# Eiropas Savienības L 67/2009

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 67 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 12. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 67

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 12. marts

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 188/2009 (2009. gada 9. marts), ar kuru izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam | 1 |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 189/2009 (2009. gada 9. marts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz dažu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu | 5 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 190/2009 (2009. gada 11. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 7 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 191/2009 (2009. gada 11. marts), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2. marta līdz 2009. gada 6. martam, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem | 9 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 192/2009 (2009. gada 11. marts), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām attiecībā uz konfidenciālu datu apmaiņu starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstīm (
  1
  ) | 14 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 193/2009 (2009. gada 11. marts), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam | 22 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 194/2009 (2009. gada 11. marts), ar ko piemēro pagaidu kompensācijas maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam | 50 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 188/2009 (2009. gada 9. marts), ar kuru izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam

1

*

Padomes Regula (EK) Nr. 189/2009 (2009. gada 9. marts), ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz dažu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu

5

Komisijas Regula (EK) Nr. 190/2009 (2009. gada 11. marts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

7

Komisijas Regula (EK) Nr. 191/2009 (2009. gada 11. marts), ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2. marta līdz 2009. gada 6. martam, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

9

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 192/2009 (2009. gada 11. marts), ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām attiecībā uz konfidenciālu datu apmaiņu starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstīm (
  1
  )

Eurostat

1

14

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 193/2009 (2009. gada 11. marts), ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

22

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 194/2009 (2009. gada 11. marts), ar ko piemēro pagaidu kompensācijas maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

50

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/180/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 11. marts) par atsauces uz standartu EN 12312-9:2005 Gaisakuģu zemes apkalpošanas iekārtas – Īpašās prasības – 9. daļa: Konteineru/palešu iekrāvēji publicēšanu ar ierobežojumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/37/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1551)

   (
  1
  ) | 85 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/180/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 11. marts) par atsauces uz standartu EN 12312-9:2005 Gaisakuģu zemes apkalpošanas iekārtas – Īpašās prasības – 9. daļa: Konteineru/palešu iekrāvēji publicēšanu ar ierobežojumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/37/EK
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1551)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1551)

1

85

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Padomes Vienotā rīcība 2009/181/KĀDP (2009. gada 11. marts), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā | 88 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Padomes Vienotā rīcība 2009/181/KĀDP (2009. gada 11. marts), ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā

88

| | | IV   Citi tiesību akti |
| --- | --- | --- |
| | | EIROPAS EKONOMIKAS ZONA |
| | | EBTA valstu pastāvīgā komiteja |
| | * | EBTA valstu Pastāvīgās komitejas Lēmums Nr. 5/2008/SC (2008. gada 4. decembris), ar kuru groza Pastāvīgās komitejas Lēmumu Nr. 5/2004/SC un Lēmumu Nr. 1/2007/SC, ar ko ievieš izmaksu dalīšanas principu EEZ finanšu mehānismā | 93 |

IV   Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EBTA valstu pastāvīgā komiteja

*

EBTA valstu Pastāvīgās komitejas Lēmums Nr. 5/2008/SC (2008. gada 4. decembris), ar kuru groza Pastāvīgās komitejas Lēmumu Nr. 5/2004/SC un Lēmumu Nr. 1/2007/SC, ar ko ievieš izmaksu dalīšanas principu EEZ finanšu mehānismā

93

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojums Padomes Direktīvā 96/96/EK (1996. gada 20. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (OV L 46, 17.2.1997.) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 7. nodaļa, 2. sējums, 514. lpp.) | 95 |

Labojums

*

Labojums Padomes Direktīvā 96/96/EK (1996. gada 20. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (OV L 46, 17.2.1997.) (Īpašais izdevums latviešu valodā, 7. nodaļa, 2. sējums, 514. lpp.)

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 12.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 188/2009

(2009. gada 9. marts),

ar kuru izbeidz daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   PROCEDŪRA

1.   Spēkā esošie pasākumi

| (1) | Padome pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) pabeigšanas ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu (“HPT”) importam. Sākotnējā izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam. |
| --- | --- |

(1)

Padome pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) pabeigšanas ar Regulu (EK) Nr. 1174/2005 (2) piemēroja galīgo antidempinga maksājumu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu (“HPT”) importam. Sākotnējā izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2003. gada 1. aprīļa līdz 2004. gada 31. martam.

| (2) | Ar Regulu (EK) Nr. 684/2008 (3) Padome precizēja sākotnējās izmeklēšanas ražojuma jomu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Regulu (EK) Nr. 684/2008 (3) Padome precizēja sākotnējās izmeklēšanas ražojuma jomu.

2.   Pārskatīšanas pieprasījums

| (3) | Šo daļējo starpposma pārskatīšanu uzsāka, pamatojoties uz iesniegtu pieprasījumu un informāciju, ko sniedza ĶTR eksportētājs Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd. (“Yale”). Informācija liecināja, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata noteica pasākumus attiecībā uz uzņēmumu Yale, un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas. Konkrēti, uzņēmums Yale sniedza prima facie pierādījumus, apliecinot, ka tas atbilst tirgus ekonomikas režīma kritērijiem un ka, salīdzinot normālo vērtību, kuras pamatā ir uzņēmuma izmaksas, un cenas eksportam Kopienā, dempinga starpība būtu daudz mazāka nekā pašreizējais pasākumu līmenis. Tādēļ, lai neitralizētu dempingu, turpmāk nešķita lietderīgi piemērot pašreizējā līmeņa pasākumus, kas balstījās uz agrāk noteikto dempinga līmeni. |
| --- | --- |

(3)

Šo daļējo starpposma pārskatīšanu uzsāka, pamatojoties uz iesniegtu pieprasījumu un informāciju, ko sniedza ĶTR eksportētājs Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd. (“Yale”). Informācija liecināja, ka ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata noteica pasākumus attiecībā uz uzņēmumu Yale, un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas. Konkrēti, uzņēmums Yale sniedza prima facie pierādījumus, apliecinot, ka tas atbilst tirgus ekonomikas režīma kritērijiem un ka, salīdzinot normālo vērtību, kuras pamatā ir uzņēmuma izmaksas, un cenas eksportam Kopienā, dempinga starpība būtu daudz mazāka nekā pašreizējais pasākumu līmenis. Tādēļ, lai neitralizētu dempingu, turpmāk nešķita lietderīgi piemērot pašreizējā līmeņa pasākumus, kas balstījās uz agrāk noteikto dempinga līmeni.

3.   Pārskatīšanas izmeklēšana

| (4) | Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami prima facie pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, Komisija ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4), uzsāka daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tikai attiecībā uz dempingu saistībā ar uzņēmumu Yale. |
| --- | --- |

(4)

Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami prima facie pierādījumi, lai sāktu daļēju starpposma pārskatīšanu, Komisija ar paziņojumu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (4), uzsāka daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tikai attiecībā uz dempingu saistībā ar uzņēmumu Yale.

| (5) | Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). |
| --- | --- |

(5)

Izmeklēšana attiecībā uz dempingu aptvēra laikposmu no 2006. gada 1. oktobra līdz 2007. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”).

| (6) | Par pārskatīšanas uzsākšanu Komisija oficiāli informēja uzņēmumu Yale, kā arī ĶTR (“attiecīgā valsts”) pārstāvjus un Kopienas ražošanas nozari, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Ieinteresētajām personām deva iespēju darīt savu viedokli zināmu rakstiski un lūgt tās uzklausīt termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Visām ieinteresētajām personām, kas to pieprasīja un pierādīja, ka viņām ir pamatoti iemesli šādai uzklausīšanai, tika piešķirta uzklausīšanas iespēja. |
| --- | --- |

(6)

Par pārskatīšanas uzsākšanu Komisija oficiāli informēja uzņēmumu Yale, kā arī ĶTR (“attiecīgā valsts”) pārstāvjus un Kopienas ražošanas nozari, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Ieinteresētajām personām deva iespēju darīt savu viedokli zināmu rakstiski un lūgt tās uzklausīt termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. Visām ieinteresētajām personām, kas to pieprasīja un pierādīja, ka viņām ir pamatoti iemesli šādai uzklausīšanai, tika piešķirta uzklausīšanas iespēja.

| (7) | Komisija nosūtīja anketas uzņēmumam Yale, Kopienas rūpniecības nozares zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem, zināmiem HPT ražotājiem Kanādā, kura sākotnējā izmeklēšanā tika izraudzīta par analogu valsti, kā arī zināmiem HPT ražotājiem Indijā un Malaizijā, kas sākotnējā izmeklēšanā bija minētas kā iespējamas analogo valstu alternatīvas. Komisija arī nosūtīja uzņēmumam Yale tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapu. |
| --- | --- |

(7)

Komisija nosūtīja anketas uzņēmumam Yale, Kopienas rūpniecības nozares zināmajiem iesaistītajiem ražotājiem, zināmiem HPT ražotājiem Kanādā, kura sākotnējā izmeklēšanā tika izraudzīta par analogu valsti, kā arī zināmiem HPT ražotājiem Indijā un Malaizijā, kas sākotnējā izmeklēšanā bija minētas kā iespējamas analogo valstu alternatīvas. Komisija arī nosūtīja uzņēmumam Yale tirgus ekonomikas režīma (“TER”) pieprasījuma veidlapu.

| (8) | Atbildes uz anketām, kā arī piezīmes un informāciju saņēma no uzņēmuma Yale un viena Kopienas rūpniecības nozares ražotāja. |
| --- | --- |

(8)

Atbildes uz anketām, kā arī piezīmes un informāciju saņēma no uzņēmuma Yale un viena Kopienas rūpniecības nozares ražotāja.

| (9) | Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu TER un dempinga noteikšanai, analizēja sniegto informāciju un veica pārbaudes apmeklējumus šādu uzņēmumu telpās:






  — | Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, ĶTR, |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu TER un dempinga noteikšanai, analizēja sniegto informāciju un veica pārbaudes apmeklējumus šādu uzņēmumu telpās:

—

Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, ĶTR,

| — | Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Vācija. |
| --- | --- |

—

Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Vācija.

B.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

1.   Attiecīgais ražojums

| (10) | Attiecīgā ražojuma definīcija atbilst tai, kas tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā, kā paskaidrots Regulā (EK) Nr. 684/2008. Attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji, kuri nav pašgājēji un kurus izmanto materiālu pārkraušanai, kas parasti novietoti uz paliktņiem, un to galvenās daļas, t. i., šasija un hidraulika ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00. Šajā regulā, ar kuru piemēro 1. apsvērumā minēto galīgo antidempinga maksājumu, ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, lai pārkrautu paliktņus, un ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, sūknējot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji), ii) sakraut vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas). |
| --- | --- |

(10)

Attiecīgā ražojuma definīcija atbilst tai, kas tika izmantota sākotnējā izmeklēšanā, kā paskaidrots Regulā (EK) Nr. 684/2008. Attiecīgais ražojums ir ĶTR izcelsmes ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji, kuri nav pašgājēji un kurus izmanto materiālu pārkraušanai, kas parasti novietoti uz paliktņiem, un to galvenās daļas, t. i., šasija un hidraulika ar KN kodiem ex 8427 90 00 un ex 8431 20 00. Šajā regulā, ar kuru piemēro 1. apsvērumā minēto galīgo antidempinga maksājumu, ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir autokrāvēji ar riteņiem, kas atbalsta dakšu cēlējsviras, lai pārkrautu paliktņus, un ir paredzēti tam, lai tos uz gludas, līdzenas, cietas virsmas manuāli grūstu, vilktu un stūrētu blakus ejošs operators, izmantojot šarnīrveida stūres grozīkli. Ar roku darbināmi paliktņu autokrāvēji ir paredzēti tikai tam, lai, sūknējot stūres grozīkli, paceltu kravu līdz transportēšanai piemērotam augstumam, un tiem nav nekādu citu papildu funkciju vai izmantojumu, piemēram, i) pārvietot un pacelt kravas, lai novietotu tās augstāk vai palīdzētu tās sakraut glabāšanai (pacēlāji), ii) sakraut vienu paliktni virs otra (krāvēji kaudzē), iii) pacelt kravu līdz darba virsmai (šķērveida pacēlāji) vai iv) pacelt un nosvērt kravas (svēršanas platformas).

2.   Līdzīgais ražojums

| (11) | Pašreizējā pārskatīšana liecina, ka HPT, ko ĶTR ražo uzņēmums Yale un kas tiek pārdoti Ķīnas tirgū, ir tādas pašas fiziskās īpašības un tāds pats lietojums kā tiem ražojumiem, ko eksportē uz Kopienu. Tāpēc šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgu ražojumu pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(11)

Pašreizējā pārskatīšana liecina, ka HPT, ko ĶTR ražo uzņēmums Yale un kas tiek pārdoti Ķīnas tirgū, ir tādas pašas fiziskās īpašības un tāds pats lietojums kā tiem ražojumiem, ko eksportē uz Kopienu. Tāpēc šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgu ražojumu pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

C.   IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI

1.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (12) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, veicot antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, tiem ražotājiem eksportētājiem, kuri pierādījuši, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, t. i., tiek pierādīts, ka attiecībā uz līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu šie ražotāji eksportētāji galvenokārt darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu. Īsumā un ērtākai atsaucei šie kritēriji minēti kopsavilkumā:






  1) | ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un līdzekļi ieguldīti, reaģējot uz tirgus apstākļiem, valstij būtiski neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību; |
| --- | --- | --- |

(12)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, veicot antidempinga izmeklēšanu attiecībā uz ĶTR izcelsmes importu, tiem ražotājiem eksportētājiem, kuri pierādījuši, ka tie atbilst pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem, t. i., tiek pierādīts, ka attiecībā uz līdzīgā ražojuma ražošanu un pārdošanu šie ražotāji eksportētāji galvenokārt darbojas tirgus ekonomikas apstākļos, normālo vērtību nosaka saskaņā ar minētā panta 1. līdz 6. punktu. Īsumā un ērtākai atsaucei šie kritēriji minēti kopsavilkumā:

1)

ar uzņēmējdarbību saistīti lēmumi tiek pieņemti un līdzekļi ieguldīti, reaģējot uz tirgus apstākļiem, valstij būtiski neiejaucoties, un izmaksas atspoguļo tirgus vērtību;

| 2) | uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības uzskaites kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām; |
| --- | --- |

2)

uzņēmumiem ir viens skaidrs grāmatvedības uzskaites kopums, kam tiek veikta neatkarīga revīzija saskaņā ar starptautiskajiem grāmatvedības standartiem (“SGS”) un kas tiek izmantots visām vajadzībām;

| 3) | nav nozīmīgu izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas; |
| --- | --- |

3)

nav nozīmīgu izkropļojumu, kas pārņemti no agrākās sistēmas, kurā nebija tirgus ekonomikas;

| 4) | juridisko noteiktību un tiesisko stabilitāti nodrošina likumi par bankrotu un īpašumtiesībām; |
| --- | --- |

4)

juridisko noteiktību un tiesisko stabilitāti nodrošina likumi par bankrotu un īpašumtiesībām;

| 5) | valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū. |
| --- | --- |

5)

valūtas konvertēšana notiek atbilstīgi valūtas kursam tirgū.

| (13) | Uzņēmums Yale pieprasīja TER piemērošanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un noteiktajā termiņā iesniedza ražotājiem eksportētājiem paredzēto TER pieprasījuma veidlapu. |
| --- | --- |

(13)

Uzņēmums Yale pieprasīja TER piemērošanu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu un noteiktajā termiņā iesniedza ražotājiem eksportētājiem paredzēto TER pieprasījuma veidlapu.

| (14) | Komisija ievāca visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieteikumos iekļauto informāciju attiecīgā uzņēmuma telpās. |
| --- | --- |

(14)

Komisija ievāca visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, un pārbaudīja TER pieteikumos iekļauto informāciju attiecīgā uzņēmuma telpās.

| (15) | Uzņēmums Yale nevarēja pierādīt atbilstību visiem kritērijiem, kas minēti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Uzņēmums neatbilda 1. un 2. kritērijam. |
| --- | --- |

(15)

Uzņēmums Yale nevarēja pierādīt atbilstību visiem kritērijiem, kas minēti pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Uzņēmums neatbilda 1. un 2. kritērijam.

| (16) | Saistībā ar 1. kritēriju klātienē konstatēja, ka tā statūtos iekļauti konkrēti iekšzemes tirdzniecības ierobežojumi, proti, ka uzņēmumam jāpārdod 100 % produkcijas aizjūras tirgos. Uzņēmums Yale apgalvoja, ka šiem ierobežojumiem nekad nav bijusi būtiska nozīme, jo tas veica nelielu iekšzemes tirdzniecību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr uzņēmums nevarēja sniegt konkrētus pierādījumus, kas apliecinātu, ka uzņēmuma statūtos iekļautie ierobežojumi nav de facto un de jure attiecināmi uz to. Turklāt klātienē konstatēja pierādījumus par valsts ietekmi attiecībā uz uzņēmuma lēmumiem saistībā ar eksporta tirdzniecību. Atklājās, ka kopš 2002. gada uzņēmumam Yale piešķirts ienākumu nodokļu likmes samazinājums 50 % apjomā. Šis nodokļu samazinājums iegūts no attiecīgajiem ienākuma nodokļu tiesību aktu īstenošanas noteikumiem tādiem uzņēmumiem, kuriem ir ārvalstu ieguldījumi, un ārvalstu uzņēmumiem. Noteikumos paredzēts, ka uz eksportu vērsti uzņēmumi, kuros ir ārvalstu ieguldījumi un kuru eksporta tirdzniecība veido vismaz 70 % vai vairāk no gada kopīgās tirdzniecības (kā uzņēmums Yale), var saņemt 50 % nodokļu samazinājumu, kad beidzies uzņēmuma ienākuma nodokļu atlaižu periods. No iepriekšminētā var secināt, ka uzņēmums Yale nepieņem uzņēmējdarbības lēmumus tikai attiecībā uz eksporta tirdzniecību, ņemot vērā tirgus signālus, kuri atspoguļo pieprasījumu un piedāvājumu. Uzņēmums pakļauts būtiskai valsts ietekmei, ko veido nodokļu priekšrocības, kuras piešķir ar konkrēto nosacījumu, ka tas pieņem atsevišķus uzņēmējdarbības lēmumus attiecībā uz iekšzemes tirdzniecību un eksportu. Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka uzņēmums nav apliecinājis, ka tas atbilst 1. kritērijam. |
| --- | --- |

