Ltd

Shanghai

Shanghai EGFA International Trading Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Huge Scents Factory

Shanghai

Shanghai Kongde Arts & Crafts Co., Ltd

Shanghai

Shenyang Shengwang Candle Co., Ltd

Shenyang

Shenyang Shengjie Candle Co., Ltd

Shenyang

Taizhou Dazhan Arts & Crafts Co., Ltd

Taizhou

Xin Lian Candle Arts & Crafts Factory

Zhongshan

Zhaoyuan Arts & Crafts Co., Ltd

Huangyan, Taizhou

Zhejiang Aishen Candle Arts & Crafts Co., Ltd

Jiaxing

Zhejiang Hong Mao Household Co., Ltd

Taizhou

Zhejiang Neeo Home Decoration Co., Ltd

Taizhou

Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd

Taizhou

Zhongshan Zhongnam Candle Manufacturer Co., Ltd ja siihen etuyhteydessä oleva yritys Zhongshan South Star Arts & Crafts Manufacturing Co., Ltd

Zhongshan

---

LIITE II

Tämän asetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetussa pätevässä kauppalaskussa on oltava kauppalaskun laatineen tahon työntekijän allekirjoittama vakuutus. Vakuutuksen on sisällettävä seuraavat tiedot:

| 1. | Kauppalaskun laatineen tahon työntekijän nimi ja tehtävänimike. |
| --- | --- |

1.

Kauppalaskun laatineen tahon työntekijän nimi ja tehtävänimike.

| 2. | Seuraava ilmoitus:
  ”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan yhteisöön vietäväksi myydyt steariini-, parafiini- ja vahakynttilät, [määrä], on valmistanut [yrityksen nimi ja osoite], [Taric-lisäkoodi], Kiinan kansantasavallassa, ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.
  Päivämäärä ja allekirjoitus”. |
| --- | --- |

2.

Seuraava ilmoitus:

”Allekirjoittanut vahvistaa, että tässä laskussa tarkoitetut, Euroopan yhteisöön vietäväksi myydyt steariini-, parafiini- ja vahakynttilät, [määrä], on valmistanut [yrityksen nimi ja osoite], [Taric-lisäkoodi], Kiinan kansantasavallassa, ja vakuuttaa, että tässä laskussa ilmoitetut tiedot ovat täydelliset ja paikkansapitävät.

Päivämäärä ja allekirjoitus”.

---

| 14.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 119/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 119/19

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 394/2009,

annettu 13 päivänä toukokuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä toukokuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 55,4 |
| TN | 115,0 |
| TR | 101,9 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 41,9 |
| TR | 149,3 |
| ZZ | 115,6 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 120,2 |
| ZZ | 168,5 |
| 0805 10 20 | EG | 43,3 |
| IL | 54,0 |
| MA | 43,1 |
| TN | 49,2 |
| TR | 102,3 |
| US | 51,0 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 50 10 | AR | 50,9 |
| TR | 48,7 |
| ZA | 62,5 |
| ZZ | 54,0 |
| 0808 10 80 | AR | 81,3 |
| BR | 72,1 |
| CA | 127,2 |
| CL | 85,0 |
| CN | 99,5 |
| MK | 42,0 |
| NZ | 110,2 |
| US | 131,7 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

55,4

TN

115,0

TR

101,9

ZZ

90,8

0707 00 05

JO

155,5

MA

41,9

TR

149,3

ZZ

115,6

0709 90 70

JO

216,7

TR

120,2

ZZ

168,5

0805 10 20

EG

43,3

IL

54,0

MA

43,1

TN

49,2

TR

102,3

US

51,0

ZZ

57,2

0805 50 10

AR

50,9

TR

48,7

ZA

62,5

ZZ

54,0

0808 10 80

AR

81,3

BR

72,1

CA

127,2

CL

85,0

CN

99,5

MK

42,0

NZ

110,2

US

131,7

UY

71,7

ZA

78,8

ZZ

90,0

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 14.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 119/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 119/21

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 395/2009,

annettu 13 päivänä toukokuuta 2009,

asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistettujen sokerialan tiettyjen tuotteiden edustavien hintojen ja niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (ETY) N:o 318/2006 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä vilja-alan tuontitullien osalta 30 päivänä kesäkuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 951/2006 (2) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan toisen virkkeen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2008/2009 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 945/2008 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 368/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja eräiden siirappien edustavien hintojen sekä niiden tuonnissa sovellettavien lisätullien määrät markkinointivuodeksi 2008/2009 on vahvistettu komission asetuksessa (EY) N:o 945/2008 (3). Kyseiset hinnat ja tullien määrät on viimeksi muutettu komission asetuksella (EY) N:o 368/2009 (4).

| (2) | Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti, |
| --- | --- |

(2)

Komissiolla tällä hetkellä käytettävissä olevien tietojen perusteella kyseisiä määriä olisi muutettava asetuksessa (EY) N:o 951/2006 säädettyjen sääntöjen mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 951/2006 36 artiklassa tarkoitettujen tuotteiden asetuksessa (EY) N:o 945/2008 markkinointivuodeksi 2008/2009 vahvistetut edustavat hinnat ja tuonnissa sovellettavat lisätullit ja esitetään ne tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 14 päivänä toukokuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 178, 1.7.2006, s. 24.

2

(3)  EUVL L 258, 26.9.2008, s. 56.

3

(4)  EUVL L 112, 6.5.2009, s. 7.

4

---

LIITE

Valkoisen sokerin, raakasokerin ja CN-koodiin 1702 90 95 kuuluvien tuotteiden edustavien hintojen ja tuonnissa sovellettavien lisätullien muutetut määrät, joita sovelletaan 14 päivästä toukokuuta 2009

| (EUR) |
| --- |
| CN-koodi | Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta | Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta |
| 1701 11 10 (1) | 28,95 | 2,60 |
| 1701 11 90 (1) | 28,95 | 7,06 |
| 1701 12 10 (1) | 28,95 | 2,47 |
| 1701 12 90 (1) | 28,95 | 6,63 |
| 1701 91 00 (2) | 32,24 | 9,11 |
| 1701 99 10 (2) | 32,24 | 4,67 |
| 1701 99 90 (2) | 32,24 | 4,67 |
| 1702 90 95 (3) | 0,32 | 0,34 |

(EUR)

CN-koodi

Edustava hinta 100 nettokilogrammalta tuotetta

Lisätulli 100 nettokilogrammalta tuotetta

1701 11 10 (1)

28,95

2,60

1701 11 90 (1)

28,95

7,06

1701 12 10 (1)

28,95

2,47

1701 12 90 (1)

28,95

6,63

1701 91 00 (2)

32,24

9,11

1701 99 10 (2)

32,24

4,67

1701 99 90 (2)

32,24

4,67

1702 90 95 (3)

0,32

0,34

---

(1)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa III kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(2)  Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1234/2007 liitteessä IV olevassa II kohdassa määritellylle vakiolaadulle.

(3)  Vahvistetaan yhden prosentin sakkaroosipitoisuudelle.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 14.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 119/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 119/23

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 13 päivänä tammikuuta 2009,

Valtiontuesta nro C 22/07 (ex N 43/07) tanskalaisia merenkulkuyhtiöitä koskevan merenkulkijoiden tulovero- ja sosiaalivakuutusmaksujen maksuvapausjärjestelmän laajentaminen ruoppaus- ja kaapelinlaskutoimintoihin

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 8886)

(Ainoastaan tanskankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/380/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Tanska on ilmoittanut komissiolle 15 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (2) muutoksesta tanskalaisia merenkulkuyhtiöitä koskevaan merenkulkijoiden tulovero- ja sosiaalivakuutusmaksujen maksuvapautusjärjestelmään (niin kutsuttuun DIS-järjestelmään). DIS-järjestelmä hyväksyttiin 13 päivänä marraskuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä (3). |
| --- | --- |

(1)

Tanska on ilmoittanut komissiolle 15 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (2) muutoksesta tanskalaisia merenkulkuyhtiöitä koskevaan merenkulkijoiden tulovero- ja sosiaalivakuutusmaksujen maksuvapautusjärjestelmään (niin kutsuttuun DIS-järjestelmään). DIS-järjestelmä hyväksyttiin 13 päivänä marraskuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä (3).

| (2) | Ilmoitettu muutos on kirjattu viitenumerolla N 43/07. Tanska on toimittanut komissiolle 27 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (4) uusia tietoja, joita pyydettiin 20 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (5). |
| --- | --- |

(2)

Ilmoitettu muutos on kirjattu viitenumerolla N 43/07. Tanska on toimittanut komissiolle 27 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (4) uusia tietoja, joita pyydettiin 20 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (5).

| (3) | Komissio on ilmoittanut Tanskalle 10 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (6) päätöksestään aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (jäljempänä ”valtiontukimenettelyä koskeva asetus”) 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu menettely (7), ja Tanska on toimittanut huomautuksensa 5 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (8). |
| --- | --- |

(3)

Komissio on ilmoittanut Tanskalle 10 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (6) päätöksestään aloittaa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (jäljempänä ”valtiontukimenettelyä koskeva asetus”) 4 artiklan 4 kohdassa tarkoitettu menettely (7), ja Tanska on toimittanut huomautuksensa 5 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä (8).

| (4) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (9). Päätöksessä komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tarkasteltavina olevista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(4)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (9). Päätöksessä komissio kehotti asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa tarkasteltavina olevista toimenpiteistä.

| (5) | Komissio on saanut huomautuksia seuraavilta asianomaisilta: European Dredging Association (Euroopan ruoppausalusyhdistys), European Community Shipowners’ Association (Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestö), Chamber of British Shipping (Yhdistyneen kuningaskunnan varustamoyhdistys), Norges Rederiforbund (Norjan varustamoyhdistys), Armateurs de France (Ranskan varustamoyhdistys), Alcatel-Lucent-yhtiö ja Danmarks Rederiforening (Tanskan varustamoyhdistys). Komissio on toimittanut huomautukset Tanskalle lausuntoa varten. Tanska antoi lausuntonsa 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (10). |
| --- | --- |

(5)

Komissio on saanut huomautuksia seuraavilta asianomaisilta: European Dredging Association (Euroopan ruoppausalusyhdistys), European Community Shipowners’ Association (Euroopan yhteisön kansallisten varustamoyhdistysten keskusjärjestö), Chamber of British Shipping (Yhdistyneen kuningaskunnan varustamoyhdistys), Norges Rederiforbund (Norjan varustamoyhdistys), Armateurs de France (Ranskan varustamoyhdistys), Alcatel-Lucent-yhtiö ja Danmarks Rederiforening (Tanskan varustamoyhdistys). Komissio on toimittanut huomautukset Tanskalle lausuntoa varten. Tanska antoi lausuntonsa 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä (10).

2.   YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS ILMOITETUISTA TOIMENPITEISTÄ

| (6) | Yksityiskohtainen kuvaus ilmoitetuista toimenpiteistä esitettiin jo edellä mainitussa 10 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyssä päätöksessä. |
| --- | --- |

(6)

Yksityiskohtainen kuvaus ilmoitetuista toimenpiteistä esitettiin jo edellä mainitussa 10 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyssä päätöksessä.

2.1   Kuvaus ilmoitetusta DIS-järjestelmän muutoksesta

| (7) | Ilmoitetun toimenpiteen päätarkoituksena (lakiehdotus N:o L 110 (2006–07), 11 pykälä) on laajentaa niin kutsuttu DIS-järjestelmä käsittämään kaapelinlasku- ja ruoppausalusten miehistöt. |
| --- | --- |

(7)

Ilmoitetun toimenpiteen päätarkoituksena (lakiehdotus N:o L 110 (2006–07), 11 pykälä) on laajentaa niin kutsuttu DIS-järjestelmä käsittämään kaapelinlasku- ja ruoppausalusten miehistöt.

| (8) | Kaapelinlaskualukset eivät ole vielä toistaiseksi voineet hyötyä toiminnassaan DIS-järjestelmästä, vaikka kaapelinlaskualukset onkin voitu merkitä DIS-rekisteriin Tanskan lainsäädännön mukaisesti. |
| --- | --- |

(8)

Kaapelinlaskualukset eivät ole vielä toistaiseksi voineet hyötyä toiminnassaan DIS-järjestelmästä, vaikka kaapelinlaskualukset onkin voitu merkitä DIS-rekisteriin Tanskan lainsäädännön mukaisesti.

| (9) | Tanska haluaa tästä eteenpäin antaa kaapelinlaskualuksille täyden hyödyn DIS-järjestelmästä. |
| --- | --- |

(9)

Tanska haluaa tästä eteenpäin antaa kaapelinlaskualuksille täyden hyödyn DIS-järjestelmästä.

| (10) | DIS-järjestelmän täytäntöönpanosta 27 päivänä toukokuuta 2005 annetussa asetuksessa (jäljempänä ”täytäntöönpanoasetus”) määritetään ruoppausalusten osalta, millaisia ruoppausteollisuuden toimintoja voidaan pitää meriliikenteenä, jotta voitaisiin laatia järjestelmän soveltamista ruoppaustoimintoihin koskevat säännöt. Täytäntöönpanoasetuksen 13 pykälän mukaisesti seuraavia ruoppausalusten toimintoja pidetään meriliikenteenä:






  1. | matka satamasta ruoppauspaikalle; |
| --- | --- | --- |

(10)

DIS-järjestelmän täytäntöönpanosta 27 päivänä toukokuuta 2005 annetussa asetuksessa (jäljempänä ”täytäntöönpanoasetus”) määritetään ruoppausalusten osalta, millaisia ruoppausteollisuuden toimintoja voidaan pitää meriliikenteenä, jotta voitaisiin laatia järjestelmän soveltamista ruoppaustoimintoihin koskevat säännöt. Täytäntöönpanoasetuksen 13 pykälän mukaisesti seuraavia ruoppausalusten toimintoja pidetään meriliikenteenä:

1.

matka satamasta ruoppauspaikalle;

| 2. | matka ruoppauspaikalta paikalle, jossa ruopattu aines puretaan, purku mukaan luettuna; |
| --- | --- |

2.

matka ruoppauspaikalta paikalle, jossa ruopattu aines puretaan, purku mukaan luettuna;

| 3. | matka purkupaikalta satamaan; |
| --- | --- |

3.

matka purkupaikalta satamaan;

| 4. | liikkuminen ruoppauspaikalla ja ruoppauspaikkojen välillä; |
| --- | --- |

4.

liikkuminen ruoppauspaikalla ja ruoppauspaikkojen välillä;

| 5. | avunanto viranomaisten pyynnöstä esimerkiksi öljyvahinkojen puhdistuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

5.

avunanto viranomaisten pyynnöstä esimerkiksi öljyvahinkojen puhdistuksen yhteydessä.

| (11) | Voimassa olevan Tanskan lainsäädännön mukaan ruoppaajia ei voi merkitä DIS-rekisteriin. Ruoppaajat eivät siis voi täyttää perusedellytyksiä voidakseen hakea DIS-järjestelmään. Lisäksi ruoppaajia käytetään osittain esimerkiksi rakennustöihin aluevesillä, joten Tanskan mielestä ruoppaajia oli hankala sisällyttää yleiseen nettopalkkajärjestelmään. Sen sijaan Tanska päätti verottaa ruoppaajien miehistöä yleisten verosääntöjen mukaisesti ja hyvittää verot alusten omistajille myöhemmin, kun edellytykset täyttyisivät. |
| --- | --- |

(11)

Voimassa olevan Tanskan lainsäädännön mukaan ruoppaajia ei voi merkitä DIS-rekisteriin. Ruoppaajat eivät siis voi täyttää perusedellytyksiä voidakseen hakea DIS-järjestelmään. Lisäksi ruoppaajia käytetään osittain esimerkiksi rakennustöihin aluevesillä, joten Tanskan mielestä ruoppaajia oli hankala sisällyttää yleiseen nettopalkkajärjestelmään. Sen sijaan Tanska päätti verottaa ruoppaajien miehistöä yleisten verosääntöjen mukaisesti ja hyvittää verot alusten omistajille myöhemmin, kun edellytykset täyttyisivät.

| (12) | Ruoppaus kuuluu siis välillisesti DIS-järjestelmään ja hyötyy samoista eduista kuin DIS-rekisteriin merkityillä aluksilla meriliikennettä harjoittavat merenkulkuyhtiöt. |
| --- | --- |

(12)

Ruoppaus kuuluu siis välillisesti DIS-järjestelmään ja hyötyy samoista eduista kuin DIS-rekisteriin merkityillä aluksilla meriliikennettä harjoittavat merenkulkuyhtiöt.