(16)

Saistībā ar 1. kritēriju klātienē konstatēja, ka tā statūtos iekļauti konkrēti iekšzemes tirdzniecības ierobežojumi, proti, ka uzņēmumam jāpārdod 100 % produkcijas aizjūras tirgos. Uzņēmums Yale apgalvoja, ka šiem ierobežojumiem nekad nav bijusi būtiska nozīme, jo tas veica nelielu iekšzemes tirdzniecību pārskatīšanas izmeklēšanas periodā. Tomēr uzņēmums nevarēja sniegt konkrētus pierādījumus, kas apliecinātu, ka uzņēmuma statūtos iekļautie ierobežojumi nav de facto un de jure attiecināmi uz to. Turklāt klātienē konstatēja pierādījumus par valsts ietekmi attiecībā uz uzņēmuma lēmumiem saistībā ar eksporta tirdzniecību. Atklājās, ka kopš 2002. gada uzņēmumam Yale piešķirts ienākumu nodokļu likmes samazinājums 50 % apjomā. Šis nodokļu samazinājums iegūts no attiecīgajiem ienākuma nodokļu tiesību aktu īstenošanas noteikumiem tādiem uzņēmumiem, kuriem ir ārvalstu ieguldījumi, un ārvalstu uzņēmumiem. Noteikumos paredzēts, ka uz eksportu vērsti uzņēmumi, kuros ir ārvalstu ieguldījumi un kuru eksporta tirdzniecība veido vismaz 70 % vai vairāk no gada kopīgās tirdzniecības (kā uzņēmums Yale), var saņemt 50 % nodokļu samazinājumu, kad beidzies uzņēmuma ienākuma nodokļu atlaižu periods. No iepriekšminētā var secināt, ka uzņēmums Yale nepieņem uzņēmējdarbības lēmumus tikai attiecībā uz eksporta tirdzniecību, ņemot vērā tirgus signālus, kuri atspoguļo pieprasījumu un piedāvājumu. Uzņēmums pakļauts būtiskai valsts ietekmei, ko veido nodokļu priekšrocības, kuras piešķir ar konkrēto nosacījumu, ka tas pieņem atsevišķus uzņēmējdarbības lēmumus attiecībā uz iekšzemes tirdzniecību un eksportu. Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka uzņēmums nav apliecinājis, ka tas atbilst 1. kritērijam.

| (17) | Attiecībā uz 2. kritēriju klātienē konstatēja, ka ne grāmatvedībā, ne revīzijā nav ievēroti galvenie starptautisko grāmatvedības standartu principi (proti, uzkrājumu princips, valūtas kursu pārrēķina politika, ticamas informācijas trūkums par finanšu situāciju, īpaši izmeklēšanas mērķiem sagatavotas grāmatvedības izmantošana), kas ļauj šaubīties par uzņēmuma grāmatvedības uzticamību. Tāpēc secināja, ka uzņēmums nav pierādījis savu atbilstību 2. kritērijam. |
| --- | --- |

(17)

Attiecībā uz 2. kritēriju klātienē konstatēja, ka ne grāmatvedībā, ne revīzijā nav ievēroti galvenie starptautisko grāmatvedības standartu principi (proti, uzkrājumu princips, valūtas kursu pārrēķina politika, ticamas informācijas trūkums par finanšu situāciju, īpaši izmeklēšanas mērķiem sagatavotas grāmatvedības izmantošana), kas ļauj šaubīties par uzņēmuma grāmatvedības uzticamību. Tāpēc secināja, ka uzņēmums nav pierādījis savu atbilstību 2. kritērijam.

| (18) | Uzņēmumam Yale un Kopienas rūpniecības nozarei tika dota iespēja sniegt atsauksmes par iepriekšminētajiem konstatējumiem. Uzņēmums Yale nesniedza nekādas konkrētas atsauksmes par minētajiem konstatējumiem, savukārt viens Kopienas rūpniecības nozares ražotājs iesniedza vispārīgas atsauksmes. |
| --- | --- |

(18)

Uzņēmumam Yale un Kopienas rūpniecības nozarei tika dota iespēja sniegt atsauksmes par iepriekšminētajiem konstatējumiem. Uzņēmums Yale nesniedza nekādas konkrētas atsauksmes par minētajiem konstatējumiem, savukārt viens Kopienas rūpniecības nozares ražotājs iesniedza vispārīgas atsauksmes.

| (19) | Pamatojoties uz iepriekšminēto, secināja, ka uzņēmums Yale nav pierādījis, ka ir izpildīti visi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktie kritēriji, tāpēc šim uzņēmumam nevar piešķirt TER. |
| --- | --- |

(19)

Pamatojoties uz iepriekšminēto, secināja, ka uzņēmums Yale nav pierādījis, ka ir izpildīti visi pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā noteiktie kritēriji, tāpēc šim uzņēmumam nevar piešķirt TER.

2.   Atsevišķs režīms (“AR”)

| (20) | Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmums spēj pierādīt, ka atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem atsevišķa režīma piešķiršanai. |
| --- | --- |

(20)

Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktam valstīm, uz kurām minētais pants attiecas, tiek noteikts valsts mēroga maksājums, izņemot gadījumus, kad uzņēmums spēj pierādīt, ka atbilst visiem pamatregulas 9. panta 5. punktā noteiktajiem kritērijiem atsevišķa režīma piešķiršanai.

| (21) | Uzņēmums Yale pieprasīja arī AR – gadījumā, ja tam nepiešķirtu TER. |
| --- | --- |

(21)

Uzņēmums Yale pieprasīja arī AR – gadījumā, ja tam nepiešķirtu TER.

| (22) | Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka uzņēmums nav izpildījis pamatregulas 9. panta 5. punktā paredzētās prasības. Proti, kā sīki aprakstīts 16. apsvērumā, pārbaudē klātienē konstatēja, ka uzņēmums nevarēja brīvi noteikt eksporta apjomu un tirdzniecības nosacījumus. T. i., kā minēts iepriekš, uzņēmuma lēmumi attiecībā uz iekšzemes un eksporta tirdzniecību bija saistīti ar valsts piemērotiem tirdzniecības ierobežojumiem, kas iekļauti uzņēmuma statūtos. Tādēļ secināja, ka uzņēmumam nevar piešķirt AR. |
| --- | --- |

(22)

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēja, ka uzņēmums nav izpildījis pamatregulas 9. panta 5. punktā paredzētās prasības. Proti, kā sīki aprakstīts 16. apsvērumā, pārbaudē klātienē konstatēja, ka uzņēmums nevarēja brīvi noteikt eksporta apjomu un tirdzniecības nosacījumus. T. i., kā minēts iepriekš, uzņēmuma lēmumi attiecībā uz iekšzemes un eksporta tirdzniecību bija saistīti ar valsts piemērotiem tirdzniecības ierobežojumiem, kas iekļauti uzņēmuma statūtos. Tādēļ secināja, ka uzņēmumam nevar piešķirt AR.

3.   Dempinga starpība pārskatīšanas izmeklēšanas periodā

| (23) | Kā aprakstīts 18. un 22. apsvērumā, uzņēmumam Yale nepiešķir ne TER, ne AR. Tādējādi uzņēmuma Yale apstākļi nav mainījušies salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu. Vienlaikus jāatgādina, ka šī pārskatīšana attiecas tikai uz dempingu saistībā ar uzņēmumu Yale, kā minēts 4. apsvērumā. Tā kā netiek piešķirts ne TER, ne AR, šajā pārskatīšanā uzņēmumam Yale nevar noteikt jaunu dempinga starpību, kas būtu lielāka vai mazāka par jau noteikto starpību. Visbeidzot, jānorāda, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā uzņēmums Yale bija jau zināms ĶTR ražotājs eksportētājs, kuru Komisija oficiāli informēja, uzsākot sākotnējo izmeklēšanu, taču uzņēmums nesadarbojās. Sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās pieci ražotāji eksportētāji; vienam piešķīra TER, četriem – AR. Uzņēmuma Yale dempinga starpība bija valsts mēroga dempinga starpība, ko piemēro visiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās sākotnējā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(23)

Kā aprakstīts 18. un 22. apsvērumā, uzņēmumam Yale nepiešķir ne TER, ne AR. Tādējādi uzņēmuma Yale apstākļi nav mainījušies salīdzinājumā ar sākotnējo izmeklēšanu. Vienlaikus jāatgādina, ka šī pārskatīšana attiecas tikai uz dempingu saistībā ar uzņēmumu Yale, kā minēts 4. apsvērumā. Tā kā netiek piešķirts ne TER, ne AR, šajā pārskatīšanā uzņēmumam Yale nevar noteikt jaunu dempinga starpību, kas būtu lielāka vai mazāka par jau noteikto starpību. Visbeidzot, jānorāda, ka sākotnējās izmeklēšanas laikā uzņēmums Yale bija jau zināms ĶTR ražotājs eksportētājs, kuru Komisija oficiāli informēja, uzsākot sākotnējo izmeklēšanu, taču uzņēmums nesadarbojās. Sākotnējā izmeklēšanā sadarbojās pieci ražotāji eksportētāji; vienam piešķīra TER, četriem – AR. Uzņēmuma Yale dempinga starpība bija valsts mēroga dempinga starpība, ko piemēro visiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās sākotnējā izmeklēšanā.

D.   PĀRSKATĪŠANAS PABEIGŠANA

| (24) | Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, pārskatīšana ir jāizbeidz, nemainot uzņēmumam Yale piemērojamā maksājuma līmeni, kas jāsaglabā sākotnējā izmeklēšanā noteiktās galīgā antidempinga maksājuma likmes līmenī, proti, 46,7 %. |
| --- | --- |

(24)

Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, pārskatīšana ir jāizbeidz, nemainot uzņēmumam Yale piemērojamā maksājuma līmeni, kas jāsaglabā sākotnējā izmeklēšanā noteiktās galīgā antidempinga maksājuma likmes līmenī, proti, 46,7 %.

E.   INFORMĀCIJAS SNIEGŠANA

| (25) | Ieinteresētajām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata bija plānots izbeigt šo pārskatīšanu un saglabāt spēkā esošo antidempinga maksājumu uzņēmuma Yale ražoto HPT importam. |
| --- | --- |

(25)

Ieinteresētajām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata bija plānots izbeigt šo pārskatīšanu un saglabāt spēkā esošo antidempinga maksājumu uzņēmuma Yale ražoto HPT importam.

| (26) | Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt atsauksmes. Netika saņemtas atsauksmes, kuru dēļ būtu jāmaina iepriekšminētie secinājumi. |
| --- | --- |

(26)

Visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja sniegt atsauksmes. Netika saņemtas atsauksmes, kuru dēļ būtu jāmaina iepriekšminētie secinājumi.

| (27) | Pēc informācijas saņemšanas uzņēmums Yale pieprasīja AR piešķiršanu. Tomēr sniegtie argumenti nebija pietiekami pamatoti, tādēļ nevarēja apstrīdēt izmeklēšanas rezultātus, kas aprakstīti 16. un 22. apsvērumā. Turklāt ar Komisijai adresētu 2009. gada 22. janvāra vēstuli uzņēmums Yale atsauca daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu. |
| --- | --- |

(27)

Pēc informācijas saņemšanas uzņēmums Yale pieprasīja AR piešķiršanu. Tomēr sniegtie argumenti nebija pietiekami pamatoti, tādēļ nevarēja apstrīdēt izmeklēšanas rezultātus, kas aprakstīti 16. un 22. apsvērumā. Turklāt ar Komisijai adresētu 2009. gada 22. janvāra vēstuli uzņēmums Yale atsauca daļējas starpposma pārskatīšanas pieprasījumu.

| (28) | Tādēļ šī pārskatīšana ir jāizbeidz, negrozot Regulu (EK) Nr. 1174/2005, |
| --- | --- |

(28)

Tādēļ šī pārskatīšana ir jāizbeidz, negrozot Regulu (EK) Nr. 1174/2005,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar šo pārtrauc Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes ar roku darbināmu paliktņu autokrāvēju un to galveno daļu importam piemērojamo antidempinga pasākumu daļējo starpposma pārskatīšanu, kas uzsākta atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 3. punktam, negrozot spēkā esošos antidempinga pasākumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 9. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. NEČAS

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 189, 21.7.2005., 1. lpp.

2

(3)  OV L 192, 19.7.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV C 308, 19.12.2007., 15. lpp.

4

---

| 12.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/5

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 189/2009

(2009. gada 9. marts),

ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1425/2006, ar ko uzliek galīgo antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam un pārtrauc procedūru attiecībā uz dažu Malaizijas izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”),

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1425/2006 (2) un jo īpaši tās 2. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

A.   IEPRIEKŠĒJĀ PROCEDŪRA

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1425/2006 Padome uzlika galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam Kopienā, kuri atbilst KN kodam ex 3923 21 00 (taric kods 3923210020), ex 3923 29 10 (taric kods 3923291020) un ex 3923 29 90 (taric kods 3923299020). Ņemot vērā to ražotāju eksportētāju lielo skaitu, kas sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica antidempinga maksājumu (“sākotnēja izmeklēšana”), tika izvēlēta Ķīnas un Taizemes ražotāju eksportētāju izlase un tajā iekļautajiem uzņēmumiem tika noteiktas individuālas maksājuma likmes, kas svārstās no 4,8 % līdz 14,3 %, savukārt pārējiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, noteica maksājuma likmi 8,4 % apjomā ĶTR un 7,9% – Taizemē. Maksājuma likmi 28,8 % apjomā ĶTR un 14,3 % Taizemē noteica tiem uzņēmumiem, kuri nepieteicās izmeklēšanai vai arī nesadarbojās izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1425/2006 Padome uzlika galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) un Taizemes izcelsmes plastikāta maisu un maisiņu importam Kopienā, kuri atbilst KN kodam ex 3923 21 00 (taric kods 3923210020), ex 3923 29 10 (taric kods 3923291020) un ex 3923 29 90 (taric kods 3923299020). Ņemot vērā to ražotāju eksportētāju lielo skaitu, kas sadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā noteica antidempinga maksājumu (“sākotnēja izmeklēšana”), tika izvēlēta Ķīnas un Taizemes ražotāju eksportētāju izlase un tajā iekļautajiem uzņēmumiem tika noteiktas individuālas maksājuma likmes, kas svārstās no 4,8 % līdz 14,3 %, savukārt pārējiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, noteica maksājuma likmi 8,4 % apjomā ĶTR un 7,9% – Taizemē. Maksājuma likmi 28,8 % apjomā ĶTR un 14,3 % Taizemē noteica tiem uzņēmumiem, kuri nepieteicās izmeklēšanai vai arī nesadarbojās izmeklēšanā.

| (2) | Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā paredzēts, ka, ja kāds jauns ĶTR vai Taizemes ražotājs eksportētājs sniedz pietiekamus pierādījumus Komisijai, ka:






  — | tas izmeklēšanas laikā (no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam) (“izmeklēšanas periods”) minētās regulas 1. panta 1. punktā minētos ražojumus neeksportēja uz Kopienu (pirmais kritērijs), |
| --- | --- | --- |

(2)

Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā paredzēts, ka, ja kāds jauns ĶTR vai Taizemes ražotājs eksportētājs sniedz pietiekamus pierādījumus Komisijai, ka:

—

tas izmeklēšanas laikā (no 2004. gada 1. aprīļa līdz 2005. gada 31. martam) (“izmeklēšanas periods”) minētās regulas 1. panta 1. punktā minētos ražojumus neeksportēja uz Kopienu (pirmais kritērijs),

| — | tas nav saistīts ne ar vienu no ĶTR vai Taizemes eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas antidempinga pasākumi, kas noteikti minētajā regulā (otrais kritērijs), un |
| --- | --- |

—

tas nav saistīts ne ar vienu no ĶTR vai Taizemes eksportētājiem vai ražotājiem, uz kuriem attiecas antidempinga pasākumi, kas noteikti minētajā regulā (otrais kritērijs), un

| — | tas ir faktiski eksportējis attiecīgos ražojumus uz Kopienu pēc izmeklēšanas perioda, uz kuru pasākumi balstīti, vai ka tas ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt ievērojamu ražojumu daudzumu uz Kopienu (trešais kritērijs), |
| --- | --- |

—

tas ir faktiski eksportējis attiecīgos ražojumus uz Kopienu pēc izmeklēšanas perioda, uz kuru pasākumi balstīti, vai ka tas ir uzņēmies neatceļamas līgumsaistības eksportēt ievērojamu ražojumu daudzumu uz Kopienu (trešais kritērijs),

minētās regulas 1. pantu var grozīt, piešķirot jaunajam ražotājam eksportētājam maksājuma likmi, kas ir piemērojama uzņēmumiem, kas sadarbojas un nav iekļauti izlasē, t. i., 8,4 % apjomā uzņēmumiem ĶTR un 7,9 % uzņēmumiem Taizemē.