2.2   Kuvaus nykyisestä DIS-järjestelmästä

| (13) | DIS-järjestelmästä on kuvaus edellä mainitussa 10 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyssä komission päätöksessä (11). |
| --- | --- |

(13)

DIS-järjestelmästä on kuvaus edellä mainitussa 10 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyssä komission päätöksessä (11).

| (14) | Nykyisessä järjestelmässä laivanomistajat on vapautettu sosiaalivakuutus- ja tuloveromaksuista Tanskan kansainväliseen alusrekisteriin (Dansk Internationalt Skibsregister, jäljempänä ”DIS-rekisteri”) merkityillä aluksilla työskentelevien merenkulkijoiden osalta, jos aluksia käytetään matkustajien ja tavaroiden kaupallisiin kuljetuksiin. |
| --- | --- |

(14)

Nykyisessä järjestelmässä laivanomistajat on vapautettu sosiaalivakuutus- ja tuloveromaksuista Tanskan kansainväliseen alusrekisteriin (Dansk Internationalt Skibsregister, jäljempänä ”DIS-rekisteri”) merkityillä aluksilla työskentelevien merenkulkijoiden osalta, jos aluksia käytetään matkustajien ja tavaroiden kaupallisiin kuljetuksiin.

| (15) | Komissio muistuttaa, että DIS-rekisteri perustettiin 1 päivänä heinäkuuta 1988 annetulla lailla N:o 408, ja se tuli voimaan 23 päivänä elokuuta 1988. Tarkoituksena oli torjua alusten ulosliputusta Tanskan kansallisesta rekisteristä kolmansiin maihin. |
| --- | --- |

(15)

Komissio muistuttaa, että DIS-rekisteri perustettiin 1 päivänä heinäkuuta 1988 annetulla lailla N:o 408, ja se tuli voimaan 23 päivänä elokuuta 1988. Tarkoituksena oli torjua alusten ulosliputusta Tanskan kansallisesta rekisteristä kolmansiin maihin.

| (16) | Edellytyksenä on, että maksuvapautus otetaan huomioon palkoista sovittaessa. Verohyödyn saa siis varustamo eivätkä yksittäiset merenkulkijat. |
| --- | --- |

(16)

Edellytyksenä on, että maksuvapautus otetaan huomioon palkoista sovittaessa. Verohyödyn saa siis varustamo eivätkä yksittäiset merenkulkijat.

| (17) | Komissio hyväksyi kuitenkin DIS-rekisterin 13 päivänä marraskuuta 2002. |
| --- | --- |

(17)

Komissio hyväksyi kuitenkin DIS-rekisterin 13 päivänä marraskuuta 2002.

| (18) | Tanska hakee hyväksyntää samalla toisellekin meriliikenneyrittäjiä hyödyttävälle järjestelmälle, tonnistoverojärjestelmälle (12). |
| --- | --- |

(18)

Tanska hakee hyväksyntää samalla toisellekin meriliikenneyrittäjiä hyödyttävälle järjestelmälle, tonnistoverojärjestelmälle (12).

2.3   Talousarvio

| (19) | DIS-järjestelmän koko talousarvio on noin 600 miljoonaa Tanskan kruunua. |
| --- | --- |

(19)

DIS-järjestelmän koko talousarvio on noin 600 miljoonaa Tanskan kruunua.

3.   TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEN SYYT

3.1   Epäilyt kaapelinlaskua koskevien toimenpiteiden soveltumisesta yhteismarkkinoille

| (20) | Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että sen olisi tutkittava, mitä mahdollisia talousvaikutuksia kyseisellä laajentamisella saattaisi olla asianomaisella alalla. Asianomainen ala on tele- ja energiakaapelien lasku merenpohjaan ja merenpohjassa olevien kaapelien korjaaminen. |
| --- | --- |

(20)

Menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio katsoi, että sen olisi tutkittava, mitä mahdollisia talousvaikutuksia kyseisellä laajentamisella saattaisi olla asianomaisella alalla. Asianomainen ala on tele- ja energiakaapelien lasku merenpohjaan ja merenpohjassa olevien kaapelien korjaaminen.

| (21) | Komission mielestä on mahdotonta jakaa tietty merimatka osaan, joka on meriliikennettä, ja osaan, joka ei sitä ole. Sen sijaan komissio katsoi, että kaiken merenkulkutoiminnan osalta on tarpeen suorittaa kattava arviointi sen selvittämiseksi, onko tutkittu toiminto kokonaisuudessaan meriliikennettä. |
| --- | --- |

(21)

Komission mielestä on mahdotonta jakaa tietty merimatka osaan, joka on meriliikennettä, ja osaan, joka ei sitä ole. Sen sijaan komissio katsoi, että kaiken merenkulkutoiminnan osalta on tarpeen suorittaa kattava arviointi sen selvittämiseksi, onko tutkittu toiminto kokonaisuudessaan meriliikennettä.

| (22) | Näin ollen komission totesi menettelyn virallista aloittamista koskevassa päätöksessä olevansa sitä mieltä, ettei kaapelien laskua mereen ehkä voitaisi tulkita meriliikennepalvelun ja varsinaisen kaapelien laskun yhdistelmäksi. |
| --- | --- |

(22)

Näin ollen komission totesi menettelyn virallista aloittamista koskevassa päätöksessä olevansa sitä mieltä, ettei kaapelien laskua mereen ehkä voitaisi tulkita meriliikennepalvelun ja varsinaisen kaapelien laskun yhdistelmäksi.

| (23) | Kaapelinlaskualukset eivät yleensä kuljeta kaapelikeloja satamasta toiseen tai satamasta off-shore-rakenteen luo, mikä on annettu meriliikenteen määritelmäksi palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta jäsenvaltioiden väliseen meriliikenteeseen sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen meriliikenteeseen 22 päivään joulukuuta 1986 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4055/86 (13) ja palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) 7 päivänä joulukuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3577/92 (14). Sen sijaan kaapelinlaskualukset laskevat kaapeleita asiakkaan toimeksiannosta tietystä rannikolla sijaitsevasta paikasta tiettyyn vastarannalla sijaitsevaan paikkaan. Näin ollen kaapelinlaskualukset eivät vaikuttaisi tarjoavan suoranaisia meriliikennepalveluja edellä mainituissa yhteisön asetuksissa tarkoitetussa merkityksessä, eli ne eivät kuljeta tavaroita meritse yhdessä jäsenvaltiossa sijaitsevasta satamasta toisen jäsenvaltion satamaan tai off-shore-rakenteeseen. Vaikka tällaisilla aluksilla saatetaan toisinaan kuljettaa tavaroita meritse asetuksen (ETY) N:o 4055/86 ja (ETY) N:o 3577/92 mukaisesti, tällainen meriliikenteen määritelmää vastaava toiminta vaikuttaisi olevan pelkästään sivutoimintaa päätoimintana harjoitetun kaapelinlaskun ohella. |
| --- | --- |

(23)

Kaapelinlaskualukset eivät yleensä kuljeta kaapelikeloja satamasta toiseen tai satamasta off-shore-rakenteen luo, mikä on annettu meriliikenteen määritelmäksi palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta jäsenvaltioiden väliseen meriliikenteeseen sekä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden väliseen meriliikenteeseen 22 päivään joulukuuta 1986 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 4055/86 (13) ja palvelujen tarjoamisen vapauden periaatteen soveltamisesta meriliikenteeseen jäsenvaltioissa (meriliikenteen kabotaasi) 7 päivänä joulukuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3577/92 (14). Sen sijaan kaapelinlaskualukset laskevat kaapeleita asiakkaan toimeksiannosta tietystä rannikolla sijaitsevasta paikasta tiettyyn vastarannalla sijaitsevaan paikkaan. Näin ollen kaapelinlaskualukset eivät vaikuttaisi tarjoavan suoranaisia meriliikennepalveluja edellä mainituissa yhteisön asetuksissa tarkoitetussa merkityksessä, eli ne eivät kuljeta tavaroita meritse yhdessä jäsenvaltiossa sijaitsevasta satamasta toisen jäsenvaltion satamaan tai off-shore-rakenteeseen. Vaikka tällaisilla aluksilla saatetaan toisinaan kuljettaa tavaroita meritse asetuksen (ETY) N:o 4055/86 ja (ETY) N:o 3577/92 mukaisesti, tällainen meriliikenteen määritelmää vastaava toiminta vaikuttaisi olevan pelkästään sivutoimintaa päätoimintana harjoitetun kaapelinlaskun ohella.

| (24) | Lisäksi komissio huomautti, ettei tuolloin ollut vielä osoitettu, että yhteisöön sijoittautuneilla kaapelinlaskuyhtiöillä olisi vastaavia kilpailupaineita kuin maailmanmarkkinoilla toimivilla meriliikenteen harjoittajilla. Komission mukaan ei ole selvää, kohtaavatko yhteisössä toimivat kaapelinlaskuyritykset vastaavaa kilpailua mukavuuslippulaivojen taholta kuin meriliikenteessä. |
| --- | --- |

(24)

Lisäksi komissio huomautti, ettei tuolloin ollut vielä osoitettu, että yhteisöön sijoittautuneilla kaapelinlaskuyhtiöillä olisi vastaavia kilpailupaineita kuin maailmanmarkkinoilla toimivilla meriliikenteen harjoittajilla. Komission mukaan ei ole selvää, kohtaavatko yhteisössä toimivat kaapelinlaskuyritykset vastaavaa kilpailua mukavuuslippulaivojen taholta kuin meriliikenteessä.

| (25) | Näin ollen komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei kaapelinlasku ehkä olisi meriliikennettä eikä se voisi näin ollen saada yhteisön suuntaviivoissa meriliikenteen valtiontuelle (jäljempänä ”suuntaviivat”) (15) tarkoitettua meriliikenteen valtiontukea. |
| --- | --- |

(25)

Näin ollen komissio katsoi menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, ettei kaapelinlasku ehkä olisi meriliikennettä eikä se voisi näin ollen saada yhteisön suuntaviivoissa meriliikenteen valtiontuelle (jäljempänä ”suuntaviivat”) (15) tarkoitettua meriliikenteen valtiontukea.

3.2   Epäilyt ruoppaukseen liittyvien toimenpiteiden soveltumisesta yhteismarkkinoille

| (26) | Komissio totesi aloituspäätöksessä epäilevänsä vahvasti, olivatko kaikki järjestelmään kuuluvat ruoppaustoiminnot suuntaviivoissa tarkoitettua meriliikennettä. Näin ollen komissio katsoi, etteivät kaikki nämä ruoppaustoiminnot ehkä täyttäisi meriliikenteen valtiontuen saamista koskevia edellytyksiä. |
| --- | --- |

(26)

Komissio totesi aloituspäätöksessä epäilevänsä vahvasti, olivatko kaikki järjestelmään kuuluvat ruoppaustoiminnot suuntaviivoissa tarkoitettua meriliikennettä. Näin ollen komissio katsoi, etteivät kaikki nämä ruoppaustoiminnot ehkä täyttäisi meriliikenteen valtiontuen saamista koskevia edellytyksiä.

4.   TANSKAN HUOMAUTUKSET TUTKINNAN ALOITTAMISESTA TEHDYSTÄ PÄÄTÖKSESTÄ

4.1   Kaapelinlaskua koskevat huomautukset

| (27) | Tanska painotti komission yksikköjen vakuuttaneen Tanskalle 11 päivänä elokuuta 2006 päivätyssä kirjeessä (16), että kaapelinlaskualukset voisivat kuulua kyseisten valtiontukitoimenpiteiden soveltamisalaan, mikäli vaatimuksena oleva meriliikenteen 50 prosentin osuus täyttyisi. |
| --- | --- |

(27)

Tanska painotti komission yksikköjen vakuuttaneen Tanskalle 11 päivänä elokuuta 2006 päivätyssä kirjeessä (16), että kaapelinlaskualukset voisivat kuulua kyseisten valtiontukitoimenpiteiden soveltamisalaan, mikäli vaatimuksena oleva meriliikenteen 50 prosentin osuus täyttyisi.

| (28) | Tanskan mukaan komissio oli todennut, että kaapelinlaskutoiminnot voitaisiin katsoa meriliikenteeksi niiden toimintojen osalta, joihin kuuluu kaapelikelojen kuljetus lastaussatamasta avomerellä sijaitsevaan paikkaan, josta kaapelinlasku alkaa, mikä tarkoittaisi sitä, että meriliikennetoimintojen osuus kaikista toiminnoista laskettaisiin sillä perusteella, kuinka pitkän matkan alus kulkee kaapelia laskematta. |
| --- | --- |

(28)

Tanskan mukaan komissio oli todennut, että kaapelinlaskutoiminnot voitaisiin katsoa meriliikenteeksi niiden toimintojen osalta, joihin kuuluu kaapelikelojen kuljetus lastaussatamasta avomerellä sijaitsevaan paikkaan, josta kaapelinlasku alkaa, mikä tarkoittaisi sitä, että meriliikennetoimintojen osuus kaikista toiminnoista laskettaisiin sillä perusteella, kuinka pitkän matkan alus kulkee kaapelia laskematta.

| (29) | Lisäksi Tanska korosti, ettei ymmärtänyt, miksi komissio asettui 10 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessään sille kannalle, ettei kaapelinlaskua voida katsoa meriliikenteen ja muiden toimintojen yhdistelmäksi, ja väitti tällaisen kannan olevan vastoin 11 päivänä elokuuta 2006 päivättyä komission yksikköjen kirjettä. |
| --- | --- |

(29)

Lisäksi Tanska korosti, ettei ymmärtänyt, miksi komissio asettui 10 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyssä kirjeessään sille kannalle, ettei kaapelinlaskua voida katsoa meriliikenteen ja muiden toimintojen yhdistelmäksi, ja väitti tällaisen kannan olevan vastoin 11 päivänä elokuuta 2006 päivättyä komission yksikköjen kirjettä.