B.   JAUNO RAŽOTĀJU EKSPORTĒTĀJU PIEPRASĪJUMI

| (3) | Septiņi uzņēmumi (pieci Ķīnas un divi Taizemes uzņēmumi) ir iesnieguši pieteikumu, lai tiem piešķirtu tādu pašu režīmu kā uzņēmumiem, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, bet nebija iekļauti izlasē (“jauna ražotāja eksportētāja režīms”). |
| --- | --- |

(3)

Septiņi uzņēmumi (pieci Ķīnas un divi Taizemes uzņēmumi) ir iesnieguši pieteikumu, lai tiem piešķirtu tādu pašu režīmu kā uzņēmumiem, kas sadarbojās sākotnējā izmeklēšanā, bet nebija iekļauti izlasē (“jauna ražotāja eksportētāja režīms”).

| (4) | Tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai šie septiņi uzņēmumi atbilst kritērijiem, kas vajadzīgi jauna ražotāja eksportētāja režīma piešķiršanai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā. |
| --- | --- |

(4)

Tika veikta pārbaude, lai noteiktu, vai šie septiņi uzņēmumi atbilst kritērijiem, kas vajadzīgi jauna ražotāja eksportētāja režīma piešķiršanai, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā.

| (5) | Visiem septiņiem pieteikuma iesniedzējiem tika nosūtīta pieteikuma veidlapa, pieprasot sniegt pierādījumus par to, ka tie atbilst trim iepriekš minētajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(5)

Visiem septiņiem pieteikuma iesniedzējiem tika nosūtīta pieteikuma veidlapa, pieprasot sniegt pierādījumus par to, ka tie atbilst trim iepriekš minētajiem kritērijiem.

| (6) | Divi Ķīnas uzņēmumi, kuri pieprasīja jauna ražotāja eksportētāja režīmu, nesniedza pieprasīto informāciju. Tādēļ nebija iespējams pārbaudīt, vai minētie uzņēmumi atbilda Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, un to pieprasījumi bija jānoraida. |
| --- | --- |

(6)

Divi Ķīnas uzņēmumi, kuri pieprasīja jauna ražotāja eksportētāja režīmu, nesniedza pieprasīto informāciju. Tādēļ nebija iespējams pārbaudīt, vai minētie uzņēmumi atbilda Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, un to pieprasījumi bija jānoraida.

| (7) | Viens Taizemes uzņēmums sniedza maldinošu informāciju, tāpēc tā pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(7)

Viens Taizemes uzņēmums sniedza maldinošu informāciju, tāpēc tā pieprasījums tika noraidīts.

| (8) | Viens Taizemes uzņēmums izmeklēšanas periodā ir eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu. Tādējādi tas neatbilda pirmajam kritērijam un tā pieprasījums tika noraidīts. |
| --- | --- |

(8)

Viens Taizemes uzņēmums izmeklēšanas periodā ir eksportējis attiecīgo ražojumu uz Kopienu. Tādējādi tas neatbilda pirmajam kritērijam un tā pieprasījums tika noraidīts.

| (9) | Atlikušo trīs Ķīnas ražotāju eksportētāju sniegtos pierādījumus uzskatīja par pietiekošiem, lai apliecinātu, ka tie atbilst Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, un lai noteiktu tādu maksājuma likmi, kas piemērojama uzņēmumiem, kuri sadarbojās un kuri nav iekļauti izlasē (t. i., 8,4 % Ķīnas uzņēmumiem), un lai attiecīgi pievienotu to nosaukumus ražotāju eksportētāju sarakstam Regulas (EK) Nr. 1425/2006 I pielikumā. |
| --- | --- |

(9)

Atlikušo trīs Ķīnas ražotāju eksportētāju sniegtos pierādījumus uzskatīja par pietiekošiem, lai apliecinātu, ka tie atbilst Regulas (EK) Nr. 1425/2006 2. pantā noteiktajiem kritērijiem, un lai noteiktu tādu maksājuma likmi, kas piemērojama uzņēmumiem, kuri sadarbojās un kuri nav iekļauti izlasē (t. i., 8,4 % Ķīnas uzņēmumiem), un lai attiecīgi pievienotu to nosaukumus ražotāju eksportētāju sarakstam Regulas (EK) Nr. 1425/2006 I pielikumā.

| (10) | Pieteikumu iesniedzēji un Kopienas ražošanas nozare ir informēti par pārbaudes konstatējumiem, un tiem bija iespēja sniegt komentārus. |
| --- | --- |

(10)

Pieteikumu iesniedzēji un Kopienas ražošanas nozare ir informēti par pārbaudes konstatējumiem, un tiem bija iespēja sniegt komentārus.

| (11) | Visa ieinteresēto personu iesniegtā informācija un argumenti tika analizēti un, ja tie bija pamatoti, pilnībā ņemti vērā, |
| --- | --- |

(11)

Visa ieinteresēto personu iesniegtā informācija un argumenti tika analizēti un, ja tie bija pamatoti, pilnībā ņemti vērā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1425/2006 I pielikumā sniegtajā Ķīnas Tautas Republikas ražotāju sarakstā iekļauj šādus uzņēmumus:

| Uzņēmums | Pilsēta |
| --- | --- |
| Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory | Huizhou |
| Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd. | Shenzhen |
| Quanzhou Polywin Packaging Co., Ltd. | Nanan |

Uzņēmums

Pilsēta

Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory

Huizhou

Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd.

Shenzhen

Quanzhou Polywin Packaging Co., Ltd.

Nanan

2. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 9. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

P. NEČAS

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 270, 29.9.2006., 4. lpp.

2

---

| 12.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/7

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 190/2009

(2009. gada 11. marts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 12. martā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 11. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 78,3 |
| MA | 64,4 |
| TN | 134,4 |
| TR | 101,2 |
| ZZ | 94,6 |
| 0707 00 05 | EG | 147,3 |
| JO | 166,9 |
| MA | 93,4 |
| MK | 133,4 |
| TR | 147,6 |
| ZZ | 137,7 |
| 0709 90 70 | JO | 249,0 |
| MA | 58,8 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 132,7 |
| 0709 90 80 | EG | 74,5 |
| ZZ | 74,5 |
| 0805 10 20 | EG | 42,0 |
| IL | 52,8 |
| MA | 45,2 |
| TN | 56,6 |
| TR | 62,9 |
| ZZ | 51,9 |
| 0805 50 10 | EG | 51,3 |
| MA | 61,0 |
| TR | 46,2 |
| ZZ | 52,8 |
| 0808 10 80 | AR | 103,2 |
| CA | 86,3 |
| CL | 100,5 |
| CN | 85,4 |
| MK | 22,7 |
| US | 119,3 |
| UY | 68,9 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 144,0 |
| CN | 46,0 |
| US | 105,7 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 94,9 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

JO

78,3

MA

64,4

TN

134,4

TR

101,2

ZZ

94,6

0707 00 05

EG

147,3

JO

166,9

MA

93,4

MK

133,4

TR

147,6

ZZ

137,7

0709 90 70

JO

249,0

MA

58,8

TR

90,4

ZZ

132,7

0709 90 80

EG

74,5

ZZ

74,5

0805 10 20

EG

42,0

IL

52,8

MA

45,2

TN

56,6

TR

62,9

ZZ

51,9

0805 50 10

EG

51,3

MA

61,0

TR

46,2

ZZ

52,8

0808 10 80

AR

103,2

CA

86,3

CL

100,5

CN

85,4

MK

22,7

US

119,3

UY

68,9

ZZ

83,8

0808 20 50

AR

81,0

CL

144,0

CN

46,0

US

105,7

ZA

97,6

ZZ

94,9

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 12.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/9

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 191/2009

(2009. gada 11. marts),

ar ko nosaka piešķīruma koeficientu, lai izdotu importa licences, par kurām pieteikumi iesniegti no 2. marta līdz 2009. gada 6. martam, un kuras paredzētas cukura nozares produktu importam saskaņā ar tarifa kvotām un preferenču nolīgumiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 28. jūnija Regulu (EK) Nr. 950/2006, ar ko 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadam nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus cukura produktu ievešanai un rafinēšanai atbilstīgi dažām tarifu kvotām un preferenču nolīgumiem (2), un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006 un/vai Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 508/2007, ar ko atver tarifu kvotas niedru jēlcukura importam Bulgārijā un Rumānijā, lai nodrošinātu piegādes rafinēšanas uzņēmumiem 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), laikposmā no 2. marta līdz 2009. gada 6. martam, kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa licenču pieteikumi, kuros pieprasītais daudzums ir vienāds ar vai lielāks par daudzumu, kurš pieejams par kvotu ar kārtas numuru 09.4341 (2008–2009). |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 950/2006 un/vai Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 508/2007, ar ko atver tarifu kvotas niedru jēlcukura importam Bulgārijā un Rumānijā, lai nodrošinātu piegādes rafinēšanas uzņēmumiem 2006./2007., 2007./2008. un 2008./2009. tirdzniecības gadā (3), laikposmā no 2. marta līdz 2009. gada 6. martam, kompetentajām iestādēm tika iesniegti importa licenču pieteikumi, kuros pieprasītais daudzums ir vienāds ar vai lielāks par daudzumu, kurš pieejams par kvotu ar kārtas numuru 09.4341 (2008–2009).

| (2) | Ņemot vērā šos apstākļos, Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot licences proporcionāli pieejamajam daudzumam, un/vai jāinformē dalībvalstis par to, ka noteiktais daudzums ir izsmelts, |
| --- | --- |

(2)

Ņemot vērā šos apstākļos, Komisijai ir jānosaka piešķīruma koeficients, lai varētu izdot licences proporcionāli pieejamajam daudzumam, un/vai jāinformē dalībvalstis par to, ka noteiktais daudzums ir izsmelts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Par importa licenču pieteikumiem, kas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 950/2006 4. panta 2. punktu un/vai Regulas (EK) Nr. 508/2007 3. pantu iesniegti laikā no 2. marta līdz 2009. gada 6. martam, licences izdod tā, lai nepārsniegtu šīs regulas pielikumā norādītos kvantitatīvos ierobežojumus.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 11. martā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 1. lpp.

2

(3)  OV L 122, 11.5.2007., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

ĀKK valstu un Indijas izcelsmes preferences cukurs –

Regulas (EK) Nr. 950/2006 IV nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosa | 100 | |
| 09.4332 | Beliza | 0 | Sasniegts |
| 09.4333 | Kotdivuāra | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Republika | 100 | |
| 09.4335 | Fidži | 100 | |
| 09.4336 | Gajāna | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Sasniegts |
| 09.4338 | Jamaika | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskara | 100 | |
| 09.4341 | Malāvija | 53,3492 | Sasniegts |
| 09.4342 | Maurīcija | 100 | |
| 09.4343 | Mozambika | 0 | Sasniegts |
| 09.4344 | Sentkitsa un Nevisa | — | |
| 09.4345 | Surinama | — | |
| 09.4346 | Svazilenda | 0 | Sasniegts |
| 09.4347 | Tanzānija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidāda un Tobāgo | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabve | 0 | Sasniegts |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4331

Barbadosa

100

09.4332

Beliza

0

Sasniegts

09.4333

Kotdivuāra

100

09.4334

Kongo Republika

100

09.4335

Fidži

100

09.4336

Gajāna

100

09.4337

Indija

0

Sasniegts

09.4338

Jamaika

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskara

100

09.4341

Malāvija

53,3492

Sasniegts

09.4342

Maurīcija

100

09.4343

Mozambika

0

Sasniegts

09.4344

Sentkitsa un Nevisa

—

09.4345

Surinama

—

09.4346

Svazilenda

0

Sasniegts

09.4347

Tanzānija

100

09.4348

Trinidāda un Tobāgo

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabve

0

Sasniegts

ĀKK valstu un Indijas izcelsmes preferences cukurs –

Regulas (EK) Nr. 950/2006 IV nodaļa

2009. jūlijs–septembris tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosa | — | |
| 09.4332 | Beliza | 100 | |
| 09.4333 | Kotdivuāra | — | |
| 09.4334 | Kongo Republika | — | |
| 09.4335 | Fidži | — | |
| 09.4336 | Gajāna | — | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Sasniegts |
| 09.4338 | Jamaika | — | |
| 09.4339 | Kenija | — | |
| 09.4340 | Madagaskara | — | |
| 09.4341 | Malāvija | — | |
| 09.4342 | Maurīcija | — | |
| 09.4343 | Mozambika | 100 | |
| 09.4344 | Sentkitsa un Nevisa | — | |
| 09.4345 | Surinama | — | |
| 09.4346 | Svazilenda | 100 | |
| 09.4347 | Tanzānija | — | |
| 09.4348 | Trinidāda un Tobāgo | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | — | |
| 09.4351 | Zimbabve | 0 | Sasniegts |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4331

Barbadosa

—

09.4332

Beliza

100

09.4333

Kotdivuāra

—

09.4334

Kongo Republika

—

09.4335

Fidži

—

09.4336

Gajāna

—

09.4337

Indija

0

Sasniegts

09.4338

Jamaika

—

09.4339

Kenija

—

09.4340

Madagaskara

—

09.4341

Malāvija

—

09.4342

Maurīcija

—

09.4343

Mozambika

100

09.4344

Sentkitsa un Nevisa

—

09.4345

Surinama

—

09.4346

Svazilenda

100

09.4347

Tanzānija

—

09.4348

Trinidāda un Tobāgo

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

—

09.4351

Zimbabve

0

Sasniegts

Papildu cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 V nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | — | |
| 09.4316 | Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu | — | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4315

Indija

—

09.4316

Valstis, kas parakstījušas ĀKK Protokolu

—

CXL koncesiju cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VI nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Austrālija | 0 | Sasniegts |
| 09.4318 | Brazīlija | 0 | Sasniegts |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Sasniegts |
| 09.4320 | Citas trešās valstis | 0 | Sasniegts |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4317

Austrālija

0

Sasniegts

09.4318

Brazīlija

0

Sasniegts

09.4319

Kuba

0

Sasniegts

09.4320

Citas trešās valstis

0

Sasniegts

Balkānu valstu izcelsmes cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VII nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albānija | 100 | |
| 09.4325 | Bosnija un Hercegovina | 0 | Sasniegts |
| 09.4326 | Serbija un Kosova (1) | 100 | |
| 09.4327 | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | 100 | |
| 09.4328 | Horvātija | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4324

Albānija

100

09.4325

Bosnija un Hercegovina

0

Sasniegts

09.4326

Serbija un Kosova (1)

100

09.4327

Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika

100

09.4328

Horvātija

100

Cukurs, kas importēts īpašām un rūpnieciskām vajadzībām

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VIII nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Veids | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Īpašais | — | |
| 09.4390 | Rūpnieciskais | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Veids

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4380

Īpašais

—

09.4390

Rūpnieciskais

100

Papildu EPA cukurs

Regulas (EK) Nr. 950/2006 VIII.a nodaļa

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Valsts | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komoru salas, Madagaskara, Maurīcija, Seišelu salas, Zambija, Zimbabve | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzānija, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svazilenda | 100 | |
| 09.4434 | Mozambika | 0 | Sasniegts |
| 09.4435 | Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Dominika, Dominikānas Republika, Grenāda, Gajāna, Haiti, Jamaika, Sentkitsa un Nevisa, Sentlusija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Surinama, Trinidāda un Tobāgo | 0 | Sasniegts |
| 09.4436 | Dominikānas Republika | 0 | Sasniegts |
| 09.4437 | Fidži, Papua-Jaungvineja | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Valsts

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4431

Komoru salas, Madagaskara, Maurīcija, Seišelu salas, Zambija, Zimbabve

100

09.4432

Burundi, Kenija, Ruanda, Tanzānija, Uganda

100

09.4433

Svazilenda

100

09.4434

Mozambika

0

Sasniegts

09.4435

Antigva un Barbuda, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Dominika, Dominikānas Republika, Grenāda, Gajāna, Haiti, Jamaika, Sentkitsa un Nevisa, Sentlusija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Surinama, Trinidāda un Tobāgo

0

Sasniegts

09.4436

Dominikānas Republika

0

Sasniegts

09.4437

Fidži, Papua-Jaungvineja

100

Cukurs, kas importēts saskaņā ar Bulgārijai un Rumānijai atvērtajām pārejas posma tarifu kvotām

Regulas (EK) Nr. 508/2007 1. pants

2008./2009. tirdzniecības gads

| Kvotas kārtas numurs | Veids | Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009 | Kvantitatīvais ierobežojums |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgārija | 0 | Sasniegts |
| 09.4366 | Rumānija | 100 | |

Kvotas kārtas numurs

Veids

Piešķiramā daudzuma apjoms procentos (%) no daudzuma, kurš pieprasīts par laikposmu no 2.3.2009-6.3.2009

Kvantitatīvais ierobežojums

09.4365

Bulgārija

0

Sasniegts

09.4366

Rumānija

100

---

(1)  Kā tas definēts Apvienoto Nāciju Drošības padomes 1999. gada 10. jūnija Rezolūcijā 1244.

---

| 12.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/14

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 192/2009

(2009. gada 11. marts),

ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām attiecībā uz konfidenciālu datu apmaiņu starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstīm

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regulu (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2186/93 (1), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 177/2008 izveido jaunu kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām, lai uzņēmumu reģistru izstrāde notiktu saskaņotā sistēmā. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 177/2008 izveido jaunu kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām, lai uzņēmumu reģistru izstrāde notiktu saskaņotā sistēmā.

| (2) | Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 177/2008 11. pantu jānosaka formāts, drošības un konfidencialitātes pasākumi un procedūra individuālo vienību datu nosūtīšanai uz Komisiju (Eurostat) un datu par starptautiskām uzņēmumu grupām nosūtīšanai uz attiecīgajām valstu iestādēm. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 177/2008 11. pantu jānosaka formāts, drošības un konfidencialitātes pasākumi un procedūra individuālo vienību datu nosūtīšanai uz Komisiju (Eurostat) un datu par starptautiskām uzņēmumu grupām nosūtīšanai uz attiecīgajām valstu iestādēm.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom (2), |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom (2),

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Formāts

Komisija (Eurostat) un attiecīgās valstu iestādes nosūta Regulas (EK) Nr. 177/2008 11. pantā minētos datus formātā, kas noteikts šīs regulas pielikuma A daļā.