4.2   Ruoppausta koskevat huomautukset

| (30) | Tanskan mukaan suuntaviivoissa annetaan mahdollisuus jakaa ruoppaajien kokonaistoiminta meriliikenteeseen ja muihin toimintoihin. Tanska ei siis ymmärrä, miksei vastaavaa jakoa voitaisi tehdä kaapelinlaskualusten kohdalla. |
| --- | --- |

(30)

Tanskan mukaan suuntaviivoissa annetaan mahdollisuus jakaa ruoppaajien kokonaistoiminta meriliikenteeseen ja muihin toimintoihin. Tanska ei siis ymmärrä, miksei vastaavaa jakoa voitaisi tehdä kaapelinlaskualusten kohdalla.

| (31) | Tanska korosti, ettei yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-251/04 antama tuomio, jonka komission mainitsi tutkinnan aloittamista koskevassa päätöksessään, muuta sen vakuutuksen perusteita, jonka komissio antoi Tanskalle edellä mainitussa 11 päivänä elokuuta 2006 päivätyssä kirjeessä. Tanskan mukaan tuomioistuin selvitti, kuuluuko hinausalusten toiminta asetuksen (ETY) N:o 3577/92 soveltamisalaan, ja totesi, ettei kuulu. Tanskan mielestä tuomiolla ei ole merkitystä, kun on kyse suuntaviivojen soveltamisesta kaapelinlaskualuksiin. |
| --- | --- |

(31)

Tanska korosti, ettei yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-251/04 antama tuomio, jonka komission mainitsi tutkinnan aloittamista koskevassa päätöksessään, muuta sen vakuutuksen perusteita, jonka komissio antoi Tanskalle edellä mainitussa 11 päivänä elokuuta 2006 päivätyssä kirjeessä. Tanskan mukaan tuomioistuin selvitti, kuuluuko hinausalusten toiminta asetuksen (ETY) N:o 3577/92 soveltamisalaan, ja totesi, ettei kuulu. Tanskan mielestä tuomiolla ei ole merkitystä, kun on kyse suuntaviivojen soveltamisesta kaapelinlaskualuksiin.

| (32) | Tanskan viranomaiset mainitsivat, että suuntaviivoja sovelletaan paitsi meriliikenteeseen, siten kuin se on määritelty asetuksissa (ETY) N:o 4055/86 ja (ETY) N:o 3577/92, mutta ”tietyt osat koskevat myös hinausta ja ruoppausta”. |
| --- | --- |

(32)

Tanskan viranomaiset mainitsivat, että suuntaviivoja sovelletaan paitsi meriliikenteeseen, siten kuin se on määritelty asetuksissa (ETY) N:o 4055/86 ja (ETY) N:o 3577/92, mutta ”tietyt osat koskevat myös hinausta ja ruoppausta”.

| (33) | Suuntaviivojen mukaan vähintään 50 prosentin kaikesta toiminnasta on oltava meriliikennettä, joka Tanskan viranomaisten mukaan on määritelty suuntaviivoissa ruoppaajien osalta ”poistetun maa-aineksen kuljetukseksi meritse”. Tanskan viranomaisten mukaan suuntaviivoja olisi tulkittava siten, että poistetun maa-aineksen kuljetus luokitellaan siinä meriliikenteeksi. |
| --- | --- |

(33)

Suuntaviivojen mukaan vähintään 50 prosentin kaikesta toiminnasta on oltava meriliikennettä, joka Tanskan viranomaisten mukaan on määritelty suuntaviivoissa ruoppaajien osalta ”poistetun maa-aineksen kuljetukseksi meritse”. Tanskan viranomaisten mukaan suuntaviivoja olisi tulkittava siten, että poistetun maa-aineksen kuljetus luokitellaan siinä meriliikenteeksi.

| (34) | Lisäksi Tanska kiistää komission päätöksen laajentaa yksipuolisesti tutkintamenettelyä kattamamaan aloja, jotka eivät sisälly komission suorittaman tutkinnan kohteena olevaan ilmoitukseen (17). Tanskan mukaan valtiontukimenettelyä koskevan asetuksen II luvussa ei ole ilmoitettua tukea koskevaa säännöstä, jossa annettaisiin komissiolle mahdollisuus lisätä tutkintaan voimassa olevia valtiontukitoimenpiteitä. Jos komissio haluaa tutkia voimassa olevia valtiontukitoimenpiteitä, sen olisi Tanskan mukaan tehtävä tämä edellä mainitun asetuksen voimassa olevia tukiohjelmia koskevaa menettelyä käsittelevän V luvun mukaisesti. |
| --- | --- |

(34)

Lisäksi Tanska kiistää komission päätöksen laajentaa yksipuolisesti tutkintamenettelyä kattamamaan aloja, jotka eivät sisälly komission suorittaman tutkinnan kohteena olevaan ilmoitukseen (17). Tanskan mukaan valtiontukimenettelyä koskevan asetuksen II luvussa ei ole ilmoitettua tukea koskevaa säännöstä, jossa annettaisiin komissiolle mahdollisuus lisätä tutkintaan voimassa olevia valtiontukitoimenpiteitä. Jos komissio haluaa tutkia voimassa olevia valtiontukitoimenpiteitä, sen olisi Tanskan mukaan tehtävä tämä edellä mainitun asetuksen voimassa olevia tukiohjelmia koskevaa menettelyä käsittelevän V luvun mukaisesti.

| (35) | Tanska totesi ilmoittaneensa muutoksista 21 päivänä tammikuuta 2005 kahdella lakiehdotuksella, jotka hallitus oli esitellyt parlamentille 12 päivänä tammikuuta 2005 (merenkulkijoiden verotusta koskeva lakiehdotus ja tonnistoverolain muutosta koskeva lakiehdotus). Tanskan mukaan komission voidaan katsoa hyväksyneen kyseiset kaksi lakiehdotusta seuraavista syistä:






  — | Ensinnäkään komissio ei Tanskan viranomaisten mukaan reagoinut 21 päivänä tammikuuta 2005 päivättyyn pysyvän edustuston kirjeeseen valtiontukimenettelyä koskevassa asetuksessa säädetyssä määräajassa. |
| --- | --- | --- |

(35)

Tanska totesi ilmoittaneensa muutoksista 21 päivänä tammikuuta 2005 kahdella lakiehdotuksella, jotka hallitus oli esitellyt parlamentille 12 päivänä tammikuuta 2005 (merenkulkijoiden verotusta koskeva lakiehdotus ja tonnistoverolain muutosta koskeva lakiehdotus). Tanskan mukaan komission voidaan katsoa hyväksyneen kyseiset kaksi lakiehdotusta seuraavista syistä:

—

Ensinnäkään komissio ei Tanskan viranomaisten mukaan reagoinut 21 päivänä tammikuuta 2005 päivättyyn pysyvän edustuston kirjeeseen valtiontukimenettelyä koskevassa asetuksessa säädetyssä määräajassa.

| — | Toiseksi komission yksiköt vahvistivat myöhemmin, että muutokset olivat suuntaviivojen mukaiset. |
| --- | --- |

—

Toiseksi komission yksiköt vahvistivat myöhemmin, että muutokset olivat suuntaviivojen mukaiset.

| (36) | Näin ollen Tanska väittää, että merenkulkijoiden verotusta koskevan lain kevään 2005 versio on EU:n lainsäädännön mukaisesti hyväksytty valtiontukitoimenpide. |
| --- | --- |

(36)

Näin ollen Tanska väittää, että merenkulkijoiden verotusta koskevan lain kevään 2005 versio on EU:n lainsäädännön mukaisesti hyväksytty valtiontukitoimenpide.

| (37) | Näin ollen Tanska toteaa, että tutkintamenettely voi kattaa vain väitetysti ainoan ilmoitetun toimenpiteen eli kaapelinlaskualusten miehistön mahdollisen sisällyttämisen DIS-järjestelmään. |
| --- | --- |

(37)

Näin ollen Tanska toteaa, että tutkintamenettely voi kattaa vain väitetysti ainoan ilmoitetun toimenpiteen eli kaapelinlaskualusten miehistön mahdollisen sisällyttämisen DIS-järjestelmään.

| (38) | Ruoppausalusten osalta Tanskan hallitus ilmoitti antaneensa 13 päivänä joulukuuta 2006 lain, jolla muutettiin merenkulkijoiden verotusta koskevaa lakia. Kyseisestä merenkulkijoiden verotusta koskevaan lakiin esitetystä muutoksesta ilmoitettiin 15 päivänä tammikuuta 2007. |
| --- | --- |

(38)

Ruoppausalusten osalta Tanskan hallitus ilmoitti antaneensa 13 päivänä joulukuuta 2006 lain, jolla muutettiin merenkulkijoiden verotusta koskevaa lakia. Kyseisestä merenkulkijoiden verotusta koskevaan lakiin esitetystä muutoksesta ilmoitettiin 15 päivänä tammikuuta 2007.

| (39) | Tanskan mielestä poistetun maa-aineksen kuljetus avomerellä on suuntaviivoissa tarkoitettua meriliikennettä. Näin ollen ruoppaajat kuuluvat suuntaviivojen soveltamisalaan asetusten (ETY) N:o 4055/86 ja (ETY) N:o 3577/92 sisällöstä huolimatta edellyttäen, että ruoppaajat harjoittavat meriliikennettä (joka on Tanskan mukaan ”poistetun maa-aineksen kuljetusta meritse”) vähintään 50 prosenttia toiminta-ajastaan. |
| --- | --- |

(39)

Tanskan mielestä poistetun maa-aineksen kuljetus avomerellä on suuntaviivoissa tarkoitettua meriliikennettä. Näin ollen ruoppaajat kuuluvat suuntaviivojen soveltamisalaan asetusten (ETY) N:o 4055/86 ja (ETY) N:o 3577/92 sisällöstä huolimatta edellyttäen, että ruoppaajat harjoittavat meriliikennettä (joka on Tanskan mukaan ”poistetun maa-aineksen kuljetusta meritse”) vähintään 50 prosenttia toiminta-ajastaan.

| (40) | Tanskan viranomaiset lisäsivät, etteivät ”rajoitetun meriliikenteen” toiminnot kuulu Tanskan valtiontukijärjestelmään. ”Rajoitetulla meriliikenteellä” tarkoitetaan esimerkiksi satamissa ja vuonoissa suoritettavia toimintoja. Louhinta- tai ruoppaustyö satamissa ja vuonoissa sekä niiden lähistöllä ei siis kuulu milloinkaan DIS-järjestelmään. Sama pätee tilanteisiin, joissa alus pysyy paikoillaan. |
| --- | --- |

(40)

Tanskan viranomaiset lisäsivät, etteivät ”rajoitetun meriliikenteen” toiminnot kuulu Tanskan valtiontukijärjestelmään. ”Rajoitetulla meriliikenteellä” tarkoitetaan esimerkiksi satamissa ja vuonoissa suoritettavia toimintoja. Louhinta- tai ruoppaustyö satamissa ja vuonoissa sekä niiden lähistöllä ei siis kuulu milloinkaan DIS-järjestelmään. Sama pätee tilanteisiin, joissa alus pysyy paikoillaan.

| (41) | Tanskan viranomaiset selittivät, että käytännössä louhinta- ja ruoppaustyöt suoritetaan useimmiten ketjuruoppaajilla, joissa ei ole omaa moottoria, joten ne jäävät tästäkin syystä ruoppaajia koskevan DIS-järjestelmän ulkopuolelle. Järjestelmään voivat kuulua alukset, joilla on oma käyttömoottori. DIS-järjestelmään eivät kuulu myöskään alukset, jotka suorittavat rakennusurakoita merellä. Rakennusurakoilla tarkoitetaan satamien, möljien, siltojen, öljynporauslauttojen, tuulipuistojen ja muiden merellä sijaitsevien rakenteiden rakentamista ja korjausta. |
| --- | --- |

(41)

Tanskan viranomaiset selittivät, että käytännössä louhinta- ja ruoppaustyöt suoritetaan useimmiten ketjuruoppaajilla, joissa ei ole omaa moottoria, joten ne jäävät tästäkin syystä ruoppaajia koskevan DIS-järjestelmän ulkopuolelle. Järjestelmään voivat kuulua alukset, joilla on oma käyttömoottori. DIS-järjestelmään eivät kuulu myöskään alukset, jotka suorittavat rakennusurakoita merellä. Rakennusurakoilla tarkoitetaan satamien, möljien, siltojen, öljynporauslauttojen, tuulipuistojen ja muiden merellä sijaitsevien rakenteiden rakentamista ja korjausta.

5.   ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET

5.1   European Dredging Association, jäljempänä ”EUDA”

| (42) | EUDA:n mukaan komissio on ottanut ruoppaustoiminnan osalta käyttöön paljon tiukemman valtiontukijärjestelmän, kuin mitä vuoden 1997 suuntaviivojen mukainen järjestelmä oli. EUDA tukee tavoitteena olevaa ruoppausaluskannan säilyttämistä yhteisössä ja esittää kaksi yleistä huomautusta:






  — | Ensinnäkin EUDA tukee kantaa, jonka mukaan Euroopan ruoppausalan merenkulkuklusterin olisi voitava hyötyä suuntaviivojen mukaisesta valtiontuesta aina, kun se joutuu kilpailemaan kolmansien maiden alusten kanssa. |
| --- | --- | --- |

(42)

EUDA:n mukaan komissio on ottanut ruoppaustoiminnan osalta käyttöön paljon tiukemman valtiontukijärjestelmän, kuin mitä vuoden 1997 suuntaviivojen mukainen järjestelmä oli. EUDA tukee tavoitteena olevaa ruoppausaluskannan säilyttämistä yhteisössä ja esittää kaksi yleistä huomautusta:

—

Ensinnäkin EUDA tukee kantaa, jonka mukaan Euroopan ruoppausalan merenkulkuklusterin olisi voitava hyötyä suuntaviivojen mukaisesta valtiontuesta aina, kun se joutuu kilpailemaan kolmansien maiden alusten kanssa.

| — | Toiseksi EUDA ilmoitti olevansa sitä mieltä, ettei komission suuntaviivojen perusteella hyväksymästä valtiontuesta saisi aiheutua kohtuuttomasti hallinnollisia rasitteita Euroopan ruoppausalan merenkulkuklusterille. |
| --- | --- |

—

Toiseksi EUDA ilmoitti olevansa sitä mieltä, ettei komission suuntaviivojen perusteella hyväksymästä valtiontuesta saisi aiheutua kohtuuttomasti hallinnollisia rasitteita Euroopan ruoppausalan merenkulkuklusterille.

5.2   European Community Shipowners’ Association, jäljempänä ”ECSA”

| (43) | ECSA:n mielestä komission näkemys on kovin teoreettinen eikä siinä oteta huomioon suuntaviivojen tavoitteita eikä sisältöä. |
| --- | --- |

(43)

ECSA:n mielestä komission näkemys on kovin teoreettinen eikä siinä oteta huomioon suuntaviivojen tavoitteita eikä sisältöä.

| (44) | ECSA:n mukaan suuntaviivoissa edellytetään jo ennalta, että merkittävä osa ruoppaustoiminnasta on meriliikennettä. ECSA toteaa, että ruoppaajat kuljettavat poistettua maa-ainesta ja kaapelinlaskualukset kaapelia kohdasta A kohtaan B. Tältä osin lastaus- ja purkupaikoilla ei ECSA:n mukaan olisi merkitystä. |
| --- | --- |

(44)

ECSA:n mukaan suuntaviivoissa edellytetään jo ennalta, että merkittävä osa ruoppaustoiminnasta on meriliikennettä. ECSA toteaa, että ruoppaajat kuljettavat poistettua maa-ainesta ja kaapelinlaskualukset kaapelia kohdasta A kohtaan B. Tältä osin lastaus- ja purkupaikoilla ei ECSA:n mukaan olisi merkitystä.

| (45) | ECSA korostaa, että ruoppaajien ja kaapelinlaskualusten kuljetustoiminnan sisältyminen suuntaviivoihin on täysin suuntaviivojen tavoitteiden mukaista, sillä kyseiset erikoisalukset toimivat myös maailmanmarkkinoilla, joilla maailmanlaajuinen kilpailu on kovaa, sekä maailmanlaajuisilla työmarkkinoilla. |
| --- | --- |

(45)

ECSA korostaa, että ruoppaajien ja kaapelinlaskualusten kuljetustoiminnan sisältyminen suuntaviivoihin on täysin suuntaviivojen tavoitteiden mukaista, sillä kyseiset erikoisalukset toimivat myös maailmanmarkkinoilla, joilla maailmanlaajuinen kilpailu on kovaa, sekä maailmanlaajuisilla työmarkkinoilla.