Komisija (Eurostat) un attiecīgās valstu iestādes, ik reizi sniedzot datus, elektroniski nodrošina vajadzīgo metadatu informāciju saskaņā ar Eiropas Statistikas sistēmas standartiem un atbilstoši struktūrai, kas definēta jaunākajā Eurostat ieteikumu rokasgrāmatas redakcijā par uzņēmumu reģistriem, kas pieejama Komisijā (Eurostat).

2. pants

Konfidencialitātes pasākumi

1.   Datus, ko Komisijai (Eurostat) nosūtījušas attiecīgās valstu iestādes, vai datus, ko Komisija (Eurostat) saņēmusi no citiem avotiem, glabā Kopienas starptautisko uzņēmumu grupu un tās veidojošo vienību reģistrā (turpmāk “EuroGroups reģistrs”).

2.   Nosūtot datus Komisijai (Eurostat) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 177/2008 11. panta 1. punktu, attiecīgās valstu iestādes atzīmē datus, kas ir konfidenciāli saskaņā ar valsts tiesību aktiem.

3.   Lai nodrošinātu saskaņotas datu kopas, Komisija (Eurostat) vienīgi statistikas vajadzībām nosūta attiecīgajām valsts iestādēm dalībvalstīs, izņemot ziņotāju valsti, pielikuma B daļā norādītos raksturlielumus, iekļaujot konfidencialitātes atzīmes, attiecībā uz starptautiskām uzņēmumu grupām un tās veidojošajām vienībām, ja vismaz viena grupas vienība atrodas minētās dalībvalsts teritorijā.

3. pants

Drošības pasākumi

Komisija (Eurostat) un attiecīgās valstu iestādes drošā vietā, ierobežojot un kontrolējot piekļuvi, glabā datus, kurus valstu iestādes atzīmējušas kā konfidenciālus saskaņā ar 2. panta 2. punktu. Attiecīgās valstu iestādes pēc pieprasījuma sniedz Komisijai (Eurostat) informāciju par attiecīgajās dalībvalstīs piemērotajiem drošības pasākumiem. Komisija (Eurostat) par to informē pārējās dalībvalstis. Komisija (Eurostat) līdzīgi sniedz informāciju valstu iestādēm par saviem drošības pasākumiem.

Datu nosūtīšanu veic kodētā veidā, izmantojot drošu vidi, ko Komisija (Eurostat) izmanto konfidenciālu datu apmaiņai.

4. pants

Nosūtīšanas procedūra

1.   Ar atbilstoši šai regulai nosūtītajiem datiem un metadatiem notiek elektroniska apmaiņa starp attiecīgajām valstu iestādēm un Komisiju (Eurostat). Nosūtīšanas formāts atbilst attiecīgiem apmaiņas standartiem, kurus noteikusi Komisija (Eurostat). Datus Komisijai (Eurostat) elektroniski nosūta un augšupielādē, izmantojot vienoto datu ievadīšanas sistēmu.

2.   Dalībvalstis izmanto Komisijas (Eurostat) saskaņā ar šī regulas prasībām paredzētos apmaiņas standartus un pamatnostādnes.

5. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 11. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 61, 5.3.2008., 6. lpp.

1

(2)  OV L 181, 28.6.1989, 47. lpp.

2

---

PIELIKUMS

A.   NOSŪTĪŠANAS STRUKTŪRA UN FORMĀTS

1.   Ievads

Datu ierakstu struktūru standartizācija ir ļoti svarīga, lai datus varētu efektīvi apstrādāt. Tas nepieciešams, lai sniegtu datus, kas atbilst Komisijas (Eurostat) noteiktajiem apmaiņas standartiem.

Datus nosūta kā ierakstu kopu (datu kopu).

Konfidenciāli dati jānosūta, faktisko vērtību ierakstot vērtības ailē un ar apzīmējumu norādot, ka minētie dati ir konfidenciāli saskaņā ar 2. panta 2. punktu.

Monetārie dati jāizsaka tūkstošos valsts valūtas vienību (tūkstošos euro, ja valsts ir euro zonā). Valstis, kas pievienojas euro zonai, no pievienošanās gada monetārajos datos izmanto euro, nevis valsts valūtu.

2.   Datu kopas identificētājs

Visas datu kopas, ko nosūta Komisija (Eurostat) un valstu iestādes, jāidentificē, ievērojot tos noteikumus par nosaukumiem, kas norādīti sīki izstrādātajā Komisijā (Eurostat) pieejamajā dokumentācijā un pamatnostādnēs par apmaiņas standartiem.

3.   Datu kopas, struktūra un aiļu definīcija

Šajā sadaļā atspoguļots to datu kopu saturs, ko nosūta Komisija (Eurostat) un valstu iestādes. Izmantojamie datu kopas tehniskie nosaukumi, ailes, kodi un apzīmētāji ir iekļauti Regulas (EK) Nr. 177/2008 7. pantā minētajā jaunākajā Eurostat ieteikumu rokasgrāmatas redakcijā par uzņēmumu reģistriem.

EuroGroups reģistra datu apstrāde ir ciklisks process, ko Komisija (Eurostat) sāk centrāli. Katra cikla beigās dalībvalstu statistikas apkopotājiem ir pieejams populācijas atlases pamats.

Katra cikla sākumā Komisija (Eurostat) nosūta datu kopas ar metadatiem, piemēram, NACE klasifikāciju, attiecīgajām valstu statistikas iestādēm (turpmāk “VSI”), lai nodrošinātu, ka visās valstīs ir pieejami un tiek izmantoti vieni un tie paši metadati.

3.1.   Pirmā datu apmaiņa

Pirmā datu apmaiņa notiek pēc tam, kad sākts apstrādāt jaunus datus par juridiskām vienībām, kas saņemti no privātiem datu sniedzējiem, kuri sniedz reģistra pamatdatus. Ja ir vairāk par vienu datu sniedzēju, dati, kas attiecas uz vienu un to pašu juridisko vienību, tiek saistīti. Komisija (Eurostat) nosūta VSI turpmāk norādītās datu kopas ar informāciju par sasaistes procesa rezultātiem un informāciju par juridiskajām vienībām. VSI atsūta atpakaļ tās pašas datu kopas ar koriģētu un papildinātu informāciju, iekļaujot konfidencialitātes atzīmes.

Datu kopa ar sasaistes procesa rezultātiem

| Saturs | Identifikācijas numurs (1.1.)
  Nosaukums (1.2.a)
  Pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksātāja reģistrācijas numurs vai, ja tāda nav, – cits administratīvs identifikācijas numurs (1.3.) |
| --- | --- |

Saturs

Identifikācijas numurs (1.1.)

Nosaukums (1.2.a)

Pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksātāja reģistrācijas numurs vai, ja tāda nav, – cits administratīvs identifikācijas numurs (1.3.)

Datu kopas ar informāciju par juridiskajām vienībām

| Saturs | Identifikācijas numurs (1.1.)
  Nosaukums (1.2.a)
  Adrese (arī pasta indekss) visdetalizētākajā formā (1.2.b)

  Pēc izvēles: tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adrese un informācija, kas vajadzīga, lai varētu veikt elektronisku datu vākšanu (1.2.c)
  Pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksātāja reģistrācijas numurs vai, ja tāda nav, – cits administratīvs identifikācijas numurs (1.3.)
  Iekļaušanas datums juridiskām personām vai datums, kad notikusi oficiāla atzīšana par tirgus dalībnieku, fiziskām personām (1.4.)
  Diena, no kuras juridiskā vienība vairs nav uzņēmuma daļa (kā norādīts 3.3. punktā) (1.5.)
  Juridiskā forma (1.6.)
  Atsauce uz Kopienas iekšējā tirgus dalībnieku reģistru un uz muitas datiem vai ārpuskopienas tirgus dalībnieku reģistru (1.7.a)

  Pēc izvēles: atsauce uz bilances datiem un uz maksājumu bilances vai ārvalstu tiešo ieguldījumu reģistru un uz lauku saimniecību reģistru (1.7.b)
  Tās atdalītās uzņēmumu grupas (4.1.) identifikācijas numurs, pie kuras pieder vienība (1.8.) |
| --- | --- |

Saturs

Identifikācijas numurs (1.1.)

Nosaukums (1.2.a)

Adrese (arī pasta indekss) visdetalizētākajā formā (1.2.b)

Pēc izvēles: tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adrese un informācija, kas vajadzīga, lai varētu veikt elektronisku datu vākšanu (1.2.c)

Pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksātāja reģistrācijas numurs vai, ja tāda nav, – cits administratīvs identifikācijas numurs (1.3.)

Iekļaušanas datums juridiskām personām vai datums, kad notikusi oficiāla atzīšana par tirgus dalībnieku, fiziskām personām (1.4.)

Diena, no kuras juridiskā vienība vairs nav uzņēmuma daļa (kā norādīts 3.3. punktā) (1.5.)

Juridiskā forma (1.6.)

Atsauce uz Kopienas iekšējā tirgus dalībnieku reģistru un uz muitas datiem vai ārpuskopienas tirgus dalībnieku reģistru (1.7.a)

Pēc izvēles: atsauce uz bilances datiem un uz maksājumu bilances vai ārvalstu tiešo ieguldījumu reģistru un uz lauku saimniecību reģistru (1.7.b)

Tās atdalītās uzņēmumu grupas (4.1.) identifikācijas numurs, pie kuras pieder vienība (1.8.)

3.2.   Dažādu dalībvalstu datu avotu integrācija

Nākamais datu apstrādes posms ir dažādu dalībvalstu sūtītās informācijas centrāla integrēšana Komisijā (Eurostat). Šī informācija attiecas uz juridisko vienību kontroli un īpašumtiesībām un statistikas vienību “uzņēmums”, kuru definējušas dalībvalstis un kuru var veidot viena vai vairākas juridiskas vienības. Komisija (Eurostat) nosūta šīs integrācijas rezultātus VSI, kas atsūta atpakaļ datu kopas ar koriģēto un papildināto informāciju, iekļaujot konfidencialitātes atzīmes.

Datu kopas ar informāciju par vienību kontroli un īpašumtiesībām

| Saturs | Identifikācijas numurs rezidentēm juridiskajām vienībām, ko pārvalda juridiskā vienība (1.11.a)
  Identifikācijas numurs rezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību (1.11.b)
  Reģistrācijas valstis nerezidentēm juridiskajām vienībām, ko pārvalda juridiskā vienība (1.12.a)
  Identifikācijas numuri vai nosaukumi un adreses nerezidentēm juridiskajām vienībām, ko pārvalda juridiskā vienība (1.12.a)

  Ja pieejams: PVN maksātāja reģistrācijas numuri nerezidentēm juridiskajām vienībām, ko pārvalda juridiskā vienība (1.12.b)
  Reģistrācijas valsts nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību (1.13.a)
  Identifikācijas numurs vai vārds un adrese nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību (1.13.a)

  Ja pieejams: PVN maksātāja reģistrācijas numurs nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību (1.13.b)

  Ja pieejams: identifikācijas numuri un daļa (%) no rezidentēm juridiskajām vienībām, kas pieder juridiskai vienībai (1.14.a)

  Ja pieejams: identifikācijas numuri un daļa (%) no rezidentēm juridiskajām vienībām, kam pieder juridiskā vienība (1.14.b)

  Ja pieejams: reģistrācijas valstis nerezidentēm juridiskajām vienībām, kas pieder juridiskajai vienībai (1.15.)
  Identifikācijas numuri vai nosaukumi un adreses un daļa (%) no nerezidentēm juridiskajām vienībām, kuras pieder juridiskajai vienībai (1.15.)
  PVN maksātāja reģistrācijas numuri nerezidentēm juridiskajām vienībām, kas pieder juridiskajai vienībai (1.15.)

  Ja pieejams: reģistrācijas valstis nerezidentēm juridiskajām vienībām, kam pieder juridiskā vienība (1.16.)
  Identifikācijas numuri vai nosaukumi un adreses un daļa (%) no nerezidentēm juridiskajām vienībām, kam pieder juridiskā vienība (1.16.)
  PVN maksātāja reģistrācijas numuri nerezidentēm juridiskajām vienībām, kam pieder juridiskā vienība (1.16.) |
| --- | --- |

Saturs

Identifikācijas numurs rezidentēm juridiskajām vienībām, ko pārvalda juridiskā vienība (1.11.a)

Identifikācijas numurs rezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību (1.11.b)

Reģistrācijas valstis nerezidentēm juridiskajām vienībām, ko pārvalda juridiskā vienība (1.12.a)

Identifikācijas numuri vai nosaukumi un adreses nerezidentēm juridiskajām vienībām, ko pārvalda juridiskā vienība (1.12.a)

Ja pieejams: PVN maksātāja reģistrācijas numuri nerezidentēm juridiskajām vienībām, ko pārvalda juridiskā vienība (1.12.b)

Reģistrācijas valsts nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību (1.13.a)

Identifikācijas numurs vai vārds un adrese nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību (1.13.a)

Ja pieejams: PVN maksātāja reģistrācijas numurs nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību (1.13.b)

Ja pieejams: identifikācijas numuri un daļa (%) no rezidentēm juridiskajām vienībām, kas pieder juridiskai vienībai (1.14.a)

Ja pieejams: identifikācijas numuri un daļa (%) no rezidentēm juridiskajām vienībām, kam pieder juridiskā vienība (1.14.b)

Ja pieejams: reģistrācijas valstis nerezidentēm juridiskajām vienībām, kas pieder juridiskajai vienībai (1.15.)

Identifikācijas numuri vai nosaukumi un adreses un daļa (%) no nerezidentēm juridiskajām vienībām, kuras pieder juridiskajai vienībai (1.15.)

PVN maksātāja reģistrācijas numuri nerezidentēm juridiskajām vienībām, kas pieder juridiskajai vienībai (1.15.)

Ja pieejams: reģistrācijas valstis nerezidentēm juridiskajām vienībām, kam pieder juridiskā vienība (1.16.)

Identifikācijas numuri vai nosaukumi un adreses un daļa (%) no nerezidentēm juridiskajām vienībām, kam pieder juridiskā vienība (1.16.)

PVN maksātāja reģistrācijas numuri nerezidentēm juridiskajām vienībām, kam pieder juridiskā vienība (1.16.)

Datu kopas ar informāciju par uzņēmumiem

| Saturs | Identifikācijas numurs (3.1.)
  Nosaukums (3.2.a)

  Pēc izvēles: pasta adrese, elektroniskā pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese (3.2.b)
  Identifikācijas numurs(-i) juridiskajai(-ajām) vienībai(-ām), kura(-as) veido uzņēmumu (3.3.)
  Datums, kad sākta darbība (3.4.)
  Datums, kad galīgi izbeigta darbība (3.5.)

  NACE 4 ciparu pamatdarbības kods (3.6.)

  Ja pieejams: NACE 4 ciparu kods sekundārajām darbībām, ja tādas ir (3.7.)
  Nodarbināto personu skaits (3.8.)
  Darbinieku skaits (3.9.a)

  Pēc izvēles: ar pilnslodzes ekvivalentu izteikts darbinieku skaits (3.9.b)
  Apgrozījums (3.10.a un pēc izvēles: 3.10.b)
  Institucionālais sektors un apakšsektors atbilstīgi Eiropas kontu sistēmai (3.11.)
  Tās atdalītās uzņēmumu grupas (4.1.) identifikācijas numurs, pie kuras pieder uzņēmums (3.12.) |
| --- | --- |

Saturs

Identifikācijas numurs (3.1.)

Nosaukums (3.2.a)

Pēc izvēles: pasta adrese, elektroniskā pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese (3.2.b)

Identifikācijas numurs(-i) juridiskajai(-ajām) vienībai(-ām), kura(-as) veido uzņēmumu (3.3.)

Datums, kad sākta darbība (3.4.)

Datums, kad galīgi izbeigta darbība (3.5.)

NACE 4 ciparu pamatdarbības kods (3.6.)

Ja pieejams: NACE 4 ciparu kods sekundārajām darbībām, ja tādas ir (3.7.)

Nodarbināto personu skaits (3.8.)

Darbinieku skaits (3.9.a)

Pēc izvēles: ar pilnslodzes ekvivalentu izteikts darbinieku skaits (3.9.b)

Apgrozījums (3.10.a un pēc izvēles: 3.10.b)

Institucionālais sektors un apakšsektors atbilstīgi Eiropas kontu sistēmai (3.11.)

Tās atdalītās uzņēmumu grupas (4.1.) identifikācijas numurs, pie kuras pieder uzņēmums (3.12.)

3.3.   Statistikas apkopošana par atdalītām un globālām uzņēmumu grupām

Nākamais posms ir statistikas apkopošana par atdalītām uzņēmumu grupām un globālām uzņēmumu grupām. Komisija (Eurostat) nosūta šīs apkopošanas rezultātus VSI, kas atsūta atpakaļ datu kopas ar koriģēto un papildināto informāciju, iekļaujot konfidencialitātes atzīmes.

Cikla noslēgumā Komisija (Eurostat) nosūta VSI galīgās apkopošanas rezultātus par atdalītām un globālām uzņēmumu grupām. Komisija (Eurostat) nosūta datus tikai par raksturlielumiem, kas minēti šā pielikuma B daļā, VSI, izņemot ziņotājas valsts statistikas iestādes.

Datu kopas ar informāciju par atdalītajām uzņēmumu grupām

| Saturs | Globālās grupas identifikācijas numurs (4.11.)
  Globālās grupas nosaukums (4.12.a)

  Pēc izvēles: globālās grupas galvenā biroja reģistrācijas valsts, pasta adrese, elektroniskā pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese (4.12.b)
  Globālās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs, ja grupas galvenā vienība ir rezidente (4.13.a)
  Globālās grupas galvenās vienības reģistrācijas valsts, ja globālās grupas galvenā vienība ir nerezidente (4.13.a)

  Pēc izvēles: globālās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs vai nosaukums un adrese, ja tā ir nerezidente (4.13.b)

  Pēc izvēles: visā pasaulē nodarbināto personu skaits (4.14.)

  Pēc izvēles: konsolidētais apgrozījums pasaulē (4.15.)

  Pēc izvēles: valsts, kurā atrodas centrs, kur pieņem pasaules mēroga lēmumus (4.16.)

  Pēc izvēles: valstis, kurās atrodas uzņēmumi vai vietējās vienības (4.17.) |
| --- | --- |

Saturs

Globālās grupas identifikācijas numurs (4.11.)

Globālās grupas nosaukums (4.12.a)

Pēc izvēles: globālās grupas galvenā biroja reģistrācijas valsts, pasta adrese, elektroniskā pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese (4.12.b)

Globālās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs, ja grupas galvenā vienība ir rezidente (4.13.a)

Globālās grupas galvenās vienības reģistrācijas valsts, ja globālās grupas galvenā vienība ir nerezidente (4.13.a)

Pēc izvēles: globālās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs vai nosaukums un adrese, ja tā ir nerezidente (4.13.b)

Pēc izvēles: visā pasaulē nodarbināto personu skaits (4.14.)

Pēc izvēles: konsolidētais apgrozījums pasaulē (4.15.)

Pēc izvēles: valsts, kurā atrodas centrs, kur pieņem pasaules mēroga lēmumus (4.16.)

Pēc izvēles: valstis, kurās atrodas uzņēmumi vai vietējās vienības (4.17.)

Datu kopas ar informāciju par atdalītajām uzņēmumu grupām

| Saturs | Atdalītās grupas identifikācijas numurs (4.1.)
  Atdalītās grupas nosaukums (4.2.a)

  Pēc izvēles: atdalītās grupas galvenā biroja pasta adrese, elektroniska pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese (4.2.b)

  Ja pieejams: atdalītās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs (4.3.)
  Uzņēmumu grupas veids (4.4.)
  Datums, kad izveidota atdalītā uzņēmumu grupa (4.5.)
  Datums, kad likvidēta atdalītā uzņēmumu grupa (4.6.)
  Atdalītās grupas NACE 2 zīmju pamatdarbības kods (4.7.)

  Pēc izvēles: atdalītās grupas NACE 2 ciparu sekundāro darbību kodi (4.8.)
  Nodarbināto personu skaits atdalītajā grupā (4.9.)
  Pēc izvēles: konsolidētais apgrozījums (4.10.)
  Datums, kad notika (juridisko vienību) iesaistīšanās atdalītajā grupā (1.9.)
  Datums, kad notika (juridisko vienību) atdalīšanās no atdalītās grupas (1.10.) |
| --- | --- |

Saturs

Atdalītās grupas identifikācijas numurs (4.1.)

Atdalītās grupas nosaukums (4.2.a)

Pēc izvēles: atdalītās grupas galvenā biroja pasta adrese, elektroniska pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese (4.2.b)

Ja pieejams: atdalītās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs (4.3.)

Uzņēmumu grupas veids (4.4.)

Datums, kad izveidota atdalītā uzņēmumu grupa (4.5.)

Datums, kad likvidēta atdalītā uzņēmumu grupa (4.6.)

Atdalītās grupas NACE 2 zīmju pamatdarbības kods (4.7.)

Pēc izvēles: atdalītās grupas NACE 2 ciparu sekundāro darbību kodi (4.8.)

Nodarbināto personu skaits atdalītajā grupā (4.9.)

Pēc izvēles: konsolidētais apgrozījums (4.10.)

Datums, kad notika (juridisko vienību) iesaistīšanās atdalītajā grupā (1.9.)

Datums, kad notika (juridisko vienību) atdalīšanās no atdalītās grupas (1.10.)

B.   SASKAŅĀ AR 2. PANTA 3. PUNKTU NOSŪTĀMIE RAKSTURLIELUMI

Komisija (Eurostat) vienīgi statistikas vajadzībām nosūta attiecīgajām valsts iestādēm dalībvalstīs, izņemot ziņotāju valsti, šādus raksturlielumus, iekļaujot konfidencialitātes atzīmes, attiecībā uz starptautiskām uzņēmumu grupām un tās veidojošajām vienībām, ja vismaz viena grupas vienība atrodas minētās dalībvalsts teritorijā.

| 1.   JURIDISKA VIENĪBA |
| --- |
| IDENTIFIKĀCIJA | 1.1. | | Identifikācijas numurs |
| 1.2.a | | Nosaukums |
| 1.2.b | | Adrese (arī pasta indekss) visdetalizētākajā formā |
| 1.2.c | Pēc izvēles | Tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adrese un informācija, kas vajadzīga, lai varētu veikt elektronisku datu vākšanu |
| 1.3. | | Pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksātāja reģistrācijas numurs vai, ja tāda nav, cits administratīvs identifikācijas numurs |
| DEMOGRĀFISKIE RAKSTURLIELUMI | 1.4. | | Iekļaušanas datums juridiskām personām vai datums, kad notikusi oficiāla atzīšana par tirgus dalībnieku, fiziskām personām |
| 1.5. | | Diena, no kuras juridiskā vienība vairs nav uzņēmuma daļa (kā noteikts 3.3. punktā) |
| EKONOMISKA/STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA | 1.6. | | Juridiskā forma |
| SAITES AR CITIEM REĢISTRIEM | 1.7a. | | Atsauce uz Kopienas iekšējā tirgus dalībnieku reģistru, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 638/2004 (1), un atsauce uz muitas datiem vai ārpuskopienas tirgus dalībnieku reģistru |
| SAITE AR UZŅĒMUMU GRUPU | 1.8. | | Tās atdalītās uzņēmumu grupas (4.1.) identifikācijas numurs, pie kuras pieder vienība |
| 1.9. | | Datums, kad notikusi iesaistīšanās atdalītajā grupā |
| 1.10. | | Datums, kad notikusi atdalīšanās no atdalītās grupas |
| VIENĪBU KONTROLE | 1.11.a | | Identifikācijas numurs(-i) rezidentei(-ēm) juridiskajai(-ām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība |
| 1.11.b | | Identifikācijas numurs rezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību |
| 1.12.a | | Reģistrācijas valsts(-is) un identifikācijas numurs(-i) vai nosaukums(-i) un adrese(-es) nerezidentei(-ēm) juridiskajai(-ajām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība |
| 1.12.b | Ja pieejams | PVN maksātāja reģistrācijas numurs(-i) nerezidentei(-ēm) juridiskajai(-ajām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība |
| 1.13.a | | Reģistrācijas valsts un identifikācijas numurs(-i) vai nosaukums un adrese nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību |
| 1.13.b | Ja pieejams | PVN maksātāja reģistrācijas numurs nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību |
| ĪPAŠUMTIESĪBAS UZ VIENĪBĀM | 1.14.a | Ja pieejams | a) | Identifikācijas numurs(-i) un |

JURIDISKA VIENĪBA

IDENTIFIKĀCIJA

1.1.

Identifikācijas numurs

1.2.a

Nosaukums

1.2.b

Adrese (arī pasta indekss) visdetalizētākajā formā

1.2.c

Pēc izvēles

Tālruņa un faksa numuri, elektroniskā pasta adrese un informācija, kas vajadzīga, lai varētu veikt elektronisku datu vākšanu

1.3.

Pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksātāja reģistrācijas numurs vai, ja tāda nav, cits administratīvs identifikācijas numurs

DEMOGRĀFISKIE RAKSTURLIELUMI

1.4.

Iekļaušanas datums juridiskām personām vai datums, kad notikusi oficiāla atzīšana par tirgus dalībnieku, fiziskām personām

1.5.

Diena, no kuras juridiskā vienība vairs nav uzņēmuma daļa (kā noteikts 3.3. punktā)

EKONOMISKA/STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA

1.6.

Juridiskā forma

SAITES AR CITIEM REĢISTRIEM

1.7a.

Atsauce uz Kopienas iekšējā tirgus dalībnieku reģistru, kas izveidots saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 638/2004 (1), un atsauce uz muitas datiem vai ārpuskopienas tirgus dalībnieku reģistru

SAITE AR UZŅĒMUMU GRUPU

1.8.

Tās atdalītās uzņēmumu grupas (4.1.) identifikācijas numurs, pie kuras pieder vienība

1.9.

Datums, kad notikusi iesaistīšanās atdalītajā grupā

1.10.

Datums, kad notikusi atdalīšanās no atdalītās grupas

VIENĪBU KONTROLE

1.11.a

Identifikācijas numurs(-i) rezidentei(-ēm) juridiskajai(-ām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība

1.11.b

Identifikācijas numurs rezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību

1.12.a

Reģistrācijas valsts(-is) un identifikācijas numurs(-i) vai nosaukums(-i) un adrese(-es) nerezidentei(-ēm) juridiskajai(-ajām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība

1.12.b

Ja pieejams

PVN maksātāja reģistrācijas numurs(-i) nerezidentei(-ēm) juridiskajai(-ajām) vienībai(-ām), ko pārvalda juridiskā vienība

1.13.a

Reģistrācijas valsts un identifikācijas numurs(-i) vai nosaukums un adrese nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību

1.13.b

Ja pieejams

PVN maksātāja reģistrācijas numurs nerezidentei juridiskajai vienībai, kas pārvalda juridisko vienību

ĪPAŠUMTIESĪBAS UZ VIENĪBĀM

1.14.a

Ja pieejams

a)

Identifikācijas numurs(-i) un

| b) | daļa (%) no rezidentes(-u) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kas pieder juridiskajai vienībai |
| --- | --- |

b)

daļa (%) no rezidentes(-u) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kas pieder juridiskajai vienībai

1.14.b

Ja pieejams

| a) | Identifikācijas numurs(-i) un |
| --- | --- |

a)

Identifikācijas numurs(-i) un

| b) | daļa (%) rezidentei(-ēm) juridiskai(-ajām) vienībai(-ām), kam pieder juridiskā vienība |
| --- | --- |

b)

daļa (%) rezidentei(-ēm) juridiskai(-ajām) vienībai(-ām), kam pieder juridiskā vienība

1.15.

Ja pieejams

| a) | Reģistrācijas valsts(-is) un |
| --- | --- |

a)

Reģistrācijas valsts(-is) un

| b) | identifikācijas numurs(-i) vai nosaukums(-i), adrese(-es) un PVN maksātāja reģistrācijas numurs(-i) un |
| --- | --- |

b)

identifikācijas numurs(-i) vai nosaukums(-i), adrese(-es) un PVN maksātāja reģistrācijas numurs(-i) un

| c) | daļa (%) no nerezidentes(-ēm) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kas pieder juridiskajai vienībai |
| --- | --- |

c)

daļa (%) no nerezidentes(-ēm) juridiskās(-ajām) vienības(-ām), kas pieder juridiskajai vienībai

1.16.

Ja pieejams

| a) | Reģistrācijas valsts(-is) un |
| --- | --- |

a)

Reģistrācijas valsts(-is) un

| b) | identifikācijas numurs(-i) vai nosaukums(-i), adrese(-es) un PVN maksātāja reģistrācijas numurs(-i) un |
| --- | --- |

b)

identifikācijas numurs(-i) vai nosaukums(-i), adrese(-es) un PVN maksātāja reģistrācijas numurs(-i) un

| c) | daļa (%) nerezidentei(-ēm) juridiskai(-ajām) vienībai(-ām), kam pieder juridiskā vienība |
| --- | --- |

c)

daļa (%) nerezidentei(-ēm) juridiskai(-ajām) vienībai(-ām), kam pieder juridiskā vienība

UZŅĒMUMS

IDENTIFIKĀCIJA

3.1.

Identifikācijas numurs

3.2.a

Nosaukums

3.2.b

Pēc izvēles

Pasta adrese, elektroniskā pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese

3.3.

Identifikācijas numurs juridiskajai(-ajām) vienībai(-ām), kura(-as) veido uzņēmumu

DEMOGRĀFISKIE RAKSTURLIELUMI

3.4.

Datums, kad sākta darbība

3.5.

Datums, kad galīgi izbeigta darbība

EKONOMISKA/STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA

3.6.

NACE 4 ciparu pamatdarbības kods

3.8.

Nodarbināto personu skaits

3.11.

Institucionālais sektors un apakšsektors atbilstīgi Eiropas kontu sistēmai

SAITE AR UZŅĒMUMU GRUPU

3.12.

Tās atdalītās uzņēmumu grupas (4.1.) identifikācijas numurs, pie kuras pieder uzņēmums

UZŅĒMUMU GRUPA

IDENTIFIKĀCIJA

4.1.

Atdalītās grupas identifikācijas numurs

4.2.a

Atdalītās grupas nosaukums

4.2.b

Pēc izvēles

Atdalītās grupas galvenā biroja pasta adrese, elektroniskā pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese

4.3.

Daļēji atkarībā no pieejamības

Atdalītās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs (identifikācijas numurs juridiskajai vienībai, kas ir galvenā rezidentu grupā)

Atkarībā no pieejamības, ja kontroles vienība ir fiziska persona, kas nav tirgus dalībnieks, informāciju reģistrē tad, ja tā ir pieejama administratīvos avotos

4.4.

Uzņēmumu grupas veids:

| 2. | vietējā līmenī kontrolēta atdalīta grupa; |
| --- | --- |

2.

vietējā līmenī kontrolēta atdalīta grupa;

| 3. | ārzemēs kontrolēta atdalīta grupa. |
| --- | --- |

3.

ārzemēs kontrolēta atdalīta grupa.

DEMOGRĀFISKIE RAKSTURLIELUMI

4.5.

Datums, kad izveidota atdalītā uzņēmumu grupa

4.6.

Datums, kad likvidēta atdalītā uzņēmumu grupa

EKONOMISKA/STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA

4.7.

Atdalītās grupas NACE 2 ciparu pamatdarbības kods

4.9.

Nodarbināto personu skaits atdalītajā grupā

IDENTIFIKĀCIJA

4.11.

Globālās grupas identifikācijas numurs

4.12.a

Globālās grupas nosaukums

4.12.b

Pēc izvēles

Globālās grupas galvenā biroja reģistrācijas valsts, pasta adrese, elektroniskā pasta adrese un tīmekļa vietnes adrese

4.13.a

Globālās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs, ja grupas galvenā vienība ir rezidents (identifikācijas numurs juridiskajai vienībai, kas ir galvenā grupā)

Ja globālās grupas galvenā vienība nav rezidents, norāda reģistrācijas valsti

4.13.b

Pēc izvēles

Globālās grupas galvenās vienības identifikācijas numurs vai nosaukums un adrese nerezidenta gadījumā

EKONOMISKA/STRATIFIKĀCIJAS INFORMĀCIJA

4.14.

Pēc izvēles

Visā pasaulē nodarbināto personu skaits

4.16.

Pēc izvēles

Valsts, kurā atrodas centrs, kur pieņem pasaules mēroga lēmumus

4.17.

Pēc izvēles

Valstis, kurās atrodas uzņēmumi vai vietējās vienības

---

(1)  OV L 102, 7.4.2004., 1. lpp.

---

| 12.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/22

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 193/2009

(2009. gada 11. marts),

ar ko piemēro pagaidu antidempinga maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”) (1), un jo īpaši tās 7. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2008. gada 13. jūnijā, publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras (“AD izmeklēšana” jeb “izmeklēšana”) sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada 13. jūnijā, publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antidempinga procedūras (“AD izmeklēšana” jeb “izmeklēšana”) sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Kopienā.

| (2) | Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Kopienā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“AS procedūra”). |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Kopienā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“AS procedūra”).

| (3) | AD izmeklēšanu sāka pēc tam, kad Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“sūdzības iesniedzējs”) 2008. gada 29. aprīlī bija iesniegusi sūdzību to ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25 % no Kopienas biodīzeļdegvielas ražošanas kopapjoma. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un par no tā izrietošu būtisku kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu AD izmeklēšanas sākšanu. |
| --- | --- |

(3)

AD izmeklēšanu sāka pēc tam, kad Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“sūdzības iesniedzējs”) 2008. gada 29. aprīlī bija iesniegusi sūdzību to ražotāju vārdā, kas pārstāv lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25 % no Kopienas biodīzeļdegvielas ražošanas kopapjoma. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma dempingu un par no tā izrietošu būtisku kaitējumu, ko uzskatīja par pietiekamu, lai pamatotu AD izmeklēšanas sākšanu.

| (4) | Komisija oficiāli paziņoja par procedūras sākšanu zināmajiem ASV ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, piegādātājiem, lietotājiem un attiecīgajām zināmajām asociācijām, ASV iestādēm, Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, un citiem attiecīgajiem zināmajiem Kopienas ražotājiem. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa. |
| --- | --- |

(4)

Komisija oficiāli paziņoja par procedūras sākšanu zināmajiem ASV ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, piegādātājiem, lietotājiem un attiecīgajām zināmajām asociācijām, ASV iestādēm, Kopienas ražotājiem, kas iesniedza sūdzību, un citiem attiecīgajiem zināmajiem Kopienas ražotājiem. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja, norādot konkrētus iemeslus, kādēļ tās būtu jāuzklausa.