5.3   Chamber of British Shipping

| (46) | Chamber of British Shipping korostaa, että suuntaviivoissa tunnustetaan, että sama ruoppaaja voi harjoittaa sekä tukikelpoista toimintaa että muuta toimintaa ja että nämä on näin ollen eroteltava toisistaan. Näin ollen Chamber of British Shipping ilmaisee olevansa huolissaan lausunnosta, jonka mukaan ”komission mielestä on mahdotonta jakaa tietty toiminto osaan, joka on meriliikennettä ja osaan, joka ei ole”. |
| --- | --- |

(46)

Chamber of British Shipping korostaa, että suuntaviivoissa tunnustetaan, että sama ruoppaaja voi harjoittaa sekä tukikelpoista toimintaa että muuta toimintaa ja että nämä on näin ollen eroteltava toisistaan. Näin ollen Chamber of British Shipping ilmaisee olevansa huolissaan lausunnosta, jonka mukaan ”komission mielestä on mahdotonta jakaa tietty toiminto osaan, joka on meriliikennettä ja osaan, joka ei ole”.

| (47) | Chamber of British Shipping on sitä mieltä, että on turha erotella toisistaan tavaroiden ja matkustajien kuljetusta satamien ja rakenteiden luettelossa mainitusta paikasta kyseisessä luettelossa mainittuun paikkaan ja vastaavaa kuljetusta muihin merellä sijaitseviin paikkoihin. Chamber of British Shipping on huolissaan siitä, että käyttöön on ilmeisesti otettu uusi testi, joka liittyy rahdin tai matkustajien kuljettamisen tarkoitukseen. Niinpä se esittää, ettei asiakkaan vaikutin ole oleellista arvioitaessa merenkulkutoiminnan tukikelpoisuutta. Chamber of British Shipping selvittää, että kuljetetun materiaalin määränpään päättää useimmiten asiakas sen tulevan käytön ja/tai ympäristölupiensa tai muiden lupiensa perusteella. |
| --- | --- |

(47)

Chamber of British Shipping on sitä mieltä, että on turha erotella toisistaan tavaroiden ja matkustajien kuljetusta satamien ja rakenteiden luettelossa mainitusta paikasta kyseisessä luettelossa mainittuun paikkaan ja vastaavaa kuljetusta muihin merellä sijaitseviin paikkoihin. Chamber of British Shipping on huolissaan siitä, että käyttöön on ilmeisesti otettu uusi testi, joka liittyy rahdin tai matkustajien kuljettamisen tarkoitukseen. Niinpä se esittää, ettei asiakkaan vaikutin ole oleellista arvioitaessa merenkulkutoiminnan tukikelpoisuutta. Chamber of British Shipping selvittää, että kuljetetun materiaalin määränpään päättää useimmiten asiakas sen tulevan käytön ja/tai ympäristölupiensa tai muiden lupiensa perusteella.

| (48) | Chamber of British Shipping on toista mieltä Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistussa ilmoituksessa esitetystä komission alustavasta arviosta, joka koski kaapelinlaskualuksen tavanomaista toimintaa: sen mukaan kaapelinlaskualukset lastaavat asiakkaan kaapelit satamassa ja kuljettavat ne joukkoon useampia muita paikkoja – joita voivat olla myös muut satamat – joissa kaapeli toimitetaan laskemalla se vähitellen merenpohjaan. |
| --- | --- |

(48)

Chamber of British Shipping on toista mieltä Euroopan unionin virallisessa lehdessä julkaistussa ilmoituksessa esitetystä komission alustavasta arviosta, joka koski kaapelinlaskualuksen tavanomaista toimintaa: sen mukaan kaapelinlaskualukset lastaavat asiakkaan kaapelit satamassa ja kuljettavat ne joukkoon useampia muita paikkoja – joita voivat olla myös muut satamat – joissa kaapeli toimitetaan laskemalla se vähitellen merenpohjaan.

5.4   Norges Rederiforbund

| (49) | Norges Rederiforbundin mukaan komission olisi tulkittava ”meriliikenteen” käsitettä joustavasti, koska kaapelinlasku- ja ruoppausyhtiöt liikkuvat yhtälailla kansainvälisillä markkinoilla ja joutuvat vastaamaan samaan maailmanlaajuiseen kilpailuun kuin perinteisen ”merikuljetuksen” harjoittajat. |
| --- | --- |

(49)

Norges Rederiforbundin mukaan komission olisi tulkittava ”meriliikenteen” käsitettä joustavasti, koska kaapelinlasku- ja ruoppausyhtiöt liikkuvat yhtälailla kansainvälisillä markkinoilla ja joutuvat vastaamaan samaan maailmanlaajuiseen kilpailuun kuin perinteisen ”merikuljetuksen” harjoittajat.

| (50) | Norges Rederiforbundin mielestä kaapelien kuljetus ja lasku kohdasta A kohtaan B tapahtuvat samanaikaisesti yhtenäisellä tavalla ”purkamalla” kaapelia vähitellen merenpohjaan. |
| --- | --- |

(50)

Norges Rederiforbundin mielestä kaapelien kuljetus ja lasku kohdasta A kohtaan B tapahtuvat samanaikaisesti yhtenäisellä tavalla ”purkamalla” kaapelia vähitellen merenpohjaan.

| (51) | Norges Rederiforbund on vastaavasti sitä mieltä, että ruoppaustoiminnassa syntyvän liejun hävittämiseen tähtäävä kuljetus on katsottava merikuljetukseksi, vaikkei ruoppaus- ja/tai purkupaikka ole satama eikä off-shore-rakenne. |
| --- | --- |

(51)

Norges Rederiforbund on vastaavasti sitä mieltä, että ruoppaustoiminnassa syntyvän liejun hävittämiseen tähtäävä kuljetus on katsottava merikuljetukseksi, vaikkei ruoppaus- ja/tai purkupaikka ole satama eikä off-shore-rakenne.

5.5   Armateurs de France

| (52) | Armateurs de Francen mukaan meriliikennettä ei määritetä asetuksissa (ETY) N:o 3577/92 ja (ETY) N:o 4055/86 samalla tavalla kuin suuntaviivoissa. Valtiontukiasioita koskevan meriliikenteen määritelmän ei siis tarvitse olla sama kuin kyseisissä asetuksissa. Armateurs de France väittää, ettei asetuksessa (ETY) N:o 3577/92 annettu määritelmä ole missään tapauksessa tyhjentävä. Armateurs de Francen mukaan suuntaviivoissa ei näin ollen suljeta pois kaapelinlasku- ja ruoppaustoimintoja. |
| --- | --- |

(52)

Armateurs de Francen mukaan meriliikennettä ei määritetä asetuksissa (ETY) N:o 3577/92 ja (ETY) N:o 4055/86 samalla tavalla kuin suuntaviivoissa. Valtiontukiasioita koskevan meriliikenteen määritelmän ei siis tarvitse olla sama kuin kyseisissä asetuksissa. Armateurs de France väittää, ettei asetuksessa (ETY) N:o 3577/92 annettu määritelmä ole missään tapauksessa tyhjentävä. Armateurs de Francen mukaan suuntaviivoissa ei näin ollen suljeta pois kaapelinlasku- ja ruoppaustoimintoja.

| (53) | Armateurs de Francen mielestä yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-251/04 11 päivänä tammikuuta 2007 antama tuomio ei ole oleellinen kyseessä olevien toimintojen kannalta, sillä se ei sulje pois meriliikenteeseen sisältyviä kaapelinlasku- eikä ruoppaustoimintoja. Armateurs de France korostaa, etteivät nämä toiminnot ole palveluja, jotka ”liittyvät jollain tapaa meriliikenteen palvelujen tarjontaan [...] tai ovat satunnaisesti yhteydessä tai liitännäisiä siihen”, tuomiossa tarkoitetussa merkityksessä, vaan ovat pikemminkin tavaroiden kuljetusta merellä off-shore-rakenteesta tai off-shore-rakenteelle. |
| --- | --- |

(53)

Armateurs de Francen mielestä yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-251/04 11 päivänä tammikuuta 2007 antama tuomio ei ole oleellinen kyseessä olevien toimintojen kannalta, sillä se ei sulje pois meriliikenteeseen sisältyviä kaapelinlasku- eikä ruoppaustoimintoja. Armateurs de France korostaa, etteivät nämä toiminnot ole palveluja, jotka ”liittyvät jollain tapaa meriliikenteen palvelujen tarjontaan [...] tai ovat satunnaisesti yhteydessä tai liitännäisiä siihen”, tuomiossa tarkoitetussa merkityksessä, vaan ovat pikemminkin tavaroiden kuljetusta merellä off-shore-rakenteesta tai off-shore-rakenteelle.

| (54) | Armateurs de France väittää, että jos suuntaviivoja tulkittaisiin niin, että meriliikenteelle tarkoitettua tukea voitaisiin myöntää ainoastaan puhtaasti meriliikenteelle, tulkinnan vuoksi suuntaviivojen soveltamisalan ulkopuolelle jäisivät teoriassa alukset, jotka kulkevat tyhjänä takaisin tavaroita kuljetettuaan. Koska suuntaviivojen soveltamisalaan sisältyvät jo hinaajat ja ruoppaajat, mikäli yli 50 prosenttia hinaajan tosiasiallisesta toiminnasta tiettynä vuonna on meriliikennettä, Armateurs de Francen mukaan käsite olisi näin ollen ulotettava kaikkiin palvelualuksiin, kuten ruoppaajiin ja kaapelinlaskualuksiin. |
| --- | --- |

(54)

Armateurs de France väittää, että jos suuntaviivoja tulkittaisiin niin, että meriliikenteelle tarkoitettua tukea voitaisiin myöntää ainoastaan puhtaasti meriliikenteelle, tulkinnan vuoksi suuntaviivojen soveltamisalan ulkopuolelle jäisivät teoriassa alukset, jotka kulkevat tyhjänä takaisin tavaroita kuljetettuaan. Koska suuntaviivojen soveltamisalaan sisältyvät jo hinaajat ja ruoppaajat, mikäli yli 50 prosenttia hinaajan tosiasiallisesta toiminnasta tiettynä vuonna on meriliikennettä, Armateurs de Francen mukaan käsite olisi näin ollen ulotettava kaikkiin palvelualuksiin, kuten ruoppaajiin ja kaapelinlaskualuksiin.

5.6   Alcatel-Lucent

| (55) | Alcatel-Lucent korosti kaapelinlaskualusten merkitystä merenkulun työmarkkinoilla, kun otetaan huomioon korkean teknisen osaamisen tason vaatimus kyseisellä alalla. Alcatel-Lucentin mukaan kaapelinlaskualukset työllistävät pätevimmät työntekijät merenkulun työmarkkinoilla. Näin ollen DIS-järjestelmän laajentaminen koskemaan kaapelinlaskualuksia täyttää suuntaviivoissa määritetyn meriliikenteen valtiontuen tavoitteen, sillä näin turvattaisiin korkean tason työpaikkoja Euroopassa Euroopan merenkulkualan työntekijöille. Televiestintäalan kriisin vuoksi jäsenvaltioiden lippujen alla purjehtivien telekaapelin laskuun erikoistuneiden alusten määrä väheni 80 aluksesta 35:een, jotka joutuvat kilpailemaan mukavuuslippualusten kanssa. |
| --- | --- |

(55)

Alcatel-Lucent korosti kaapelinlaskualusten merkitystä merenkulun työmarkkinoilla, kun otetaan huomioon korkean teknisen osaamisen tason vaatimus kyseisellä alalla. Alcatel-Lucentin mukaan kaapelinlaskualukset työllistävät pätevimmät työntekijät merenkulun työmarkkinoilla. Näin ollen DIS-järjestelmän laajentaminen koskemaan kaapelinlaskualuksia täyttää suuntaviivoissa määritetyn meriliikenteen valtiontuen tavoitteen, sillä näin turvattaisiin korkean tason työpaikkoja Euroopassa Euroopan merenkulkualan työntekijöille. Televiestintäalan kriisin vuoksi jäsenvaltioiden lippujen alla purjehtivien telekaapelin laskuun erikoistuneiden alusten määrä väheni 80 aluksesta 35:een, jotka joutuvat kilpailemaan mukavuuslippualusten kanssa.

| (56) | Markkinat ovat maailmanlaajuiset. Niillä päästiin 100 000 kilometriin vuodessa IT-kuplan ollessa suurimmillaan, ja määrä väheni 20 000 kilometriin vuodessa vuosina 2003–2006 ja on tällä hetkellä noin 50 000–70 000 kilometriä vuodessa. |
| --- | --- |

(56)

Markkinat ovat maailmanlaajuiset. Niillä päästiin 100 000 kilometriin vuodessa IT-kuplan ollessa suurimmillaan, ja määrä väheni 20 000 kilometriin vuodessa vuosina 2003–2006 ja on tällä hetkellä noin 50 000–70 000 kilometriä vuodessa.

| (57) | Kun otetaan huomioon, että kaapeliyhteyksiin kuuluu valtameren ylittäviä osuuksia ja että suurimmat kaapelinlaskualukset voivat kuljettaa kaapelikeloja kerralla vain noin 3 000 kilometriä, Alcatel-Lucent katsoo, että kaapelinlaskualusten merkittävintä toimintaa on kaapelikelojen kuljetus kaapelikelatehtailta merelle kohtaan, jossa kaapeli yhdistetään ja josta se lasketaan merenpohjaan. Sen mukaan kaapelinlaskualus harjoittaa meriliikennettä, sillä lastia puretaan jatkuvasti reitin varrella aluksen purjehtiessa. Näin ollen kaapelinlasku on katsottava rahdinkuljetukseksi. |
| --- | --- |

(57)

Kun otetaan huomioon, että kaapeliyhteyksiin kuuluu valtameren ylittäviä osuuksia ja että suurimmat kaapelinlaskualukset voivat kuljettaa kaapelikeloja kerralla vain noin 3 000 kilometriä, Alcatel-Lucent katsoo, että kaapelinlaskualusten merkittävintä toimintaa on kaapelikelojen kuljetus kaapelikelatehtailta merelle kohtaan, jossa kaapeli yhdistetään ja josta se lasketaan merenpohjaan. Sen mukaan kaapelinlaskualus harjoittaa meriliikennettä, sillä lastia puretaan jatkuvasti reitin varrella aluksen purjehtiessa. Näin ollen kaapelinlasku on katsottava rahdinkuljetukseksi.

| (58) | Alcatel-Lucentin mielestä asetuksissa (ETY) N:o 3577/92 ja (ETY) N:o 4055/86 ei rajata tiukasti merellä sijaitsevia määränpäitä (kahden sataman tai sataman ja off-shore-rakenteen välillä). Sen mielestä myös merellä sijaitseva tietty kohta olisi katsottava suuntaviivoihin kuuluvaksi määränpääksi. Lisäksi voitaisiin katsoa, että kun kaapelia on laskettu merenpohjaan metrin verran, lasketusta kaapelista tulee off-shore-rakenne, jolloin sitä seuraava kaapelinlasku on kuljetusta off-shore-rakenteelle. |
| --- | --- |

(58)

Alcatel-Lucentin mielestä asetuksissa (ETY) N:o 3577/92 ja (ETY) N:o 4055/86 ei rajata tiukasti merellä sijaitsevia määränpäitä (kahden sataman tai sataman ja off-shore-rakenteen välillä). Sen mielestä myös merellä sijaitseva tietty kohta olisi katsottava suuntaviivoihin kuuluvaksi määränpääksi. Lisäksi voitaisiin katsoa, että kun kaapelia on laskettu merenpohjaan metrin verran, lasketusta kaapelista tulee off-shore-rakenne, jolloin sitä seuraava kaapelinlasku on kuljetusta off-shore-rakenteelle.

| (59) | Alcatel-Lucentin mielestä yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-251/04 11 päivänä tammikuuta 2007 antamassa tuomiossa sallitaan välillisesti meriliikenteen määritelmän laajentaminen, kunhan pysytään suuntaviivojen tavoitteiden soveltamisalalla. Alcatel-Lucentin mukaan suuntaviivojen päätavoitteina on turvata jäsenvaltioiden lippujen alla purjehtivien alusten toiminta ja säilyttää laivaston kilpailukyky maailmanmarkkinoilla. Vaikka kaapelinlaskutoiminta katsottaisiin siis palveluksi (joka on satunnaisesti yhteydessä tai liitännäinen meriliikennepalveluihin), suuntaviivoja voidaan soveltaa kaapelinlaskutoimintoihin, sillä nämä toiminnot täyttävät suuntaviivojen tavoitteet. |
| --- | --- |

(59)

Alcatel-Lucentin mielestä yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-251/04 11 päivänä tammikuuta 2007 antamassa tuomiossa sallitaan välillisesti meriliikenteen määritelmän laajentaminen, kunhan pysytään suuntaviivojen tavoitteiden soveltamisalalla. Alcatel-Lucentin mukaan suuntaviivojen päätavoitteina on turvata jäsenvaltioiden lippujen alla purjehtivien alusten toiminta ja säilyttää laivaston kilpailukyky maailmanmarkkinoilla. Vaikka kaapelinlaskutoiminta katsottaisiin siis palveluksi (joka on satunnaisesti yhteydessä tai liitännäinen meriliikennepalveluihin), suuntaviivoja voidaan soveltaa kaapelinlaskutoimintoihin, sillä nämä toiminnot täyttävät suuntaviivojen tavoitteet.

| (60) | Alcatel-Lucent asettuu vielä sille kannalle, että ympäristönäkökohtien vuoksi on tärkeää säilyttää laaja kaapelinlaskualuskanta jäsenvaltioiden lippujen alla. |
| --- | --- |

(60)

Alcatel-Lucent asettuu vielä sille kannalle, että ympäristönäkökohtien vuoksi on tärkeää säilyttää laaja kaapelinlaskualuskanta jäsenvaltioiden lippujen alla.

5.7   Danmarks Rederiforening

| (61) | Danmarks Rederiforeningin mukaan kaapelinlaskutoiminta on itsenäistä toimintaa eikä hinauksen kaltaista avustavaa toimintaa, jonka ei katsota Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-251/04 11 päivänä tammikuuta 2007 antaman tuomion mukaan kuuluvan asetusten (ETY) N:o 3577/92 ja (ETY) N:o 4055/86 soveltamisalaan. Lisäksi Danmarks Rederiforening pitää tärkeämpänä suuntaviivojen tavoitteiden huomioon ottamista. Niinpä se muistuttaa, että Euroopan kaapelinlaskuala tarjoaa työtä monille merenkulkijoille Euroopassa. Lisäksi kaapelinlaskutoiminta voi edistää turvallisuussääntöjen ja -normien laatimista sekä kaapelinlaskualusten rekisteröintiä yhteisön rekistereihin. |
| --- | --- |

(61)

Danmarks Rederiforeningin mukaan kaapelinlaskutoiminta on itsenäistä toimintaa eikä hinauksen kaltaista avustavaa toimintaa, jonka ei katsota Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa C-251/04 11 päivänä tammikuuta 2007 antaman tuomion mukaan kuuluvan asetusten (ETY) N:o 3577/92 ja (ETY) N:o 4055/86 soveltamisalaan. Lisäksi Danmarks Rederiforening pitää tärkeämpänä suuntaviivojen tavoitteiden huomioon ottamista. Niinpä se muistuttaa, että Euroopan kaapelinlaskuala tarjoaa työtä monille merenkulkijoille Euroopassa. Lisäksi kaapelinlaskutoiminta voi edistää turvallisuussääntöjen ja -normien laatimista sekä kaapelinlaskualusten rekisteröintiä yhteisön rekistereihin.

| (62) | Danmarks Rederiforening väittää, että kaapelinlaskuun kohdistuu samoja kilpailupaineita kuin yhteisön meriliikenteen harjoittajiin maailmanmarkkinoilla. Myös mannerten välillä purjehtiminen on kaapelinlaskualusten tehtävä. |
| --- | --- |

(62)

Danmarks Rederiforening väittää, että kaapelinlaskuun kohdistuu samoja kilpailupaineita kuin yhteisön meriliikenteen harjoittajiin maailmanmarkkinoilla. Myös mannerten välillä purjehtiminen on kaapelinlaskualusten tehtävä.

| (63) | Lisäksi Danmarks Rederiforening on sitä mieltä, että ruoppausta koskevat Tanskan säännöt kuuluvat suuntaviivojen soveltamisalaan, kun otetaan huomioon samanlainen sanamuoto. Danmarks Rederiforeningin mukaan louhintatyöt eivät sisälly kyseiseen Tanskan lainsäädäntöön. Lisäksi ruoppaus on tukikelpoista vain, mikäli vaatimus, jonka mukaan vähintään 50 prosentin kyseisestä toiminnasta on oltava meriliikennettä, täyttyy. |
| --- | --- |

(63)

Lisäksi Danmarks Rederiforening on sitä mieltä, että ruoppausta koskevat Tanskan säännöt kuuluvat suuntaviivojen soveltamisalaan, kun otetaan huomioon samanlainen sanamuoto. Danmarks Rederiforeningin mukaan louhintatyöt eivät sisälly kyseiseen Tanskan lainsäädäntöön. Lisäksi ruoppaus on tukikelpoista vain, mikäli vaatimus, jonka mukaan vähintään 50 prosentin kyseisestä toiminnasta on oltava meriliikennettä, täyttyy.

5.8   Tanskan lausunto kolmansien osapuolten huomautuksista

| (64) | Antaessaan lausunnon asianomaisten osapuolten toimittamista huomautuksista Tanskan viranomaiset toistivat aiemmat perusteensa ja painottivat, että kaikki asianomaiset osapuolet olivat puoltaneet sitä, että kaapelinlaskualukset kuuluvat suuntaviivojen soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(64)

Antaessaan lausunnon asianomaisten osapuolten toimittamista huomautuksista Tanskan viranomaiset toistivat aiemmat perusteensa ja painottivat, että kaikki asianomaiset osapuolet olivat puoltaneet sitä, että kaapelinlaskualukset kuuluvat suuntaviivojen soveltamisalaan.

6.   ARVIOINTI TOIMENPITEISTÄ

6.1   Kaapelinlasku

| (65) | Ensiksi komissio huomauttaa, että kaapelinlaskutoiminnassa tarvitaan meriliikenteen tavoin päteviä merenkulkijoita, joilla on vastaava pätevyys kuin perinteisillä meriliikennealuksilla työskentelevillä merenkulkijoilla. Lisäksi komissio huomauttaa, että kaapelinlaskualuksen miehistöön kuuluviin merenkulkijoihin sovelletaan samaa työlainsäädäntöä ja sosiaaliturvaa kuin muihin merenkulkijoihin. |
| --- | --- |

(65)

Ensiksi komissio huomauttaa, että kaapelinlaskutoiminnassa tarvitaan meriliikenteen tavoin päteviä merenkulkijoita, joilla on vastaava pätevyys kuin perinteisillä meriliikennealuksilla työskentelevillä merenkulkijoilla. Lisäksi komissio huomauttaa, että kaapelinlaskualuksen miehistöön kuuluviin merenkulkijoihin sovelletaan samaa työlainsäädäntöä ja sosiaaliturvaa kuin muihin merenkulkijoihin.

| (66) | Toiseksi komissio tunnustaa, että kaapelinlaskualukset ovat merialuksia ja että niiden on käytävä läpi samat tekniset tarkastukset ja turvatarkastukset kuin meriliikennettä harjoittavien alusten. |
| --- | --- |

(66)

Toiseksi komissio tunnustaa, että kaapelinlaskualukset ovat merialuksia ja että niiden on käytävä läpi samat tekniset tarkastukset ja turvatarkastukset kuin meriliikennettä harjoittavien alusten.

| (67) | Kolmanneksi komissio on yhtä mieltä siitä, että on riski, että kaapelinlaskuyhtiöt voivat siirtää maissa tapahtuvat toimintonsa yhteisön ulkopuolelle löytääkseen suotuisamman verotusjärjestelmän ja vaihtaa myöhemmin aluksensa purjehtimaan mukavuuslipun alla. Tältä osin komissio tunnustaa, että kaapelinlasku on luonteeltaan maailmanlaajuista. |
| --- | --- |

(67)

Kolmanneksi komissio on yhtä mieltä siitä, että on riski, että kaapelinlaskuyhtiöt voivat siirtää maissa tapahtuvat toimintonsa yhteisön ulkopuolelle löytääkseen suotuisamman verotusjärjestelmän ja vaihtaa myöhemmin aluksensa purjehtimaan mukavuuslipun alla. Tältä osin komissio tunnustaa, että kaapelinlasku on luonteeltaan maailmanlaajuista.

| (68) | Lisäksi komissio panee merkille, että DIS-järjestelmän laajentaminen merellä tapahtuviin kaapelinlaskutoimintoihin auttaisi säilyttämään yhteisön työpaikkoja merellä toimivilla tanskalaisilla kaapelinlaskualuksilla. |
| --- | --- |

(68)

Lisäksi komissio panee merkille, että DIS-järjestelmän laajentaminen merellä tapahtuviin kaapelinlaskutoimintoihin auttaisi säilyttämään yhteisön työpaikkoja merellä toimivilla tanskalaisilla kaapelinlaskualuksilla.

| (69) | Yhteisön kaapelinlaskuala joutuu kohtaamaan samoja kansainvälisen kilpailun ja maissa tapahtuvien toimintojen siirtämisen haasteita kuin yhteisön meriliikenneala. Lisäksi yhteisön kaapelinlaskutoimintaan sovelletaan työasioissa, teknisissä vaatimuksissa ja turvallisuusvaatimuksissa samaa lainsäädäntöä kuin yhteisön meriliikennealaan. Pätevät ja koulutetut merenkulkijat ovat välttämättömiä, samoin kuin meriliikennealalla. |
| --- | --- |

(69)

Yhteisön kaapelinlaskuala joutuu kohtaamaan samoja kansainvälisen kilpailun ja maissa tapahtuvien toimintojen siirtämisen haasteita kuin yhteisön meriliikenneala. Lisäksi yhteisön kaapelinlaskutoimintaan sovelletaan työasioissa, teknisissä vaatimuksissa ja turvallisuusvaatimuksissa samaa lainsäädäntöä kuin yhteisön meriliikennealaan. Pätevät ja koulutetut merenkulkijat ovat välttämättömiä, samoin kuin meriliikennealalla.

| (70) | Nämä seikat ovat suuntaviivojen lähtökohtana. Suuntaviivojen 2.2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan päätavoitteina on edistää turvallisuutta merellä, kannustaa merkitsemään tai palauttamaan alukset jäsenvaltioiden rekisteriin, edistää jäsenvaltioissa sijaitsevan merenkulkuklusterin lujittamista, säilyttää ja kehittää merenkulkualan osaamista sekä parantaa eurooppalaisten merenkulkijoiden työllisyyttä. Tämä pätee eritoten valtiontukeen, jota annetaan vähentämällä välillisiä työvoimakustannuksia (suuntaviivojen 3.2 kohta), mitä pidetään ”sosiaalisena toimenpiteenä kilpailukyvyn parantamiseksi” (katso suuntaviivojen 3 kohdan otsikko). |
| --- | --- |

(70)

Nämä seikat ovat suuntaviivojen lähtökohtana. Suuntaviivojen 2.2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaan päätavoitteina on edistää turvallisuutta merellä, kannustaa merkitsemään tai palauttamaan alukset jäsenvaltioiden rekisteriin, edistää jäsenvaltioissa sijaitsevan merenkulkuklusterin lujittamista, säilyttää ja kehittää merenkulkualan osaamista sekä parantaa eurooppalaisten merenkulkijoiden työllisyyttä. Tämä pätee eritoten valtiontukeen, jota annetaan vähentämällä välillisiä työvoimakustannuksia (suuntaviivojen 3.2 kohta), mitä pidetään ”sosiaalisena toimenpiteenä kilpailukyvyn parantamiseksi” (katso suuntaviivojen 3 kohdan otsikko).

| (71) | Näin ollen vaikka komissio katsoo edelleen, ettei kaapelinlaskutoiminta kuulu meriliikenteen määritelmään siten, kuin se on määritelty edellä mainituissa asetuksissa ja suuntaviivoissa, sen mielestä kaapelinlaskutoiminta voitaisiin rinnastaa vastaavuuden perusteella meriliikenteeseen sovellettaessa suuntaviivojen 3.2 kohtaa, jolloin kyseisen säännöksen soveltamisala kattaisi kaapelinlaskutoiminnan. |
| --- | --- |

(71)

Näin ollen vaikka komissio katsoo edelleen, ettei kaapelinlaskutoiminta kuulu meriliikenteen määritelmään siten, kuin se on määritelty edellä mainituissa asetuksissa ja suuntaviivoissa, sen mielestä kaapelinlaskutoiminta voitaisiin rinnastaa vastaavuuden perusteella meriliikenteeseen sovellettaessa suuntaviivojen 3.2 kohtaa, jolloin kyseisen säännöksen soveltamisala kattaisi kaapelinlaskutoiminnan.

| (72) | Näin ollen komissio toteaa, että DIS-järjestelmän laajentaminen käsittämään kaapelinlaskualukset voidaan hyväksyä soveltamalla niihin vastaavuuden perusteella suuntaviivojen 3.2 kohtaa ja että näin tämä laajentaminen soveltuu yhteismarkkinoille. |
| --- | --- |

(72)

Näin ollen komissio toteaa, että DIS-järjestelmän laajentaminen käsittämään kaapelinlaskualukset voidaan hyväksyä soveltamalla niihin vastaavuuden perusteella suuntaviivojen 3.2 kohtaa ja että näin tämä laajentaminen soveltuu yhteismarkkinoille.

6.2   Ruoppaus

| (73) | Komissio kiistää Tanskan väitteen, jonka mukaan komissio olisi käyttänyt väärin toimivaltaansa aloittaessaan tutkintamenettelyn DIS-järjestelmää koskevista säännöksistä ruoppauksen osalta. Edellä mainittu täytäntöönpanoasetus oli liitetty ilmoitukseen, joten komission mielestä sillä oli velvollisuus tutkia myös kyseinen liite ja selvittää, muuttaisiko täytäntöönpanoasetus edellä mainitulla asiassa NN 116/98 12 päivänä joulukuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä hyväksyttyä DIS-järjestelmää ja toimenpiteitä, joista Tanska ilmoitti komissiolle vuonna 2005 ja joilla DIS-järjestelmä muutettiin vastaamaan vuoden 2004 suuntaviivoja. |
| --- | --- |

(73)

Komissio kiistää Tanskan väitteen, jonka mukaan komissio olisi käyttänyt väärin toimivaltaansa aloittaessaan tutkintamenettelyn DIS-järjestelmää koskevista säännöksistä ruoppauksen osalta. Edellä mainittu täytäntöönpanoasetus oli liitetty ilmoitukseen, joten komission mielestä sillä oli velvollisuus tutkia myös kyseinen liite ja selvittää, muuttaisiko täytäntöönpanoasetus edellä mainitulla asiassa NN 116/98 12 päivänä joulukuuta 2002 tehdyllä komission päätöksellä hyväksyttyä DIS-järjestelmää ja toimenpiteitä, joista Tanska ilmoitti komissiolle vuonna 2005 ja joilla DIS-järjestelmä muutettiin vastaamaan vuoden 2004 suuntaviivoja.

| (74) | Lisäksi komissio kiistää väitteen, jonka mukaan kyseiset kaksi lakiehdotusta olisi hyväksytty 18 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä komission yksikköjen kirjeellä. Kyseisessä kirjeessä tehtiin selväksi, ettei jäsenvaltion hyväksymiä asianmukaisia toimenpiteitä, joita komissio on ehdottanut suuntaviivojen avulla, pitäisi katsoa menettelylliseltä kannalta ilmoitukseksi uudesta tuesta tai voimassa olevan tuen muuttamisesta. Kyseisessä vastauksessa komissio teki vielä selväksi, että Tanskan viranomaisten ilmoittamilla toimenpiteillä saatettiin vain suuntaviivoissa ehdotetut asianmukaiset toimenpiteet osaksi kansallista lainsäädäntöä, eikä niistä tarvinnut tehdä ilmoitusta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(74)

Lisäksi komissio kiistää väitteen, jonka mukaan kyseiset kaksi lakiehdotusta olisi hyväksytty 18 päivänä toukokuuta 2005 päivätyllä komission yksikköjen kirjeellä. Kyseisessä kirjeessä tehtiin selväksi, ettei jäsenvaltion hyväksymiä asianmukaisia toimenpiteitä, joita komissio on ehdottanut suuntaviivojen avulla, pitäisi katsoa menettelylliseltä kannalta ilmoitukseksi uudesta tuesta tai voimassa olevan tuen muuttamisesta. Kyseisessä vastauksessa komissio teki vielä selväksi, että Tanskan viranomaisten ilmoittamilla toimenpiteillä saatettiin vain suuntaviivoissa ehdotetut asianmukaiset toimenpiteet osaksi kansallista lainsäädäntöä, eikä niistä tarvinnut tehdä ilmoitusta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

| (75) | Lisäksi ilmoitukseen liitetty täytäntöönpanoasetus eroaa merkittävästi edellä mainittuun 21 päivänä tammikuuta 2008 päivättyyn kirjeeseen liitetystä lakiehdotuksesta laajentamalla tukikelpoisten ruoppaustoimintojen soveltamisalaa huomattavasti siitä, mitä edellä mainittuun kirjeeseen liitetyssä lakiehdotuksessa esitettiin. Aloittaessaan tutkinnan komissio ei katsonut täytäntöönpanoasetuksen säännöksiä uudeksi tueksi (laittomaksi tueksi, sillä ne olivat jo tulleet voimaan) vaan valtiontukimenettelyä koskevan asetuksen 16 artiklan mukaiseksi voimassa olevan tuen väärinkäytöksi. Näin ollen asiassa oleellinen asetuksen luku ei ole V luku voimassa olevia tukiohjelmia koskevasta menettelystä, kuten Tanskan viranomaiset olettivat huomautuksissaan, vaan IV luku tuen väärinkäyttöä koskevasta menettelystä. |
| --- | --- |