1.1.   ASV ražotāju eksportētāju atlase

| (5) | Ņemot vērā acīmredzami lielo ASV ražotāju eksportētāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga noteikšanai paredzēja atlases veikšanu saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(5)

Ņemot vērā acīmredzami lielo ASV ražotāju eksportētāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu dempinga noteikšanai paredzēja atlases veikšanu saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu.

| (6) | Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga atlases veikšana, un, ja tāda ir vajadzīga, lai tā varētu izveidot izlasi, ASV ražotājiem eksportētājiem lūdza informēt par sevi 15 dienu laikā pēc dienas, kad bija sākta izmeklēšana, un sniegt pamatinformāciju par eksporta un iekšzemes pārdošanas apjomiem, precīzām darbībām attiecībā uz biodīzeļdegvielas ražošanu, jaukšanu un pārdošanu un norādīt visu to saistīto uzņēmumu nosaukumus un darbības, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma izgatavošanā, jaukšanā un pārdošanā, izmeklēšanas periodā no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“IP”), kā noteikts 15. apsvērumā turpmāk. |
| --- | --- |

(6)

Lai Komisija varētu izlemt, vai ir vajadzīga atlases veikšana, un, ja tāda ir vajadzīga, lai tā varētu izveidot izlasi, ASV ražotājiem eksportētājiem lūdza informēt par sevi 15 dienu laikā pēc dienas, kad bija sākta izmeklēšana, un sniegt pamatinformāciju par eksporta un iekšzemes pārdošanas apjomiem, precīzām darbībām attiecībā uz biodīzeļdegvielas ražošanu, jaukšanu un pārdošanu un norādīt visu to saistīto uzņēmumu nosaukumus un darbības, kuri iesaistīti attiecīgā ražojuma izgatavošanā, jaukšanā un pārdošanā, izmeklēšanas periodā no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“IP”), kā noteikts 15. apsvērumā turpmāk.

| (7) | Par reprezentatīvas izlases izveidi apspriedās arī ar ASV iestādēm un Nacionālo Biodīzeļdegvielas padomi (“ASV ražotāju asociācija”). |
| --- | --- |

(7)

Par reprezentatīvas izlases izveidi apspriedās arī ar ASV iestādēm un Nacionālo Biodīzeļdegvielas padomi (“ASV ražotāju asociācija”).

1.1.1.   ASV ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, iepriekšēja atlase

| (8) | Paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā pieteicās un pieprasīto informāciju sniedza pavisam 54 ražotāji eksportētāji vai to grupas. 29 no šiem uzņēmumiem norādīja, ka IP tie ir eksportējuši biodīzeļdegvielu uz Kopienu, un izteica vēlmi tikt iekļautiem izlasē, savukārt 25 uzņēmumi, no kuriem divi pieprasīja, lai tos izslēgtu no šīs procedūras, ziņoja, ka IP tie nav eksportējuši biodīzeļdegvielu uz Kopienu. Tādējādi uzskatīja, ka 52 ražotāji eksportētāji vai to grupas ir sadarbojušies šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(8)

Paziņojumā par procedūras sākšanu norādītajā termiņā pieteicās un pieprasīto informāciju sniedza pavisam 54 ražotāji eksportētāji vai to grupas. 29 no šiem uzņēmumiem norādīja, ka IP tie ir eksportējuši biodīzeļdegvielu uz Kopienu, un izteica vēlmi tikt iekļautiem izlasē, savukārt 25 uzņēmumi, no kuriem divi pieprasīja, lai tos izslēgtu no šīs procedūras, ziņoja, ka IP tie nav eksportējuši biodīzeļdegvielu uz Kopienu. Tādējādi uzskatīja, ka 52 ražotāji eksportētāji vai to grupas ir sadarbojušies šajā izmeklēšanā.

| (9) | Tos, kuri iepriekšminētajā termiņā nepieteicās vai laikus nesniedza pieprasīto informāciju, uzskatīja par ražotājiem eksportētājiem, kas nav sadarbojušies izmeklēšanā. Salīdzinot ASV eksporta statistiku un uz Kopienu eksportēto attiecīgā ražojuma apjomus, par kuriem IP ziņoja iepriekš minētie uzņēmumi, kas sadarbojās, var secināt, ka ASV ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija augsts, kā minēts 57. apsvērumā turpmāk. |
| --- | --- |

(9)

Tos, kuri iepriekšminētajā termiņā nepieteicās vai laikus nesniedza pieprasīto informāciju, uzskatīja par ražotājiem eksportētājiem, kas nav sadarbojušies izmeklēšanā. Salīdzinot ASV eksporta statistiku un uz Kopienu eksportēto attiecīgā ražojuma apjomus, par kuriem IP ziņoja iepriekš minētie uzņēmumi, kas sadarbojās, var secināt, ka ASV ražotāju eksportētāju sadarbības līmenis bija augsts, kā minēts 57. apsvērumā turpmāk.

1.1.2.   ASV ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, izlases izveide

| (10) | Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu izlasi veidoja, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Kopienu, kuru noteiktajā laikā bija iespējams pārbaudīt. Balstoties uz ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi, kurā iekļāva sešus ražotājus eksportētājus vai to grupas ar vislielāko eksporta apjomu uz Kopienu. Saskaņā ar atlasē iegūto informāciju izraudzītie uzņēmumi vai grupas IP veidoja 73 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma uz Kopienu, par ko ziņoja 8. apsvērumā minētie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Tāpēc uzskatīja, ka šāda izlase ļautu izmeklēšanā pārbaudīt zināmu skaitu ražotāju eksportētāju, par kuriem varētu veikt izmeklēšanu noteiktajā laikā, nodrošinot augstu reprezentativitāti. Notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem ASV ražotājiem eksportētājiem, ASV ražotāju asociāciju un ASV iestādēm, un tie piekrita izlases izveidei. |
| --- | --- |

(10)

Saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu izlasi veidoja, pamatojoties uz vislielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Kopienu, kuru noteiktajā laikā bija iespējams pārbaudīt. Balstoties uz ražotāju eksportētāju sniegto informāciju, Komisija izveidoja izlasi, kurā iekļāva sešus ražotājus eksportētājus vai to grupas ar vislielāko eksporta apjomu uz Kopienu. Saskaņā ar atlasē iegūto informāciju izraudzītie uzņēmumi vai grupas IP veidoja 73 % no attiecīgā ražojuma eksporta kopapjoma uz Kopienu, par ko ziņoja 8. apsvērumā minētie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Tāpēc uzskatīja, ka šāda izlase ļautu izmeklēšanā pārbaudīt zināmu skaitu ražotāju eksportētāju, par kuriem varētu veikt izmeklēšanu noteiktajā laikā, nodrošinot augstu reprezentativitāti. Notika apspriešanās ar visiem attiecīgajiem ASV ražotājiem eksportētājiem, ASV ražotāju asociāciju un ASV iestādēm, un tie piekrita izlases izveidei.

1.2.   Kopienas ražotāju atlase

| (11) | Pēc apspriešanās ar sūdzības iesniedzēju, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo Kopienas ražošanas un pārdošanas apjomu, kā minēts 63. apsvērumā turpmāk, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu tika izveidota Kopienas ražotāju izlase. Izlasē arī ņēma vērā konkrētu ražotāju ģeogrāfisko izvietojumu Kopienā. Tādējādi izlasē iekļāva 11 Kopienas ražotājus. Komisija šiem izraudzītajiem uzņēmumiem nosūtīja anketas. Tomēr viens sākotnēji izlasē iekļautais ražotājs bija jāizslēdz no tās, jo tas pilnībā neatbildēja uz anketas jautājumiem. Tādējādi no pārējiem uzņēmumiem noteiktajos termiņos tika saņemtas desmit pilnīgas atbildes. Uzskatīja, ka šie desmit izlasē iekļautie ražotāji kopumā pārstāv Kopienas ražotājus. |
| --- | --- |

(11)

Pēc apspriešanās ar sūdzības iesniedzēju, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo Kopienas ražošanas un pārdošanas apjomu, kā minēts 63. apsvērumā turpmāk, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 1. punktu tika izveidota Kopienas ražotāju izlase. Izlasē arī ņēma vērā konkrētu ražotāju ģeogrāfisko izvietojumu Kopienā. Tādējādi izlasē iekļāva 11 Kopienas ražotājus. Komisija šiem izraudzītajiem uzņēmumiem nosūtīja anketas. Tomēr viens sākotnēji izlasē iekļautais ražotājs bija jāizslēdz no tās, jo tas pilnībā neatbildēja uz anketas jautājumiem. Tādējādi no pārējiem uzņēmumiem noteiktajos termiņos tika saņemtas desmit pilnīgas atbildes. Uzskatīja, ka šie desmit izlasē iekļautie ražotāji kopumā pārstāv Kopienas ražotājus.

1.3.   Procedūrā iesaistītās personas

| (12) | Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Tādējādi anketas nosūtīja 6 izlasē iekļautajiem ASV ražotājiem eksportētajiem vai to grupām, 11 izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, 18 lietotājiem un 90 izejvielu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(12)

Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā. Tādējādi anketas nosūtīja 6 izlasē iekļautajiem ASV ražotājiem eksportētajiem vai to grupām, 11 izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, 18 lietotājiem un 90 izejvielu piegādātājiem.

| (13) | Uz anketas jautājumiem atbildēja seši izlasē iekļautie ASV ražotāji eksportētāji vai to grupas, desmit izlasē iekļautie Kopienas ražotāji, viens lietotājs un seši izejvielu piegādātāji. |
| --- | --- |

(13)

Uz anketas jautājumiem atbildēja seši izlasē iekļautie ASV ražotāji eksportētāji vai to grupas, desmit izlasē iekļautie Kopienas ražotāji, viens lietotājs un seši izejvielu piegādātāji.

| (14) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:






  a) | ražotāji, kas atrodas Kopienā:







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Vācija, |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski noteiktu dempingu, tā radīto kaitējumu un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos:

a)

ražotāji, kas atrodas Kopienā:

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Vācija,

| — | Diester koncerns:






  — | Diester Industries SAS, Paris, Francija, |
| --- | --- | --- |

—

Diester koncerns:

—

Diester Industries SAS, Paris, Francija,

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Vācija, |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Vācija,

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Vācija, |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Vācija,

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Austrija, |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Austrija,

| — | Novaol Srl, Milan, Itālija, |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milan, Itālija,

| — | Ecomotion koncerns:






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Vācija, |
| --- | --- | --- |

—

Ecomotion koncerns:

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Vācija,

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Dānija, |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Dānija,

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg un Halle, Vācija, |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg un Halle, Vācija,

| — | Neochim SA, Feluy, Beļģija; |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Beļģija;

| b) | ražotāji eksportētāji ASV:







  — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio, |
| --- | --- | --- |

b)

ražotāji eksportētāji ASV:

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio,

| — | Cargill Inc., Wayzata, Minnesota, |
| --- | --- |

—

Cargill Inc., Wayzata, Minnesota,

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington, |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington,

| — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois, |
| --- | --- |

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois,

| — | World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts, |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts,

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Texas; |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Texas;

| c) | saistītie importētāji Kopienā:







  — | Cremer Energy GmbH, Hamburg, Vācija, |
| --- | --- | --- |

c)

saistītie importētāji Kopienā:

—

Cremer Energy GmbH, Hamburg, Vācija,

| — | Cargill NV, Ghent, Beļģija, |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Ghent, Beļģija,

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Nīderlande, |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Nīderlande,

| — | ADM Hamburg AG, Hamburg, Vācija, |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburg, Vācija,

| — | ADM International, Rolle, Šveice. |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Šveice.

1.4.   Izmeklēšanas periods

| (15) | Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(15)

Dempinga un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

| (16) | Paziņojumā par procedūras sākšanu ražojums, kas saskaņā ar apgalvojumu tika pārdots par dempinga cenām, ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (parasti “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā, ko izmanto galvenokārt, bet ne vienīgi kā atjaunojamo degvielu, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (attiecīgais ražojums) un ko parasti deklarē ar KN kodu 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(16)

Paziņojumā par procedūras sākšanu ražojums, kas saskaņā ar apgalvojumu tika pārdots par dempinga cenām, ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (parasti “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā, ko izmanto galvenokārt, bet ne vienīgi kā atjaunojamo degvielu, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (attiecīgais ražojums) un ko parasti deklarē ar KN kodu 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99.

| (17) | Saskaņā ar ASV Iekšējo ieņēmumu kodeksa (4) (ASV kodeksa) 26. sadaļas 40.A punkta d) apakšpunktu termins biodīzeļdegviela ir definēts kā no augiem vai dzīvniekiem iegūti garās ķēdes taukskābju monoalkilesteri, kas atbilst a) reģistrācijas prasībām, ko saskaņā ar Tīrā gaisa likuma (42 U.S.C 7545) 211. pantu degvielai un tās piedevām ir noteikusi Vides aizsardzības aģentūra, un b) Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības noteiktajām prasībām (ASTM) D6751. |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar ASV Iekšējo ieņēmumu kodeksa (4) (ASV kodeksa) 26. sadaļas 40.A punkta d) apakšpunktu termins biodīzeļdegviela ir definēts kā no augiem vai dzīvniekiem iegūti garās ķēdes taukskābju monoalkilesteri, kas atbilst a) reģistrācijas prasībām, ko saskaņā ar Tīrā gaisa likuma (42 U.S.C 7545) 211. pantu degvielai un tās piedevām ir noteikusi Vides aizsardzības aģentūra, un b) Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības noteiktajām prasībām (ASTM) D6751.

| (18) | Pamatojoties uz tirgus informāciju un publiski pieejamo informāciju (5), visu veidu biodīzeļdegvielu un tās maisījumus (biodīzeļdegviela, kas sajaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, kā paskaidrots 20. apsvērumā), ko ražo un pārdod ASV, uzskata par biodīzeļdegvielu, un tā ir daļa no tiesību aktu paketes, kas attiecas uz energoefektivitāti, atjaunojamo enerģiju un alternatīvajām degvielām. |
| --- | --- |

(18)

Pamatojoties uz tirgus informāciju un publiski pieejamo informāciju (5), visu veidu biodīzeļdegvielu un tās maisījumus (biodīzeļdegviela, kas sajaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, kā paskaidrots 20. apsvērumā), ko ražo un pārdod ASV, uzskata par biodīzeļdegvielu, un tā ir daļa no tiesību aktu paketes, kas attiecas uz energoefektivitāti, atjaunojamo enerģiju un alternatīvajām degvielām.

| (19) | Izmeklēšanā noskaidrojās, ka ASV ražotā biodīzeļdegviela galvenokārt ir no dažādām augu eļļām iegūts taukskābju metilesteris (FAME), ko izmanto kā biodīzeļdegvielas izejvielu (6). Vārda daļa “esteris” attiecas uz augu eļļu transesterifikāciju, proti, eļļas sajaukšanu ar spirtu. Vārda daļa “metil” attiecas uz metanolu – šajā procesā visbiežāk izmantoto spirta veidu, lai gan ražošanas procesā var izmantot arī etanolu, tādējādi iegūstot “taukskābju etilesterus”. Transesterifikācija ir diezgan vienkāršs ķīmisks process, bet tajā jāievēro visaugstākie rūpnieciskie standarti, lai nodrošinātu augstas kvalitātes biodīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

(19)

Izmeklēšanā noskaidrojās, ka ASV ražotā biodīzeļdegviela galvenokārt ir no dažādām augu eļļām iegūts taukskābju metilesteris (FAME), ko izmanto kā biodīzeļdegvielas izejvielu (6). Vārda daļa “esteris” attiecas uz augu eļļu transesterifikāciju, proti, eļļas sajaukšanu ar spirtu. Vārda daļa “metil” attiecas uz metanolu – šajā procesā visbiežāk izmantoto spirta veidu, lai gan ražošanas procesā var izmantot arī etanolu, tādējādi iegūstot “taukskābju etilesterus”. Transesterifikācija ir diezgan vienkāršs ķīmisks process, bet tajā jāievēro visaugstākie rūpnieciskie standarti, lai nodrošinātu augstas kvalitātes biodīzeļdegvielu.

| (20) | Izmeklēšanā apstiprinājās, ka ražotāji ASV ražoto biodīzeļdegvielu parasti sajauc ar minerālo dīzeļdegvielu, lai ražotu dažādu veidu maisījumus (turpmāk “biodīzeļdegvielas maisījumi” jeb “maisījumi”), ko pēc tam pārdod tirgū dažādiem klientiem. Turklāt izrādījās, ka biodīzeļdegvielu tīrā veidā pārdeva neatkarīgiem uzņēmumiem, kas to iepirka vai importēja, lai sajauktu ar minerālo dīzeļdegvielu. Biodīzeļdegvielas sajaukšana ar minerālo dīzeļdegvielu ir diezgan vienkāršs process, ko var veikt, piemēram, tvertnēs ražošanas vietā pirms tās nogādāšanas uz autocisternu vai veicot izsmidzinošo sajaukšanu autocisternā, pievienojot vēlamo procentuālo daļu biodīzeļdegvielas un minerālās dīzeļdegvielas, vai “rindas tipa” sajaukšanu, abus komponentus autocisternā iepildot vienlaicīgi. |
| --- | --- |

(20)

Izmeklēšanā apstiprinājās, ka ražotāji ASV ražoto biodīzeļdegvielu parasti sajauc ar minerālo dīzeļdegvielu, lai ražotu dažādu veidu maisījumus (turpmāk “biodīzeļdegvielas maisījumi” jeb “maisījumi”), ko pēc tam pārdod tirgū dažādiem klientiem. Turklāt izrādījās, ka biodīzeļdegvielu tīrā veidā pārdeva neatkarīgiem uzņēmumiem, kas to iepirka vai importēja, lai sajauktu ar minerālo dīzeļdegvielu. Biodīzeļdegvielas sajaukšana ar minerālo dīzeļdegvielu ir diezgan vienkāršs process, ko var veikt, piemēram, tvertnēs ražošanas vietā pirms tās nogādāšanas uz autocisternu vai veicot izsmidzinošo sajaukšanu autocisternā, pievienojot vēlamo procentuālo daļu biodīzeļdegvielas un minerālās dīzeļdegvielas, vai “rindas tipa” sajaukšanu, abus komponentus autocisternā iepildot vienlaicīgi.