(75)

Lisäksi ilmoitukseen liitetty täytäntöönpanoasetus eroaa merkittävästi edellä mainittuun 21 päivänä tammikuuta 2008 päivättyyn kirjeeseen liitetystä lakiehdotuksesta laajentamalla tukikelpoisten ruoppaustoimintojen soveltamisalaa huomattavasti siitä, mitä edellä mainittuun kirjeeseen liitetyssä lakiehdotuksessa esitettiin. Aloittaessaan tutkinnan komissio ei katsonut täytäntöönpanoasetuksen säännöksiä uudeksi tueksi (laittomaksi tueksi, sillä ne olivat jo tulleet voimaan) vaan valtiontukimenettelyä koskevan asetuksen 16 artiklan mukaiseksi voimassa olevan tuen väärinkäytöksi. Näin ollen asiassa oleellinen asetuksen luku ei ole V luku voimassa olevia tukiohjelmia koskevasta menettelystä, kuten Tanskan viranomaiset olettivat huomautuksissaan, vaan IV luku tuen väärinkäyttöä koskevasta menettelystä.

| (76) | Komissiolla oli näin ollen täysi oikeus aloittaa kyseistä täytäntöönpanoasetusta koskeva tutkintamenettely. |
| --- | --- |

(76)

Komissiolla oli näin ollen täysi oikeus aloittaa kyseistä täytäntöönpanoasetusta koskeva tutkintamenettely.

| (77) | Suuntaviivojen 3.2 kohdan viidennessä alakohdassa asetetaan edellytykset, joiden mukaan välillisten työvoimakustannusten vähentämisen muodossa annettavaa valtiontukea voidaan myöntää ruoppaustoiminnalle. Edellytykset, joiden mukaan merenkulkijoiden on oltava merialuksella työskenteleviä yhteisön merenkulkijoita suuntaviivojen 3.2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä ja ruoppaajien on oltava rekisteröityjä jossain jäsenvaltioissa, ovat samoja kuin DIS-järjestelmän edellytykset. |
| --- | --- |

(77)

Suuntaviivojen 3.2 kohdan viidennessä alakohdassa asetetaan edellytykset, joiden mukaan välillisten työvoimakustannusten vähentämisen muodossa annettavaa valtiontukea voidaan myöntää ruoppaustoiminnalle. Edellytykset, joiden mukaan merenkulkijoiden on oltava merialuksella työskenteleviä yhteisön merenkulkijoita suuntaviivojen 3.2 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä ja ruoppaajien on oltava rekisteröityjä jossain jäsenvaltioissa, ovat samoja kuin DIS-järjestelmän edellytykset.

| (78) | Lisäksi Tanskan viranomaiset tekivät tutkinnan aloittamista koskevasta päätöksestä antamissaan huomautuksissa selväksi, että vain moottorikäyttöiset ruoppaajat kuuluvat DIS-järjestelmään ja että muiden muassa satamissa ja vuonoissa sekä niiden läheisyydessä suoritettu ruoppaustoiminta ei kuulu DIS-järjestelmään. |
| --- | --- |

(78)

Lisäksi Tanskan viranomaiset tekivät tutkinnan aloittamista koskevasta päätöksestä antamissaan huomautuksissa selväksi, että vain moottorikäyttöiset ruoppaajat kuuluvat DIS-järjestelmään ja että muiden muassa satamissa ja vuonoissa sekä niiden läheisyydessä suoritettu ruoppaustoiminta ei kuulu DIS-järjestelmään.

| (79) | Mitä tulee edellytykseen, jonka mukaan ruoppaajien on harjoitettava meriliikennettä vähintään 50 prosenttia toiminta-ajastaan, komissio huomauttaa, että ruoppauksen yhteydessä ”meriliikenne” on suuntaviivojen 3.1 kohdan kuudennentoista alakohdan määritelmän mukaan ”poistetun maa-aineksen kuljetusta meritse” ja sen ulkopuolelle jää ”louhinta tai ruoppaus [...] itsessään”. Tältä osin komissio huomauttaa, että louhinta tai ruoppaus itsessään jää tukikelpoisten ruoppaustoimintojen määritelmän ulkopuolelle siten, kuin ne on kuvattu edellä mainitussa Tanskan asetuksessa. Lisäksi komissio katsoo, että ”matka ruoppauspaikalta paikalle, jossa ruopattu aines puretaan” ja ”liikkuminen ruoppauspaikkojen välillä” ovat todella poistetun maa-aineksen kuljetusta. Komissio hyväksyy samoin, etteivät alukset purjehdi meriliikenteessä aina lastattuina joidenkin kaupan alojen epätasapainon vuoksi. Näin ollen on loogista katsoa vastaavasti, että ”matka satamasta ruoppauspaikalle” ja ”matka purkupaikalta satamaan” ovat meriliikennettä. Vastaavasti ”purku” on oleellinen osa meriliikennettä. Kun ruoppaajat antavat apua viranomaisten pyynnöstä avomerellä, niiden välittömästi ja yksin tähän tarkoitukseen käyttämä aika on meriliikennettä. |
| --- | --- |

(79)

Mitä tulee edellytykseen, jonka mukaan ruoppaajien on harjoitettava meriliikennettä vähintään 50 prosenttia toiminta-ajastaan, komissio huomauttaa, että ruoppauksen yhteydessä ”meriliikenne” on suuntaviivojen 3.1 kohdan kuudennentoista alakohdan määritelmän mukaan ”poistetun maa-aineksen kuljetusta meritse” ja sen ulkopuolelle jää ”louhinta tai ruoppaus [...] itsessään”. Tältä osin komissio huomauttaa, että louhinta tai ruoppaus itsessään jää tukikelpoisten ruoppaustoimintojen määritelmän ulkopuolelle siten, kuin ne on kuvattu edellä mainitussa Tanskan asetuksessa. Lisäksi komissio katsoo, että ”matka ruoppauspaikalta paikalle, jossa ruopattu aines puretaan” ja ”liikkuminen ruoppauspaikkojen välillä” ovat todella poistetun maa-aineksen kuljetusta. Komissio hyväksyy samoin, etteivät alukset purjehdi meriliikenteessä aina lastattuina joidenkin kaupan alojen epätasapainon vuoksi. Näin ollen on loogista katsoa vastaavasti, että ”matka satamasta ruoppauspaikalle” ja ”matka purkupaikalta satamaan” ovat meriliikennettä. Vastaavasti ”purku” on oleellinen osa meriliikennettä. Kun ruoppaajat antavat apua viranomaisten pyynnöstä avomerellä, niiden välittömästi ja yksin tähän tarkoitukseen käyttämä aika on meriliikennettä.

| (80) | Näin ollen komissio toteaa, että täytäntöönpanoasetuksessa määritetyt ruoppausalusten toiminnot voivat hyötyä DIS-järjestelmästä lukuun ottamatta liikkumista ruoppauspaikalla, jota ei voida erottaa varsinaisesta louhinnasta tai ruoppauksesta. |
| --- | --- |

(80)

Näin ollen komissio toteaa, että täytäntöönpanoasetuksessa määritetyt ruoppausalusten toiminnot voivat hyötyä DIS-järjestelmästä lukuun ottamatta liikkumista ruoppauspaikalla, jota ei voida erottaa varsinaisesta louhinnasta tai ruoppauksesta.

| (81) | Komissio hyväksyy suurimman osan Tanskan viranomaisten edellä mainitussa asetuksessa määrittelemistä toiminnoista kelvollisiksi DIS-järjestelmään myös seuraavien seikkojen perusteella. |
| --- | --- |

(81)

Komissio hyväksyy suurimman osan Tanskan viranomaisten edellä mainitussa asetuksessa määrittelemistä toiminnoista kelvollisiksi DIS-järjestelmään myös seuraavien seikkojen perusteella.

| (82) | Ruoppauksessa tarvitaan päteviä merenkulkijoita, joihin sovelletaan samaa työlainsäädäntöä ja sosiaaliturvaa kuin muihin merenkulkijoihin. |
| --- | --- |

(82)

Ruoppauksessa tarvitaan päteviä merenkulkijoita, joihin sovelletaan samaa työlainsäädäntöä ja sosiaaliturvaa kuin muihin merenkulkijoihin.

| (83) | Ruoppaajat ovat merialuksia ja niillä on velvollisuus läpäistä samat tekniset tarkastukset ja turvatarkastukset kuin meriliikennettä harjoittavilla aluksilla. |
| --- | --- |

(83)

Ruoppaajat ovat merialuksia ja niillä on velvollisuus läpäistä samat tekniset tarkastukset ja turvatarkastukset kuin meriliikennettä harjoittavilla aluksilla.

| (84) | Lisäksi on riski, että ruoppausyhtiöt siirtävät maissa tapahtuvat toimintonsa yhteisön ulkopuolelle löytääkseen suotuisamman verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmän ja vaihtavat myöhemmin aluksensa purjehtimaan mukavuuslippujen alle. |
| --- | --- |

(84)

Lisäksi on riski, että ruoppausyhtiöt siirtävät maissa tapahtuvat toimintonsa yhteisön ulkopuolelle löytääkseen suotuisamman verotus- ja sosiaaliturvajärjestelmän ja vaihtavat myöhemmin aluksensa purjehtimaan mukavuuslippujen alle.

| (85) | Näin ollen komissio katsoo, että DIS-järjestelmää voidaan soveltaa merellä tapahtuvaan ruoppaukseen sellaisena kuin se on määritelty täytäntöönpanoasetuksessa ruoppauspaikalla liikkumista lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(85)

Näin ollen komissio katsoo, että DIS-järjestelmää voidaan soveltaa merellä tapahtuvaan ruoppaukseen sellaisena kuin se on määritelty täytäntöönpanoasetuksessa ruoppauspaikalla liikkumista lukuun ottamatta.

6.3   Valtiontukea koskevien komission päätösten voimassaoloaika

| (86) | Nykykäytäntönsä mukaisesti komissio ei enää hyväksy toistaiseksi voimassa olevia valtiontukijärjestelmiä – tai niiden muutoksia – vaan edellyttää nyt, että järjestelmille ilmoitetaan voimassaoloaika, joka voi olla enintään kymmenen vuotta. |
| --- | --- |

(86)

Nykykäytäntönsä mukaisesti komissio ei enää hyväksy toistaiseksi voimassa olevia valtiontukijärjestelmiä – tai niiden muutoksia – vaan edellyttää nyt, että järjestelmille ilmoitetaan voimassaoloaika, joka voi olla enintään kymmenen vuotta.

| (87) | Tämän vuoksi komission on määrättävä ilmoitetun toimenpiteen päättymisestä nykykäytäntönsä mukaisesti. Näin ollen komissio päättää, että Tanskan viranomaisten on ilmoitettava uudelleen tässä päätöksessä arvioidusta DIS-järjestelmän muutoksesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti viimeistään 10 vuoden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta, |
| --- | --- |

(87)

Tämän vuoksi komission on määrättävä ilmoitetun toimenpiteen päättymisestä nykykäytäntönsä mukaisesti. Näin ollen komissio päättää, että Tanskan viranomaisten on ilmoitettava uudelleen tässä päätöksessä arvioidusta DIS-järjestelmän muutoksesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti viimeistään 10 vuoden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

1.   Toimenpiteet, jotka Tanska aikoo toteuttaa merellä toimivien kaapelinlaskualusten hyväksi, soveltuvat yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla.

2.   Toimenpiteet, jotka Tanska on toteuttanut merellä suoritettavan ruoppaustoiminnan hyväksi, soveltuvat yhteismarkkinoille edellyttäen, ettei liikkumista ruoppauspaikalla katsota tukikelpoiseksi toiminnaksi.

2 artikla

Tanskan on ilmoitettava uudelleen tässä päätöksessä arvioidusta DIS-järjestelmän muutoksesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti kymmenen vuoden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu Tanskan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 13 päivänä tammikuuta 2009.

Komission puolesta

Antonio TAJANI

Varapuheenjohtaja

---

(1)  EUVL C 213, 12.9.2007, s. 22.

1

(2)  Kirjattu viitenumerolla TREN(2007) A/21157.

2

(3)  Asiassa N 116/98 tehdyn päätöksen teksti on saatavana virallisella kielellä seuraavassa internetosoitteessa: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116–98.pdf

3

(4)  Kirjattu viitenumerolla TREN(2007) A/ 28077.

4

(5)  Kirjattu viitenumerolla TREN(2007) D/ 306985.

5

(6)  Kirjattu viitenumerolla C(2007) 3219 lopullinen.

6

(7)  EYVL L 83, 27.3.1999, s. 1.

7

(8)  Kirjattu viitenumerolla TREN(2007) A/41561.

8

(9)  Katso alaviite 1.

9

(10)  Kirjattu viitenumerolla TREN(2008) A/80508.

10

(11)  Kirjattu viitenumerolla C(2007) 3219 lopullinen.

11

(12)  Marraskuun 13 päivänä 2002 tehdyllä komission päätöksellä hyväksytty asia NN 116/98. Päätöksen teksti on saatavana virallisella kielellä seuraavassa internetosoitteessa: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116–98.pdf

12

(13)  EYVL L 378, 31.12.1986, s. 1.

13

(14)  EYVL L 364, 12.12.1992, s. 7.

14

(15)  EUVL C 13, 17.1.2004, s. 3.

15

(16)  Kirjattu viitenumerolla TREN(2006) D/212345.

16

(17)  Komission lehdistötiedote IP/07/1047, annettu 10 päivänä heinäkuuta 2007.