| (21) | Lai skaidri identificētu dažādos biodīzeļdegvielas maisījumu veidus, ir izveidota starptautiski atzīta sistēma “B” faktors, kas nosaka precīzu biodīzeļdegvielas daudzumu jebkurā biodīzeļdegvielas maisījumā: piemēram, maisījumu, kas satur x % biodīzeļdegvielas, marķē kā Bx, savukārt tīru biodīzeļdegvielu apzīmē ar B100, kas nozīmē, ka tā ir 100 % biodīzeļdegviela. Bija novērots, ka ASV bieži jauc un tirgū pārdod 99 % (7) biodīzeļdegvielu un 1 % minerālās dīzeļdegvielas (B99) maisījumu. Atšķirībā no minerālās dīzeļdegvielas tīra biodīzeļdegviela ir jāizlieto diezgan ātri, un to nevar uzglabāt ilgāk par trīs līdz četriem mēnešiem, pretējā gadījumā tā oksidējas un kļūst nepiemērota patēriņam. Sajaucot biodīzeļdegvielu ar minerālo dīzeļdegvielu, degvielu iespējams uzglabāt ilgāk. B99 dīzeļdegviela, kurā ir 1 % minerālās dīzeļdegvielas, ir pietiekami toksiska, lai aizkavētu biodīzeļdegvielas bojāšanos. |
| --- | --- |

(21)

Lai skaidri identificētu dažādos biodīzeļdegvielas maisījumu veidus, ir izveidota starptautiski atzīta sistēma “B” faktors, kas nosaka precīzu biodīzeļdegvielas daudzumu jebkurā biodīzeļdegvielas maisījumā: piemēram, maisījumu, kas satur x % biodīzeļdegvielas, marķē kā Bx, savukārt tīru biodīzeļdegvielu apzīmē ar B100, kas nozīmē, ka tā ir 100 % biodīzeļdegviela. Bija novērots, ka ASV bieži jauc un tirgū pārdod 99 % (7) biodīzeļdegvielu un 1 % minerālās dīzeļdegvielas (B99) maisījumu. Atšķirībā no minerālās dīzeļdegvielas tīra biodīzeļdegviela ir jāizlieto diezgan ātri, un to nevar uzglabāt ilgāk par trīs līdz četriem mēnešiem, pretējā gadījumā tā oksidējas un kļūst nepiemērota patēriņam. Sajaucot biodīzeļdegvielu ar minerālo dīzeļdegvielu, degvielu iespējams uzglabāt ilgāk. B99 dīzeļdegviela, kurā ir 1 % minerālās dīzeļdegvielas, ir pietiekami toksiska, lai aizkavētu biodīzeļdegvielas bojāšanos.

| (22) | Izmeklēšanā atklājās, ka, lai gan biodīzeļdegvielas maisījumi un maisījumi ar augstu biodīzeļdegvielas saturu (8) pārsvarā ir paredzēti pārdošanai ASV tirgū turpmākai jaukšanai, biodīzeļdegvielas maisījumus ar zemāku biodīzeļdegvielas saturu (9) parasti ražo, lai pārdotu patēriņam ASV tirgū. Tādējādi ir atšķirība starp maisījumu ar augstu biodīzeļdegvielas saturu tirgu un maisījumu ar zemu biodīzeļdegvielas saturu tirgu ASV. |
| --- | --- |

(22)

Izmeklēšanā atklājās, ka, lai gan biodīzeļdegvielas maisījumi un maisījumi ar augstu biodīzeļdegvielas saturu (8) pārsvarā ir paredzēti pārdošanai ASV tirgū turpmākai jaukšanai, biodīzeļdegvielas maisījumus ar zemāku biodīzeļdegvielas saturu (9) parasti ražo, lai pārdotu patēriņam ASV tirgū. Tādējādi ir atšķirība starp maisījumu ar augstu biodīzeļdegvielas saturu tirgu un maisījumu ar zemu biodīzeļdegvielas saturu tirgu ASV.

| (23) | Sūdzībā bija pirmšķietami pierādījumi tam, ka biodīzeļdegviela un atsevišķi maisījumi, ko ražo un pārdod ASV un eksportē uz Kopienu, ietekmē to Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju ekonomisko stāvokli, kuri bija iesnieguši sūdzību. Saskaņā ar attiecīgo ASV ražotāju un vietējā tirgus pazīmēm bija paredzēts, ka “attiecīgā ražojuma” definīcija attieksies uz biodīzeļdegvielu arī tad, ja tā būs izmantota attiecīgajos biodīzeļdegvielas maisījumos. Attiecīgā ražojuma definīcija, kas minēta paziņojumā par procedūras sākšanu un 16. apsvērumā, jāprecizē, lai noteiktu ražojumus, uz kuriem bija paredzēts attiecināt šo izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(23)

Sūdzībā bija pirmšķietami pierādījumi tam, ka biodīzeļdegviela un atsevišķi maisījumi, ko ražo un pārdod ASV un eksportē uz Kopienu, ietekmē to Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju ekonomisko stāvokli, kuri bija iesnieguši sūdzību. Saskaņā ar attiecīgo ASV ražotāju un vietējā tirgus pazīmēm bija paredzēts, ka “attiecīgā ražojuma” definīcija attieksies uz biodīzeļdegvielu arī tad, ja tā būs izmantota attiecīgajos biodīzeļdegvielas maisījumos. Attiecīgā ražojuma definīcija, kas minēta paziņojumā par procedūras sākšanu un 16. apsvērumā, jāprecizē, lai noteiktu ražojumus, uz kuriem bija paredzēts attiecināt šo izmeklēšanu.

| (24) | Izmeklēšanā atklājās, ka lielākā daļa biodīzeļdegvielas maisījumu, ko pārdod tiešam patēriņam ASV, ir B20, t.i., maisījumi, kuros ir 20 % biodīzeļdegvielas, kā paskaidrots 21. apsvērumā, ko var izmantot, lai nodrošinātu atbilstību 1992. gada Enerģētikas politikas likumam (EP likums) (10), B6, B5 un B2. Publiski pieejamā informācija liecina, ka ar šiem maisījumiem var darbināt jebkuru dīzeļdzinēju, neveicot būtiskus pārveidojumus un saglabājot garantiju, ko sniedz automobiļu ražotāji. Ja to izmanto maisījumos ar zemu biodīzeļdegvielas saturu (2 %–20 % biodīzeļdegvielas), maisījuma darbības rādītāji ir līdzīgi minerālās dīzeļdegvielas darbības rādītājiem Ja dzinējam izmanto biodīzeļdegvielu, kuras apzīmējums ir augstāks par B20, lietotājs var izjust noteiktu jaudas, griezes momenta un degvielas ietaupījuma samazinājumu, un dzinējam nodarītu bojājumu gadījumā automobiļu ražotāju garantija parasti nebūs spēkā. |
| --- | --- |

(24)

Izmeklēšanā atklājās, ka lielākā daļa biodīzeļdegvielas maisījumu, ko pārdod tiešam patēriņam ASV, ir B20, t.i., maisījumi, kuros ir 20 % biodīzeļdegvielas, kā paskaidrots 21. apsvērumā, ko var izmantot, lai nodrošinātu atbilstību 1992. gada Enerģētikas politikas likumam (EP likums) (10), B6, B5 un B2. Publiski pieejamā informācija liecina, ka ar šiem maisījumiem var darbināt jebkuru dīzeļdzinēju, neveicot būtiskus pārveidojumus un saglabājot garantiju, ko sniedz automobiļu ražotāji. Ja to izmanto maisījumos ar zemu biodīzeļdegvielas saturu (2 %–20 % biodīzeļdegvielas), maisījuma darbības rādītāji ir līdzīgi minerālās dīzeļdegvielas darbības rādītājiem Ja dzinējam izmanto biodīzeļdegvielu, kuras apzīmējums ir augstāks par B20, lietotājs var izjust noteiktu jaudas, griezes momenta un degvielas ietaupījuma samazinājumu, un dzinējam nodarītu bojājumu gadījumā automobiļu ražotāju garantija parasti nebūs spēkā.

| (25) | Izmeklēšanā konstatēja, ka tīru biodīzeļdegvielu un maisījumus ar augstu biodīzeļdegvielas saturu parasti neizmanto tiešam patēriņam ASV. Tīra biodīzeļdegviela parasti paredzēta jaukšanai, pirms to pārdod tirgū. Maisījumus galu galā izmanto transporta nozarē kā degvielu autotransporta līdzekļu, piemēram, automobiļu, kravas automobiļu, autobusu un arī vilcienu, dīzeļdzinējos Biodīzeļdegvielu var izmantot arī kā kurināmo mājsaimniecību, komerciālajos vai rūpnieciskajos apkures katlos un kā kurināmo elektrības ģeneratoriem. Patlaban tiek veikti testi, lai noskaidrotu, vai biodīzeļdegvielas maisījumus iespējams izmantot gaisa kuģos. |
| --- | --- |

(25)

Izmeklēšanā konstatēja, ka tīru biodīzeļdegvielu un maisījumus ar augstu biodīzeļdegvielas saturu parasti neizmanto tiešam patēriņam ASV. Tīra biodīzeļdegviela parasti paredzēta jaukšanai, pirms to pārdod tirgū. Maisījumus galu galā izmanto transporta nozarē kā degvielu autotransporta līdzekļu, piemēram, automobiļu, kravas automobiļu, autobusu un arī vilcienu, dīzeļdzinējos Biodīzeļdegvielu var izmantot arī kā kurināmo mājsaimniecību, komerciālajos vai rūpnieciskajos apkures katlos un kā kurināmo elektrības ģeneratoriem. Patlaban tiek veikti testi, lai noskaidrotu, vai biodīzeļdegvielas maisījumus iespējams izmantot gaisa kuģos.

| (26) | Tādējādi ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, jādefinē kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļa, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā un ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumos, kuru apzīmējums ir augstāks par B20. Citiem vārdiem sakot, attiecīgais ražojums attiecas uz tīru biodīzeļdegvielu (B100), kuras izcelsme ir ASV, un uz visiem maisījumiem, kuru apzīmējums ir augstāks par B20, proti, uz maisījumiem, kuru sastāvā ir vairāk nekā 20 % biodīzeļdegvielas, kuras izcelsme ir ASV (“attiecīgais ražojums”). Šo slieksni uzskata par atbilstošu, lai varētu skaidri nošķirt dažādos maisījumu veidus, kas pieejami ASV tirgū. |
| --- | --- |

(26)

Tādējādi ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, jādefinē kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļa, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā un ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumos, kuru apzīmējums ir augstāks par B20. Citiem vārdiem sakot, attiecīgais ražojums attiecas uz tīru biodīzeļdegvielu (B100), kuras izcelsme ir ASV, un uz visiem maisījumiem, kuru apzīmējums ir augstāks par B20, proti, uz maisījumiem, kuru sastāvā ir vairāk nekā 20 % biodīzeļdegvielas, kuras izcelsme ir ASV (“attiecīgais ražojums”). Šo slieksni uzskata par atbilstošu, lai varētu skaidri nošķirt dažādos maisījumu veidus, kas pieejami ASV tirgū.

| (27) | Ir konstatēts, ka visiem biodīzeļdegvielas veidiem un maisījumos esošajai biodīzeļdegvielai, uz ko attiecas šī izmeklēšana, neatkarīgi no iespējamām ražošanai izmantoto izejvielu atšķirībām vai ražošanas procesu atšķirībām, ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Šīs iespējamās attiecīgā ražojuma atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver. |
| --- | --- |

(27)

Ir konstatēts, ka visiem biodīzeļdegvielas veidiem un maisījumos esošajai biodīzeļdegvielai, uz ko attiecas šī izmeklēšana, neatkarīgi no iespējamām ražošanai izmantoto izejvielu atšķirībām vai ražošanas procesu atšķirībām, ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Šīs iespējamās attiecīgā ražojuma atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver.

| (28) | Attiecīgais ražojums ir klasificēts ar KN kodu 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 un ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(28)

Attiecīgais ražojums ir klasificēts ar KN kodu 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 un ex 1518 00 99.

2.1.   Līdzīgais ražojums

| (29) | Tika konstatēts, ka ražojumiem, kurus ražo un pārdod ASV iekšējā tirgū un uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir tādas pašas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi kā ražojumiem, kurus eksportē no ASV uz Kopienas tirgu. Līdzīgi ražojumiem, kurus Kopienas ražotāji ražo un pārdod Kopienas tirgū, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi, salīdzinot ar ražojumiem, kurus no attiecīgās valsts eksportē uz Kopienu. |
| --- | --- |

(29)

Tika konstatēts, ka ražojumiem, kurus ražo un pārdod ASV iekšējā tirgū un uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir tādas pašas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi kā ražojumiem, kurus eksportē no ASV uz Kopienas tirgu. Līdzīgi ražojumiem, kurus Kopienas ražotāji ražo un pārdod Kopienas tirgū, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi, salīdzinot ar ražojumiem, kurus no attiecīgās valsts eksportē uz Kopienu.

| (30) | Ir apgalvots, ka atsevišķi lietotāji, īpaši Vācijā, tieši izmanto tīru biodīzeļdegvielu (B100) kā lētāku alternatīvu minerālās dīzeļdegvielas izmantošanai vai parastajiem maisījumiem, ko izmanto tiešam patēriņam Kopienas tirgū. Pārbaudot šo apgalvojumu, tika konstatēts, ka lielākā daļa biodīzeļdegvielas, ko Kopienas ražotāji pārdod Kopienas tirgū, ir paredzēta galvenokārt uzņēmumiem, kas to jauc ar minerālo dīzeļdegvielu. Tas, ka atsevišķi transportlīdzekļu īpašnieki atsāk izmantot B100, drīzāk ir izņēmums Kopienas līmenī. Biodīzeļdegvielu Kopienas tirgū biežāk izmanto kā papildražojumu, nevis kā ražojumu, ar ko aizstāj minerālo dīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

(30)

Ir apgalvots, ka atsevišķi lietotāji, īpaši Vācijā, tieši izmanto tīru biodīzeļdegvielu (B100) kā lētāku alternatīvu minerālās dīzeļdegvielas izmantošanai vai parastajiem maisījumiem, ko izmanto tiešam patēriņam Kopienas tirgū. Pārbaudot šo apgalvojumu, tika konstatēts, ka lielākā daļa biodīzeļdegvielas, ko Kopienas ražotāji pārdod Kopienas tirgū, ir paredzēta galvenokārt uzņēmumiem, kas to jauc ar minerālo dīzeļdegvielu. Tas, ka atsevišķi transportlīdzekļu īpašnieki atsāk izmantot B100, drīzāk ir izņēmums Kopienas līmenī. Biodīzeļdegvielu Kopienas tirgū biežāk izmanto kā papildražojumu, nevis kā ražojumu, ar ko aizstāj minerālo dīzeļdegvielu.

| (31) | Tas nemaina faktu, ka dažādie attiecīgā ražojuma veidi, ko ražo ASV un eksportē uz Kopienu, ir savstarpēji aizstājami ar tiem, kurus Kopienā ražo un pārdod Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāji. Nav būtiskas atšķirības starp izmantošanas veidiem un to, kā šo degvielu uztver uzņēmēji un lietotāji tirgū, lai būtu pamatoti mainīt “līdzīgā ražojuma” definīciju. |
| --- | --- |

(31)

Tas nemaina faktu, ka dažādie attiecīgā ražojuma veidi, ko ražo ASV un eksportē uz Kopienu, ir savstarpēji aizstājami ar tiem, kurus Kopienā ražo un pārdod Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāji. Nav būtiskas atšķirības starp izmantošanas veidiem un to, kā šo degvielu uztver uzņēmēji un lietotāji tirgū, lai būtu pamatoti mainīt “līdzīgā ražojuma” definīciju.

| (32) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgajam ražojumam, īpaši tīrai biodīzeļdegvielai, ir citādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības nekā līdzīgajai biodīzeļdegvielai, ko ražo Kopienā. Biodīzeļdegvielas ražošanai Kopienā parasti izmanto rapšu eļļu, savukārt ASV ražotāji izmanto tikai sojas pupu eļļu. Tāpēc tika apgalvots, ka šie divi ražojuma veidi nav savstarpēji aizstājami un tieši nekonkurē Kopienas tirgū. Ieinteresētā persona īpaši norādīja, ka atšķiras plastiskās deformācijas īpašības un joda vērtības. |
| --- | --- |

(32)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgajam ražojumam, īpaši tīrai biodīzeļdegvielai, ir citādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības nekā līdzīgajai biodīzeļdegvielai, ko ražo Kopienā. Biodīzeļdegvielas ražošanai Kopienā parasti izmanto rapšu eļļu, savukārt ASV ražotāji izmanto tikai sojas pupu eļļu. Tāpēc tika apgalvots, ka šie divi ražojuma veidi nav savstarpēji aizstājami un tieši nekonkurē Kopienas tirgū. Ieinteresētā persona īpaši norādīja, ka atšķiras plastiskās deformācijas īpašības un joda vērtības.

| (33) | Komisija pārbaudīja šo apgalvojumus un konstatēja, ka:






  a) | attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam Kopienas ražojumam ir ļoti līdzīgas pamatīpašības un tos pārdod līdzīgos vai identiskos pārdošanas kanālos līdzīgiem klientiem Kopienas tirgū; |
| --- | --- | --- |

(33)