17

---

| 14.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 119/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 119/32

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 13 päivänä toukokuuta 2009,

lyhyen kantaman laitteiden käyttämien radiotaajuuksien yhdenmukaistamisesta tehdyn päätöksen 2006/771/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 3710)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/381/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (1) (radiotaajuuspäätös) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission päätöksellä 2006/771/EY (2) yhdenmukaistetaan tekniset ehdot taajuuksien käytölle monenlaisissa lyhyen kantaman laitteissa ja sovelluksissa, kuten hälyttimissä, paikallisissa viestintälaitteissa, ovenavaajissa ja lääketieteellisissä implanteissa. Lyhyen kantaman laitteet ovat yleensä massamarkkinoiden tuotteita ja/tai kannettavia tuotteita, joita on helppo kuljettaa ja käyttää rajojen yli. Sen vuoksi taajuuksien käyttöehdoissa esiintyvät erot estävät näiden laitteiden vapaan liikkuvuuden, lisäävät niiden tuotantokustannuksia ja aiheuttavat haitallisten häiriöiden riskejä muille radiosovelluksille ja -palveluille. |
| --- | --- |

(1)

Komission päätöksellä 2006/771/EY (2) yhdenmukaistetaan tekniset ehdot taajuuksien käytölle monenlaisissa lyhyen kantaman laitteissa ja sovelluksissa, kuten hälyttimissä, paikallisissa viestintälaitteissa, ovenavaajissa ja lääketieteellisissä implanteissa. Lyhyen kantaman laitteet ovat yleensä massamarkkinoiden tuotteita ja/tai kannettavia tuotteita, joita on helppo kuljettaa ja käyttää rajojen yli. Sen vuoksi taajuuksien käyttöehdoissa esiintyvät erot estävät näiden laitteiden vapaan liikkuvuuden, lisäävät niiden tuotantokustannuksia ja aiheuttavat haitallisten häiriöiden riskejä muille radiosovelluksille ja -palveluille.

| (2) | Komission päätöksellä 2008/432/EY (3) muutettiin päätöksellä 2006/771/EY yhdenmukaistettuja lyhyen kantaman laitteiden teknisiä vaatimuksia korvaamalla sen liite. |
| --- | --- |

(2)

Komission päätöksellä 2008/432/EY (3) muutettiin päätöksellä 2006/771/EY yhdenmukaistettuja lyhyen kantaman laitteiden teknisiä vaatimuksia korvaamalla sen liite.

| (3) | Teknologian nopean kehityksen ja yhteiskunnan vaatimusten johdosta lyhyen kantaman laitteille voi ilmaantua uusia sovelluksia, jotka vaativat taajuuksien käytön yhdenmukaistamista koskevien ehtojen säännöllistä ajantasaistamista. |
| --- | --- |

(3)

Teknologian nopean kehityksen ja yhteiskunnan vaatimusten johdosta lyhyen kantaman laitteille voi ilmaantua uusia sovelluksia, jotka vaativat taajuuksien käytön yhdenmukaistamista koskevien ehtojen säännöllistä ajantasaistamista.

| (4) | Komissio antoi 5 päivänä heinäkuuta 2006 Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssille (CEPT) päätöksen N:o 676/2002/EY 4 artiklan 2 kohdan nojalla pysyvän toimeksiannon, (4) joka koskee päätöksen 2006/771/EY liitteen ajantasaistamista lyhyen kantaman laitteisiin liittyvän teknologisen ja markkinakehityksen perusteella. |
| --- | --- |

(4)

Komissio antoi 5 päivänä heinäkuuta 2006 Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssille (CEPT) päätöksen N:o 676/2002/EY 4 artiklan 2 kohdan nojalla pysyvän toimeksiannon, (4) joka koskee päätöksen 2006/771/EY liitteen ajantasaistamista lyhyen kantaman laitteisiin liittyvän teknologisen ja markkinakehityksen perusteella.

| (5) | Toimeksiannon perusteella CEPT neuvoi komissiota marraskuussa 2008 antamassaan raportissa (5) tekemään muutoksia joihinkin päätöksen 2006/771/EY liitteessä oleviin teknisiin näkökohtiin. |
| --- | --- |

(5)

Toimeksiannon perusteella CEPT neuvoi komissiota marraskuussa 2008 antamassaan raportissa (5) tekemään muutoksia joihinkin päätöksen 2006/771/EY liitteessä oleviin teknisiin näkökohtiin.

| (6) | Päätöstä 2006/771/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(6)

Päätöstä 2006/771/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (7) | Tässä päätöksessä vahvistettujen ehtojen mukaisesti toimivien laitteiden on radiotaajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi ja muille aiheutuvien häiriöiden välttämiseksi oltava myös radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY (6) mukaisia, mikä osoitetaan noudattamalla yhdenmukaistettuja standardeja tai läpäisemällä vaihtoehtoiset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt. |
| --- | --- |

(7)

Tässä päätöksessä vahvistettujen ehtojen mukaisesti toimivien laitteiden on radiotaajuuksien tehokkaan käytön varmistamiseksi ja muille aiheutuvien häiriöiden välttämiseksi oltava myös radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY (6) mukaisia, mikä osoitetaan noudattamalla yhdenmukaistettuja standardeja tai läpäisemällä vaihtoehtoiset vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyt.

| (8) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat radiotaajuuskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat radiotaajuuskomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Korvataan päätöksen 2006/771/EY liite tämän päätöksen liitteellä.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 13 päivänä toukokuuta 2009.

Komission puolesta

Viviane REDING

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1,

1

(2)  EUVL L 312, 11.11.2006, s. 66.

2

(3)  EUVL L 151, 11.6.2008, s. 49.

3

(4)  Lyhyen kantaman laitteiden käyttämien radiotaajuuksien teknisestä yhdenmukaistamisesta tehdyn komission päätöksen teknisen liitteen vuotuista ajantasaistamista koskeva CEPT:n pysyvä toimeksianto (5.7.2006).

4

(5)  CEPT Report 26, RSCOM 08–88.

5

(6)  EYVL L 91, 7.4.1999, s. 10.

6

---

LIITE

”LIITE

Lyhyen kantaman laitteita varten yhdenmukaistetut taajuuskaistat ja tekniset parametrit

| Lyhyen kantaman laitteen tyyppi | Taajuuskaista | Tehon/kentänvoimakkuuden/tehotiheyden raja-arvo (1) | Lisäparametrit/taajuuksien käytön ja häiriönlieventämisen vaatimukset (2) | Muut käyttörajoitukset (3) | Täytäntöönpanon määräaika |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lyhyen kantaman laitteet yleisesti (4) | 6 765–6 795 kHz | 42 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. lokakuuta 2008 |
| 13,553–13,567 MHz | 42 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. lokakuuta 2008 |
| 26,957–27,283 MHz | 10 mW:n säteilyteho (ERP), joka vastaa 10 metrillä arvoa 42 dBμA/m. | | Ei koske videosovelluksia | 1. kesäkuuta 2007 |
| 40,660–40,700 MHz | 10 mW ERP | | Ei koske videosovelluksia | 1. kesäkuuta 2007 |
| 433,050–434,040 (5) MHz | 1 mW ERP
  ja tehotiheys -13dBm/10 kHz kun modulaatiokaistanleveys on yli 250 kHz | | Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia | 1. lokakuuta 2008 |
| 10 mW ERP | Toimintasuhde (6): 10 % | Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia | 1. kesäkuuta 2007 |
| 434,040–434,790 (5) MHz | 1 mW ERP
  ja tehotiheys -13dBm/10 kHz kun modulaatiokaistanleveys on yli 250 kHz | | Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia | 1. lokakuuta 2008 |
| 10 mW ERP | Toimintasuhde (6): 10 % | Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia | 1. kesäkuuta 2007 |
| Toimintasuhde (6): 100 % kun kanavaväli enintään 25 kHz | Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia | 1. lokakuuta 2008 |
| 863,000–868,000 MHz | 25 mW ERP | Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 0,1 %:n toimintasuhdetta (6). | Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia | 1. lokakuuta 2008 |
| 868,000–868,600 (5) MHz | 25 mW ERP | Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 1 %:n toimintasuhdetta (6). | Ei koske videosovelluksia | 1. lokakuuta 2008 |
| 25 mW ERP | Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 0,1 %:n toimintasuhdetta (6). | Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia | 1. lokakuuta 2008 |
| 868,700–869,200 (5) MHz | 25 mW ERP | Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 0,1 %:n toimintasuhdetta (6). | Ei koske videosovelluksia | 1. lokakuuta 2008 |
| 25 mW ERP | Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 0,1 %:n toimintasuhdetta (6). | Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia | 1. lokakuuta 2008 |
| 869,400–869,650 (5) MHz | 500 mW ERP | Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 10 %:n toimintasuhdetta (6).
  Kanavavälin on oltava 25 kHz, paitsi jos koko kaistaa käytetään yhtenä kanavana nopeaan tiedonsiirtoon. | Ei koske videosovelluksia | 1. lokakuuta 2008 |
| 25 mW ERP | Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 0,1 %:n toimintasuhdetta (6). | Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia | 1. lokakuuta 2008 |
| 869,700–870,000 (5) MHz | 5 mW ERP | Puhesovellukset sallittuja käytettäessä pitkälle kehitettyjä häiriönlieventämistekniikoita. | Ei koske ääni- ja videosovelluksia | 1. kesäkuuta 2007 |
| 25 mW ERP | Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 0,1 %:n toimintasuhdetta (6). | Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia | 1. lokakuuta 2008 |
| 2 400–2 483,5 MHz | 10 mW EIRP (ekvivalenttinen isotrooppinen säteilyteho) | | | 1. kesäkuuta 2007 |
| 5 725–5 875 MHz | 25 mW EIRP | | | 1. kesäkuuta 2007 |
| 24,150–24,250 GHz | 100 mW EIRP | | | 1. lokakuuta 2008 |
| 61,0–61,5 GHz | 100 mW EIRP | | | 1. lokakuuta 2008 |
| Laajakaistaiset tiedonsiirtojärjestelmät | 2 400–2 483,5 MHz | 100 mW EIRP
  ja 100 mW/100 kHz EIRP -tiheyttä sovelletaan, kun käytetään taajuushyppelymodulointia; 10 mW/MHz EIRP -tiheyttä sovelletaan, kun käytetään muun tyyppistä modulointia | Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. | | 1. marraskuuta 2009 |
| 57,0–66,0 (5) GHz | 40 dBm EIRP
  ja 13 dBm/MHz EIRP -tiheys | | Ei koske ulkotiloissa käytettäviä sovelluksia | 1. marraskuuta 2009 |
| 25 dBm EIRP
  ja -2 dBm/MHz EIRP -tiheys | | Ei koske kiinteitä ulkotiloissa käytettäviä sovelluksia | 1. marraskuuta 2009 |
| Hälytysjärjestelmät | 868,600–868,700 MHz | 10 mW ERP | Kanavaväli: 25 kHz
  Koko taajuuskaistaa voidaan käyttää myös yhtenä kanavana nopeaan tiedonsiirtoon.
  Toimintasuhde (6): 1,0 % | | 1. lokakuuta 2008 |
| 869,250–869,300 MHz | 10 mW ERP | Kanavaväli: 25 kHz
  Toimintasuhde (6): 0,1 % | | 1. kesäkuuta 2007 |
| 869,300–869,400 MHz | 10 mW ERP | Kanavaväli: 25 kHz
  Toimintasuhde (6): 1,0 % | | 1. lokakuuta 2008 |
| 869,650–869,700 MHz | 25 mW ERP | Kanavaväli: 25 kHz
  Toimintasuhde (6): 10 % | | 1. kesäkuuta 2007 |
| Turvapuhelimet (7) | 869,200–869,250 MHz | 10 mW ERP | Kanavaväli: 25 kHz
  Toimintasuhde (6): 0,1 % | | 1. kesäkuuta 2007 |
| Induktiiviset sovellukset (8) | 20,050–59,750 kHz | 72 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. kesäkuuta 2007 |
| 59,750–60,250 kHz | 42 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. kesäkuuta 2007 |
| 60,250–70,000 kHz | 69 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. kesäkuuta 2007 |
| 70–119 kHz | 42 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. kesäkuuta 2007 |
| 119–127 kHz | 66 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. kesäkuuta 2007 |
| 127–140 kHz | 42 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. lokakuuta 2008 |
| 140–148,5 kHz | 37,7 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. lokakuuta 2008 |
| 148,5–5 000 kHz
  Jäljempänä mainituilla erityisillä taajuuskaistoilla sovelletaan korkeampia kentänvoimakkuuksia ja käyttöä koskevia lisäehtoja: | -15 dBμA/m 10 metrillä millä tahansa 10 kHz:n kaistalla
  Lisäksi kentänvoimakkuus yhteensä -5 dΒμΑ/m 10 metrillä järjestelmissä, jotka toimivat yli 10 kHz:n kaistanleveyksillä. | | | 1. lokakuuta 2008 |
| 400–600 kHz | -8 dBμA/m 10 metrillä | | Nämä käyttöehdot koskevat ainoastaan RFID-sovelluksia (9) | 1. lokakuuta 2008 |
| 3 155–3 400 kHz | 13,5 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. lokakuuta 2008 |
| 5 000–30 000 kHz
  Jäljempänä mainituilla erityisillä taajuuskaistoilla sovelletaan korkeampia kentänvoimakkuuksia ja käyttöä koskevia lisäehtoja: | -20 dBμA/m 10 metrillä millä tahansa 10 kHz:n kaistalla
  Lisäksi kentänvoimakkuus yhteensä -5 dΒμΑ/m 10 metrillä järjestelmissä, jotka toimivat yli 10 kHz:n kaistanleveyksillä. | | | 1. lokakuuta 2008 |
| 6 765–6 795 kHz | 42 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. kesäkuuta 2007 |
| 7 400–8 800 kHz | 9 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. lokakuuta 2008 |
| 10 200–11 000 kHz | 9 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. lokakuuta 2008 |
| 13 553–13 567 kHz | 42 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. kesäkuuta 2007 |
| 60 dBμA/m 10 metrillä | | Nämä käyttöehdot koskevat ainoastaan RFID (9) - ja EAS-sovelluksia (10) | 1. lokakuuta 2008 |
| 26 957–27 283 kHz | 42 dBμA/m 10 metrillä | | | 1. lokakuuta 2008 |
| Aktiiviset lääketieteelliset implantit (11) | 9–315 kHz | 30 dBμA/m 10 metrillä | Toimintasuhde (6): 10 % | | 1. lokakuuta 2008 |
| 402–405 MHz | 25 μW ERP | Kanavaväli: 25 kHz
  Yksittäisissä lähettimissä voidaan vierekkäisiä kanavia yhdistämällä lisätä kaistanleveyttä 300 kHz saakka.
  Muita taajuuksien käyttöön ja häiriöiden lieventämiseen liittyviä menetelmiä, kuten yli 300 kHz:n kaistanleveyksiä, voidaan hyödyntää, kunhan ne vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä, jotta voidaan varmistaa yhteensopiva toiminta taajuuksien muiden käyttäjien ja erityisesti meteorologisten radiosondien kanssa. | | 1. marraskuuta 2009 |
| Langattomat äänisovellukset (12) | 87,5–108,0 MHz | 50 nW ERP | Kanavaväli enintään 200 kHz | | 1. lokakuuta 2008 |
| 863–865 MHz | 10 mW ERP | | | 1. kesäkuuta 2007 |
| Radiomäärityssovellukset (13) | 2 400–2 483,5 MHz | 25 mW EIRP | | | 1. marraskuuta 2009 |
| 17,1–17,3 GHz | 26 dBm EIRP | Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. | Nämä käyttöehdot koskevat ainoastaan maanpäällisiä järjestelmiä | 1. marraskuuta 2009 |
| Langattomat pintavahdit (14) | 4,5–7,0 GHz | 24 dBm EIRP (15) | | | 1. marraskuuta 2009 |
| 8,5–10,6 GHz | 30 dBm EIRP (15) | | | 1. marraskuuta 2009 |
| 24,05–27,0 GHz | 43 dBm EIRP (15) | | | 1. marraskuuta 2009 |
| 57,0–64,0 GHz | 43 dBm EIRP (15) | | | 1. marraskuuta 2009 |
| 75,0–85,0 GHz | 43 dBm EIRP (15) | | | 1. marraskuuta 2009 |
| Mallien ohjaus (16) | 26 990–27 000 kHz | 100 mW ERP | | | 1. marraskuuta 2009 |
| 27 040–27 050 kHz | 100 mW ERP | | | 1. marraskuuta 2009 |
| 27 090–27 100 kHz | 100 mW ERP | | | 1. marraskuuta 2009 |
| 27 140–27 150 kHz | 100 mW ERP | | | 1. marraskuuta 2009 |
| 27 190–27 200 kHz | 100 mW ERP | | | 1. marraskuuta 2009 |
| Radiotaajuustunnistus (RFID) | 2 446–2 454 MHz | 100 mW EIRP | | | 1. marraskuuta 2009 |

Lyhyen kantaman laitteen tyyppi

Taajuuskaista

Tehon/kentänvoimakkuuden/tehotiheyden raja-arvo (1)

Lisäparametrit/taajuuksien käytön ja häiriönlieventämisen vaatimukset (2)

Muut käyttörajoitukset (3)

Täytäntöönpanon määräaika

Lyhyen kantaman laitteet yleisesti (4)

6 765–6 795 kHz

42 dBμA/m 10 metrillä

1. lokakuuta 2008

13,553–13,567 MHz

42 dBμA/m 10 metrillä

1. lokakuuta 2008

26,957–27,283 MHz

10 mW:n säteilyteho (ERP), joka vastaa 10 metrillä arvoa 42 dBμA/m.

Ei koske videosovelluksia

1. kesäkuuta 2007

40,660–40,700 MHz

10 mW ERP

Ei koske videosovelluksia

1. kesäkuuta 2007

433,050–434,040 (5) MHz

1 mW ERP

ja tehotiheys -13dBm/10 kHz kun modulaatiokaistanleveys on yli 250 kHz

Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia

1. lokakuuta 2008

10 mW ERP

Toimintasuhde (6): 10 %

Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia

1. kesäkuuta 2007

434,040–434,790 (5) MHz

1 mW ERP

ja tehotiheys -13dBm/10 kHz kun modulaatiokaistanleveys on yli 250 kHz

Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia

1. lokakuuta 2008

10 mW ERP

Toimintasuhde (6): 10 %

Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia

1. kesäkuuta 2007

Toimintasuhde (6): 100 % kun kanavaväli enintään 25 kHz

Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia

1. lokakuuta 2008

863,000–868,000 MHz

25 mW ERP

Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 0,1 %:n toimintasuhdetta (6).

Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia

1. lokakuuta 2008

868,000–868,600 (5) MHz

25 mW ERP

Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 1 %:n toimintasuhdetta (6).

Ei koske videosovelluksia

1. lokakuuta 2008

25 mW ERP

Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 0,1 %:n toimintasuhdetta (6).

Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia

1. lokakuuta 2008

868,700–869,200 (5) MHz

25 mW ERP

Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 0,1 %:n toimintasuhdetta (6).

Ei koske videosovelluksia

1. lokakuuta 2008

25 mW ERP

Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 0,1 %:n toimintasuhdetta (6).

Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia

1. lokakuuta 2008

869,400–869,650 (5) MHz

500 mW ERP

Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 10 %:n toimintasuhdetta (6).

Kanavavälin on oltava 25 kHz, paitsi jos koko kaistaa käytetään yhtenä kanavana nopeaan tiedonsiirtoon.

Ei koske videosovelluksia

1. lokakuuta 2008

25 mW ERP

Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 0,1 %:n toimintasuhdetta (6).

Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia

1. lokakuuta 2008

869,700–870,000 (5) MHz

5 mW ERP

Puhesovellukset sallittuja käytettäessä pitkälle kehitettyjä häiriönlieventämistekniikoita.

Ei koske ääni- ja videosovelluksia

1. kesäkuuta 2007

25 mW ERP

Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä. Vaihtoehtoisesti voidaan edellyttää myös 0,1 %:n toimintasuhdetta (6).

Ei koske ääni- ja puhesignaaleja ja videosovelluksia

1. lokakuuta 2008

2 400–2 483,5 MHz

10 mW EIRP (ekvivalenttinen isotrooppinen säteilyteho)

1. kesäkuuta 2007

5 725–5 875 MHz

25 mW EIRP

1. kesäkuuta 2007

24,150–24,250 GHz

100 mW EIRP

1. lokakuuta 2008

61,0–61,5 GHz

100 mW EIRP

1. lokakuuta 2008

Laajakaistaiset tiedonsiirtojärjestelmät

2 400–2 483,5 MHz

100 mW EIRP

ja 100 mW/100 kHz EIRP -tiheyttä sovelletaan, kun käytetään taajuushyppelymodulointia; 10 mW/MHz EIRP -tiheyttä sovelletaan, kun käytetään muun tyyppistä modulointia

Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä.

1. marraskuuta 2009

57,0–66,0 (5) GHz

40 dBm EIRP

ja 13 dBm/MHz EIRP -tiheys

Ei koske ulkotiloissa käytettäviä sovelluksia

1. marraskuuta 2009

25 dBm EIRP

ja -2 dBm/MHz EIRP -tiheys

Ei koske kiinteitä ulkotiloissa käytettäviä sovelluksia

1. marraskuuta 2009

Hälytysjärjestelmät

868,600–868,700 MHz

10 mW ERP

Kanavaväli: 25 kHz

Koko taajuuskaistaa voidaan käyttää myös yhtenä kanavana nopeaan tiedonsiirtoon.

Toimintasuhde (6): 1,0 %

1. lokakuuta 2008

869,250–869,300 MHz

10 mW ERP

Kanavaväli: 25 kHz

Toimintasuhde (6): 0,1 %

1. kesäkuuta 2007

869,300–869,400 MHz

10 mW ERP

Kanavaväli: 25 kHz

Toimintasuhde (6): 1,0 %

1. lokakuuta 2008

869,650–869,700 MHz

25 mW ERP

Kanavaväli: 25 kHz

Toimintasuhde (6): 10 %

1. kesäkuuta 2007

Turvapuhelimet (7)

869,200–869,250 MHz

10 mW ERP

Kanavaväli: 25 kHz

Toimintasuhde (6): 0,1 %

1. kesäkuuta 2007

Induktiiviset sovellukset (8)

20,050–59,750 kHz

72 dBμA/m 10 metrillä

1. kesäkuuta 2007

59,750–60,250 kHz

42 dBμA/m 10 metrillä

1. kesäkuuta 2007

60,250–70,000 kHz

69 dBμA/m 10 metrillä

1. kesäkuuta 2007

70–119 kHz

42 dBμA/m 10 metrillä

1. kesäkuuta 2007

119–127 kHz

66 dBμA/m 10 metrillä

1. kesäkuuta 2007

127–140 kHz

42 dBμA/m 10 metrillä

1. lokakuuta 2008

140–148,5 kHz

37,7 dBμA/m 10 metrillä

1. lokakuuta 2008

148,5–5 000 kHz

Jäljempänä mainituilla erityisillä taajuuskaistoilla sovelletaan korkeampia kentänvoimakkuuksia ja käyttöä koskevia lisäehtoja:

-15 dBμA/m 10 metrillä millä tahansa 10 kHz:n kaistalla

Lisäksi kentänvoimakkuus yhteensä -5 dΒμΑ/m 10 metrillä järjestelmissä, jotka toimivat yli 10 kHz:n kaistanleveyksillä.

1. lokakuuta 2008

400–600 kHz

-8 dBμA/m 10 metrillä

Nämä käyttöehdot koskevat ainoastaan RFID-sovelluksia (9)

1. lokakuuta 2008

3 155–3 400 kHz

13,5 dBμA/m 10 metrillä

1. lokakuuta 2008

5 000–30 000 kHz

Jäljempänä mainituilla erityisillä taajuuskaistoilla sovelletaan korkeampia kentänvoimakkuuksia ja käyttöä koskevia lisäehtoja:

-20 dBμA/m 10 metrillä millä tahansa 10 kHz:n kaistalla

Lisäksi kentänvoimakkuus yhteensä -5 dΒμΑ/m 10 metrillä järjestelmissä, jotka toimivat yli 10 kHz:n kaistanleveyksillä.

1. lokakuuta 2008

6 765–6 795 kHz

42 dBμA/m 10 metrillä

1. kesäkuuta 2007

7 400–8 800 kHz

9 dBμA/m 10 metrillä

1. lokakuuta 2008

10 200–11 000 kHz

9 dBμA/m 10 metrillä

1. lokakuuta 2008

13 553–13 567 kHz

42 dBμA/m 10 metrillä

1. kesäkuuta 2007

60 dBμA/m 10 metrillä

Nämä käyttöehdot koskevat ainoastaan RFID (9) - ja EAS-sovelluksia (10)

1. lokakuuta 2008

26 957–27 283 kHz

42 dBμA/m 10 metrillä

1. lokakuuta 2008

Aktiiviset lääketieteelliset implantit (11)

9–315 kHz

30 dBμA/m 10 metrillä

Toimintasuhde (6): 10 %

1. lokakuuta 2008

402–405 MHz

25 μW ERP

Kanavaväli: 25 kHz

Yksittäisissä lähettimissä voidaan vierekkäisiä kanavia yhdistämällä lisätä kaistanleveyttä 300 kHz saakka.

Muita taajuuksien käyttöön ja häiriöiden lieventämiseen liittyviä menetelmiä, kuten yli 300 kHz:n kaistanleveyksiä, voidaan hyödyntää, kunhan ne vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä, jotta voidaan varmistaa yhteensopiva toiminta taajuuksien muiden käyttäjien ja erityisesti meteorologisten radiosondien kanssa.

1. marraskuuta 2009

Langattomat äänisovellukset (12)

87,5–108,0 MHz

50 nW ERP

Kanavaväli enintään 200 kHz

1. lokakuuta 2008

863–865 MHz

10 mW ERP

1. kesäkuuta 2007

Radiomäärityssovellukset (13)

2 400–2 483,5 MHz

25 mW EIRP

1. marraskuuta 2009

17,1–17,3 GHz

26 dBm EIRP

Taajuuksien käytössä ja häiriöiden lieventämisessä on hyödynnettävä menetelmiä, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY mukaisesti vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja menetelmiä.

Nämä käyttöehdot koskevat ainoastaan maanpäällisiä järjestelmiä

1. marraskuuta 2009

Langattomat pintavahdit (14)

4,5–7,0 GHz

24 dBm EIRP (15)

1. marraskuuta 2009

8,5–10,6 GHz

30 dBm EIRP (15)

1. marraskuuta 2009

24,05–27,0 GHz

43 dBm EIRP (15)

1. marraskuuta 2009

57,0–64,0 GHz

43 dBm EIRP (15)

1. marraskuuta 2009

75,0–85,0 GHz

43 dBm EIRP (15)

1. marraskuuta 2009

Mallien ohjaus (16)

26 990–27 000 kHz

100 mW ERP

1. marraskuuta 2009

27 040–27 050 kHz

100 mW ERP

1. marraskuuta 2009

27 090–27 100 kHz

100 mW ERP

1. marraskuuta 2009

27 140–27 150 kHz

100 mW ERP

1. marraskuuta 2009

27 190–27 200 kHz

100 mW ERP

1. marraskuuta 2009

Radiotaajuustunnistus (RFID)

2 446–2 454 MHz

100 mW EIRP

1. marraskuuta 2009

---

(1)  Jäsenvaltioiden on sallittava taajuuksien käyttö tässä taulukossa annettuihin tehon, kentänvoimakkuuden tai tehotiheyden raja-arvoihin asti. Ne voivat päätöksen 2006/771/EY 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti ottaa käyttöön vähemmän rajoittavia ehtoja eli sallia taajuuksien käytön, vaikka tehon, kentänvoimakkuuden tai tehotiheyden raja-arvot ylittyvät.

1

(2)  Jäsenvaltiot saavat soveltaa ainoastaan näitä ’lisäparametreja / taajuuksien käytön ja häiriöidenlieventämisen vaatimuksia’, eikä muita parametreja tai taajuuksien käytön ja häiriöidenlieventämisen vaatimuksia saa asettaa. Päätöksen 2006/771/EY 3 artiklan 3 kohdan mukaisilla vähemmän rajoittavilla ehdoilla tarkoitetaan sitä, että jäsenvaltiot voivat taulukon tietyn solun osalta jättää parametrit / taajuuksien käytön ja häiriöidenlieventämisen vaatimukset kokonaan huomioimatta tai sallia ne ylittävät arvot.

2

(3)  Jäsenvaltiot saavat soveltaa ainoastaan näitä ’muita käyttörajoituksia’, eikä lisärajoituksia saa asettaa. Koska käyttöön voidaan ottaa vähemmän rajoittavia ehtoja päätöksen 2006/771/EY 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti, jäsenvaltiot voivat jättää näistä rajoituksista huomioimatta yhden tai kaikki.

3

(4)  Tähän luokkaan voivat kuulua minkä tahansa tyyppiset sovellukset, jotka täyttävät tekniset vaatimukset (tyypillisiä sovelluksia ovat kaukomittaus, kauko-ohjaus, hälyttimet sekä yleiset tieto- ja muut vastaavat sovellukset).

4

(5)  Tämän taajuusalueen osalta jäsenvaltioiden on mahdollistettava kaikki vaihtoehtoiset käyttöehtokokonaisuudet.

5

(6)  Toimintasuhteella tarkoitetaan lähettimen suhteellista lähetysaikaa yhden tunnin jaksossa. Päätöksen 2006/771/EY 3 artiklan 3 kohdan mukaisilla vähemmän rajoittavilla ehdoilla tarkoitetaan sitä, että jäsenvaltiot voivat sallia korkeamman ’toimintasuhteen’ arvon.

6

(7)  Turvapuhelimet ovat laitteita, joita käyttämällä vanhukset ja vammaiset voivat pyytää apua hätätilanteissa.

7

(8)  Tähän luokkaan kuuluvat muun muassa ajonestolaitteet, eläinten tunnistus, hälytysjärjestelmät, kaapelinpaikannus, jätehuolto, henkilötunnistus, langattomat puheyhteydet, kulunvalvonta, lähestymisanturit, varkaudenestojärjestelmät, kuten induktiiviset RFID-varkaudenestojärjestelmät, tiedonsiirto taskukokoisiin laitteisiin, automaattinen tavarantunnistus, langattomat ohjausjärjestelmät ja automaattiset tietullijärjestelmät.

8

(9)  Tähän luokkaan kuuluvat radiotaajuustunnistukseen (RFID) käytettävät induktiiviset sovellukset.

9

(10)  Tähän luokkaan kuuluvat elektroniseen tuoteseurantaan (Electronic Article Surveillance, EAS) käytettävät induktiiviset sovellukset.

10

(11)  Tähän luokkaan kuuluvat aktiivisia implantoitavia lääkinnällisiä laitteita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 20 päivänä kesäkuuta 1990 annetussa neuvoston direktiivissä 90/385/ETY (EYVL L 189, 20.7.1990, s. 17) määriteltyjen aktiivisten implantoitavien lääkinnällisten laitteiden radio-osat.

11

(12)  Langattomiin audiojärjestelmiin tarkoitetut sovellukset, kuten langattomat kaiuttimet, langattomat kuulokkeet, langattomat kuulokkeet, joita käytetään esimerkiksi kannettavien laitteiden, kuten kannettavien CD-soittimien, nauhureiden ja radioiden kanssa, ajoneuvoissa esimerkiksi radion tai matkapuhelimen kanssa, ja nappikuulokkeet, joita käytetään esimerkiksi konserttien tai muiden esitysten monitoroinnissa.

12

(13)  Tähän luokkaan kuuluvat sovellukset, joita käytetään kohteen sijainnin, nopeuden ja/tai muun ominaisuuden määrittämiseen tai näihin muuttujiin liittyvän tiedon hankkimiseen.

13

(14)  Pintavahdit ovat erityisiä radiomäärityssovelluksia, joita käytetään säiliön sisällön määrän mittaamiseen. Niitä käytetään metallisissa tai teräsbetonisissa säiliöissä tai vaimennusominaisuuksiltaan vastaavissa rakenteissa. Säiliön on tarkoitus sisältää ainetta.

14

(15)  Tehorajoitus pätee suljetun säiliön sisällä ja vastaa -41,3 dBm/MHz EIRP -säteilytiheyttä 500 litran testisäiliön ulkopuolella.

15

(16)  Tähän luokkaan kuuluvat sovellukset, joita käytetään mallien (yleensä ajoneuvojen pienoismallien) liikkeen ohjaamiseen ilmassa, maan päällä tai veden pinnalla tai alla.”

16

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN V OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 14.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 119/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 119/40

---

LISÄYS

21 päivänä huhtikuuta 2009 tehtyyn POLIITTISTEN JA TURVALLISUUSASIOIDEN KOMITEAN PÄÄTÖKSEEN ATALANTA/3/2009 osallistujien komitean perustamisesta Euroopan unionin sotilasoperaatiolle, jolla osallistutaan merirosvouksen ja aseellisten ryöstöjen ehkäisemiseen ja torjuntaan Somalian rannikkovesillä (Atalanta) (2009/369/EUTP)

(Euroopan unionin virallinen lehti L 112, 6.5.2009)

Lisätään seuraava liite 21 päivänä huhtikuuta 2009 tehtyyn poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean päätökseen Atalanta/3/2009:

”LIITE

LUETTELO 2 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETUISTA KOLMANSISTA VALTIOISTA

| — | Norja” |
| --- | --- |

—

Norja”

---