Komisija pārbaudīja šo apgalvojumus un konstatēja, ka:

a)

attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam Kopienas ražojumam ir ļoti līdzīgas pamatīpašības un tos pārdod līdzīgos vai identiskos pārdošanas kanālos līdzīgiem klientiem Kopienas tirgū;

| b) | attiecīgais ražojums un līdzīgais Kopienas ražojums ir paredzēti vienādam vai ļoti līdzīgam galalietojumam (skatīt 25. apsvērumu); |
| --- | --- |

b)

attiecīgais ražojums un līdzīgais Kopienas ražojums ir paredzēti vienādam vai ļoti līdzīgam galalietojumam (skatīt 25. apsvērumu);

| c) | attiecībā uz plastiskās deformācijas īpašībām jāprecizē, ka tas attiecas uz zemāko filtrējamības temperatūru (CFPP), kas ir temperatūra, kurā degvielas filtrs aizsērē, jo degvielas komponenti sākuši kristalizēties vai kļuvuši želejveidīgi. Izmeklēšanā atklājās, ka līdzīgā Kopienas ražojuma CFPP ir zemāks nekā no ASV eksportētās biodīzeļdegvielas CFPP. Tomēr tā ir nenozīmīga atšķirība, ko var viegli kompensēt, vai nu jaucot dažādus biodīzeļdegvielas veidus, vai izmantojot piedevas tīrai biodīzeļdegvielai, jo īpaši ziemā. CFPP atšķirībai praktiski nav nozīmes attiecībā uz lielāko daļu maisījumu, ko pārdod Kopienas tirgū; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz plastiskās deformācijas īpašībām jāprecizē, ka tas attiecas uz zemāko filtrējamības temperatūru (CFPP), kas ir temperatūra, kurā degvielas filtrs aizsērē, jo degvielas komponenti sākuši kristalizēties vai kļuvuši želejveidīgi. Izmeklēšanā atklājās, ka līdzīgā Kopienas ražojuma CFPP ir zemāks nekā no ASV eksportētās biodīzeļdegvielas CFPP. Tomēr tā ir nenozīmīga atšķirība, ko var viegli kompensēt, vai nu jaucot dažādus biodīzeļdegvielas veidus, vai izmantojot piedevas tīrai biodīzeļdegvielai, jo īpaši ziemā. CFPP atšķirībai praktiski nav nozīmes attiecībā uz lielāko daļu maisījumu, ko pārdod Kopienas tirgū;

| d) | joda vērtības, pēc kurām nosaka degvielas noturīgumu pret oksidēšanos, rapšu eļļā un sojas pupu eļļā zināmā mērā ir savstarpēji saistītas: rapšu eļļai tās svārstās no 94 līdz 120 un sojas pupu eļļai – no 117 līdz 143. Jānorāda, ka, lai gan galvenā Kopienā izmantotā izejviela ir rapša sēklas, gan Kopienas, gan ASV ražotāji izmanto dažādas izejvielas biodīzeļdegvielas ražošanai. Bieži vien viendabīgāka ražojuma iegūšanai tiek sajaukti dažādi biodīzeļdegvielas veidi. |
| --- | --- |

d)

joda vērtības, pēc kurām nosaka degvielas noturīgumu pret oksidēšanos, rapšu eļļā un sojas pupu eļļā zināmā mērā ir savstarpēji saistītas: rapšu eļļai tās svārstās no 94 līdz 120 un sojas pupu eļļai – no 117 līdz 143. Jānorāda, ka, lai gan galvenā Kopienā izmantotā izejviela ir rapša sēklas, gan Kopienas, gan ASV ražotāji izmanto dažādas izejvielas biodīzeļdegvielas ražošanai. Bieži vien viendabīgāka ražojuma iegūšanai tiek sajaukti dažādi biodīzeļdegvielas veidi.

| (34) | Ņemot vērā to, ka saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu termins “līdzība” paredz, ka ražojumam nav jābūt identiskam, raugoties no visiem aspektiem,, nelielas dažādu ražojuma veidu atšķirības nav pietiekams pamats, lai mainītu kopējo secinājumu par attiecīgā ražojuma un līdzīgā Kopienas ražojuma līdzību. |
| --- | --- |

(34)

Ņemot vērā to, ka saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu termins “līdzība” paredz, ka ražojumam nav jābūt identiskam, raugoties no visiem aspektiem,, nelielas dažādu ražojuma veidu atšķirības nav pietiekams pamats, lai mainītu kopējo secinājumu par attiecīgā ražojuma un līdzīgā Kopienas ražojuma līdzību.

| (35) | Tāpēc netika konstatētas nekādas atšķirības starp dažādajiem attiecīgā ražojuma un līdzīgā Kopienas tirgū pārdotā Kopienas ražojuma veidiem, kas ļautu secināt, ka ražojumi, ko Kopienas ražotāji ražo un pārdod Kopienas tirgū, nav līdzīgi ražojumi ar vienādām vai ļoti līdzīgām fiziskajām, ķīmiskajām un tehniskajām pamatīpašībām, salīdzinot ar tā attiecīgā ražojuma veidiem, kuru ražo ASV un eksportē uz Kopienu. Tāpēc provizoriski secināja, ka visi biodīzeļdegvielas veidi ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(35)

Tāpēc netika konstatētas nekādas atšķirības starp dažādajiem attiecīgā ražojuma un līdzīgā Kopienas tirgū pārdotā Kopienas ražojuma veidiem, kas ļautu secināt, ka ražojumi, ko Kopienas ražotāji ražo un pārdod Kopienas tirgū, nav līdzīgi ražojumi ar vienādām vai ļoti līdzīgām fiziskajām, ķīmiskajām un tehniskajām pamatīpašībām, salīdzinot ar tā attiecīgā ražojuma veidiem, kuru ražo ASV un eksportē uz Kopienu. Tāpēc provizoriski secināja, ka visi biodīzeļdegvielas veidi ir uzskatāmi par līdzīgiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē.

3.   DEMPINGS

3.1.   Iepriekšēja piezīme

| (36) | Izmeklēšanā konstatēja, ka ASV iestādes piešķir tā saucamo maisījuma gatavotāja nodokļu kredītu USD 1 apmērā par katru galonu tīras biodīzeļdegvielas, kas atrodas biodīzeļdegvielas un minerālās dīzeļdegvielas maisījumā. |
| --- | --- |

(36)

Izmeklēšanā konstatēja, ka ASV iestādes piešķir tā saucamo maisījuma gatavotāja nodokļu kredītu USD 1 apmērā par katru galonu tīras biodīzeļdegvielas, kas atrodas biodīzeļdegvielas un minerālās dīzeļdegvielas maisījumā.

| (37) | Visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, lai noteiktu dempinga starpību, to biodīzeļdegvielas maisījuma eksporta un pārdošanas apjomi jākoriģē, pārdošanas cenai attiecīgi pieskaitot saņemto kredītu vai no attiecīgo pārdošanas apjomu ražošanas izmaksām atņemot maisījuma gatavotāja nodokļu kredītu. |
| --- | --- |

(37)

Visi izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji apgalvoja, ka, lai noteiktu dempinga starpību, to biodīzeļdegvielas maisījuma eksporta un pārdošanas apjomi jākoriģē, pārdošanas cenai attiecīgi pieskaitot saņemto kredītu vai no attiecīgo pārdošanas apjomu ražošanas izmaksām atņemot maisījuma gatavotāja nodokļu kredītu.

| (38) | Jānorāda, ka saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem – pamatregulas 14. panta 1. punktu un 24. panta 1. punktu Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulā (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (11), uz ražojumiem neattiecina ne antidempinga, ne kompensācijas maksājumus, lai aplūkotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Tomēr AS procedūra liecināja, ka maisījuma gatavotāja nodokļu kredīts ir subsīdija, kas vienādi pieejama gan par eksportu, gan par iekšzemes pārdošanu un par vieniem un tiem pašiem daudzumiem, tāpēc tā nav eksporta subsīdija. Tādējādi provizoriski uzskatīja, ka korekcijas pieprasījumi nebūtu pieņemami. |
| --- | --- |

(38)

Jānorāda, ka saskaņā ar attiecīgajiem tiesību aktiem – pamatregulas 14. panta 1. punktu un 24. panta 1. punktu Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulā (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (11), uz ražojumiem neattiecina ne antidempinga, ne kompensācijas maksājumus, lai aplūkotu vienu un to pašu situāciju, kas izriet no dempinga vai no eksporta subsidēšanas. Tomēr AS procedūra liecināja, ka maisījuma gatavotāja nodokļu kredīts ir subsīdija, kas vienādi pieejama gan par eksportu, gan par iekšzemes pārdošanu un par vieniem un tiem pašiem daudzumiem, tāpēc tā nav eksporta subsīdija. Tādējādi provizoriski uzskatīja, ka korekcijas pieprasījumi nebūtu pieņemami.

3.2.   Normālā vērtība

| (39) | Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, Komisija vispirms noteica, vai attiecīgais ražojums reprezentatīvos apjomos bija pārdots neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū, proti, vai IP šādu pārdevumu apjoms bija vismaz 5 % no eksportam uz Kopienu pārdotā kopapjoma. |
| --- | --- |

(39)

Lai noteiktu normālo vērtību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu, Komisija vispirms noteica, vai attiecīgais ražojums reprezentatīvos apjomos bija pārdots neatkarīgiem klientiem iekšzemes tirgū, proti, vai IP šādu pārdevumu apjoms bija vismaz 5 % no eksportam uz Kopienu pārdotā kopapjoma.

| (40) | Tika konstatēts, ka vienam izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam nebija reprezentatīvu attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. Normālā vērtība šim ražotājam eksportētājam bija jānosaka, izmantojot pamatregulas 2. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

(40)

Tika konstatēts, ka vienam izlasē iekļautajam ražotājam eksportētājam nebija reprezentatīvu attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū. Normālā vērtība šim ražotājam eksportētājam bija jānosaka, izmantojot pamatregulas 2. panta 3. punktu.

3.2.1.   Izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās un kuriem kopumā bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū

| (41) | Pēc tam attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem kopumā bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū, Komisija noteica tos ražojuma veidus, kurus ražotājs eksportētājs pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija vienādi vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotajiem ražojuma veidiem. |
| --- | --- |

(41)

Pēc tam attiecībā uz izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kuriem kopumā bija reprezentatīvi pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū, Komisija noteica tos ražojuma veidus, kurus ražotājs eksportētājs pārdeva iekšzemes tirgū un kuri bija vienādi vai tieši salīdzināmi ar eksportam uz Kopienu pārdotajiem ražojuma veidiem.

| (42) | Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja attiecīgā ražojuma veida apjoms, kas IP iekšzemes tirgū bija pārdots neatkarīgiem klientiem, bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā, eksportam uz Kopienu pārdotā ražojuma veida kopapjoma. |
| --- | --- |

(42)

Konkrēta ražojuma veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīviem, ja attiecīgā ražojuma veida apjoms, kas IP iekšzemes tirgū bija pārdots neatkarīgiem klientiem, bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā, eksportam uz Kopienu pārdotā ražojuma veida kopapjoma.

| (43) | Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo uzņēmumu pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū var uzskatīt par veiktiem parastajā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, izmeklēšanas periodā katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdošanas apjomu īpatsvaru iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(43)

Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai attiecīgo uzņēmumu pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū var uzskatīt par veiktiem parastajā tirdzniecības apritē atbilstoši pamatregulas 2. panta 4. punktam. To veica, izmeklēšanas periodā katram ražojuma veidam nosakot neatkarīgiem pircējiem veikto rentablo pārdošanas apjomu īpatsvaru iekšzemes tirgū.

| (44) | Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, veidoja vairāk nekā 80 % no konkrētā veida pārdošanas kopapjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem IP iekšzemes tirgū realizētajiem konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjomiem neatkarīgi no tā, vai pārdošana bija vai nebija rentabla. |
| --- | --- |

(44)

Ja kāda ražojuma veida pārdošanas apjoms tika realizēts par neto pārdošanas cenu, kas vienāda vai lielāka par aprēķinātajām ražošanas izmaksām, veidoja vairāk nekā 80 % no konkrētā veida pārdošanas kopapjoma un ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija vienāda vai lielāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū. Šo cenu aprēķināja kā vidējo svērto cenu visiem IP iekšzemes tirgū realizētajiem konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjomiem neatkarīgi no tā, vai pārdošana bija vai nebija rentabla.

| (45) | Ja viena ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no attiecīgā veida pārdošanas kopapjoma vai ja attiecīgā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā veida rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu. |
| --- | --- |

(45)

Ja viena ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no attiecīgā veida pārdošanas kopapjoma vai ja attiecīgā veida vidējā svērtā cena bija zemāka par ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā attiecīgā veida rentablo pārdošanas apjomu vidējo svērto cenu.

| (46) | Ražojuma veidiem, kas nebija pārdoti reprezentatīvos daudzumos iekšzemes tirgū vai kas nebija pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, normālā vērtība bija jānosaka, izmantojot pamatregulas 2. panta 3. punktu. Tālab vidējām izmaksām, kas eksportētājam radušās, IP ražojot katru ražojuma veidu, pieskaitīja tirdzniecības, vispārējos un administratīvos (TVA) izdevumus un samērīgu peļņas normu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu TVA un peļņas normas procentuālo apjomu noteica, izmantojot TVA un peļņas normas vidējo svērto rādītāju, pārdodot līdzīgo ražojuma parastajā tirdzniecības apritē, ko veica attiecīgais ražotājs eksportētājs. |
| --- | --- |

(46)

Ražojuma veidiem, kas nebija pārdoti reprezentatīvos daudzumos iekšzemes tirgū vai kas nebija pārdoti parastajā tirdzniecības apritē, normālā vērtība bija jānosaka, izmantojot pamatregulas 2. panta 3. punktu. Tālab vidējām izmaksām, kas eksportētājam radušās, IP ražojot katru ražojuma veidu, pieskaitīja tirdzniecības, vispārējos un administratīvos (TVA) izdevumus un samērīgu peļņas normu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu TVA un peļņas normas procentuālo apjomu noteica, izmantojot TVA un peļņas normas vidējo svērto rādītāju, pārdodot līdzīgo ražojuma parastajā tirdzniecības apritē, ko veica attiecīgais ražotājs eksportētājs.

3.2.2.   Izlasē iekļautais ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās un kuram kopumā nebija reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū

| (47) | Ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bet kuram nebija reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām, kas radušās uzņēmumam, pieskaitot TVA izdevumus un saprātīgu peļņas normu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu TVA un peļņas normas procentuālo apjomu noteica, izmantojot TVA un peļņas normas vidējo svērto rādītāju, kas bija noteikts citiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās izmeklēšana, attiecībā uz to līdzīgā ražojuma izgatavošanu un pārdošanu iekšzemes tirgū. |
| --- | --- |

(47)

Ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bet kuram nebija reprezentatīvu pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, attiecīgā ražojuma ražošanas izmaksām, kas radušās uzņēmumam, pieskaitot TVA izdevumus un saprātīgu peļņas normu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta a) apakšpunktu TVA un peļņas normas procentuālo apjomu noteica, izmantojot TVA un peļņas normas vidējo svērto rādītāju, kas bija noteikts citiem ražotājiem eksportētājiem, uz kuriem attiecās izmeklēšana, attiecībā uz to līdzīgā ražojuma izgatavošanu un pārdošanu iekšzemes tirgū.

| (48) | Ņemot vērā to, ka šis uzņēmums bija tikko uzsācis darbību, attiecībā uz šo uzņēmumu veica korekciju, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 5. punktā. Tika koriģētas pieskaitāmās izmaksas, lai ņemtu vērā ražošanas iekārtu nelielo jaudas izmantojumu darbības sākumposmā. |
| --- | --- |

(48)

Ņemot vērā to, ka šis uzņēmums bija tikko uzsācis darbību, attiecībā uz šo uzņēmumu veica korekciju, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 5. punktā. Tika koriģētas pieskaitāmās izmaksas, lai ņemtu vērā ražošanas iekārtu nelielo jaudas izmantojumu darbības sākumposmā.

3.3.   Eksporta cena

| (49) | Eksporta pārdošanas cenas noteica, izmantojot faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. |
| --- | --- |

(49)

Eksporta pārdošanas cenas noteica, izmantojot faktiski samaksāto vai maksājamo cenu par attiecīgo ražojumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu.

| (50) | Ja pārdošanu eksportam uz Kopienu veica, izmantojot saistītus tirdzniecības uzņēmumus, kas atradās Kopienā vai ārpus tās, eksporta cenas pamatā bija tālākpārdošanas cena pirmajiem neatkarīgajiem klientiem Kopienā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, kas bija pienācīgi koriģēta, ņemot vērā visas importēšanā un tālākpārdošanā radušās izmaksas un peļņu. |
| --- | --- |

(50)

Ja pārdošanu eksportam uz Kopienu veica, izmantojot saistītus tirdzniecības uzņēmumus, kas atradās Kopienā vai ārpus tās, eksporta cenas pamatā bija tālākpārdošanas cena pirmajiem neatkarīgajiem klientiem Kopienā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, kas bija pienācīgi koriģēta, ņemot vērā visas importēšanā un tālākpārdošanā radušās izmaksas un peļņu.

3.4.   Salīdzinājums

| (51) | Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas. |
| --- | --- |

(51)

Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, izmantojot ražotāja noteiktās cenas.

| (52) | Lai panāktu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. |
| --- | --- |

(52)

Lai panāktu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību.

| (53) | Pamatojoties uz to, attiecīgos un pamatotos gadījumos koriģēja transportēšanas izmaksas, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksas, kredīta izmaksas un komisijas maksas. |
| --- | --- |

(53)

Pamatojoties uz to, attiecīgos un pamatotos gadījumos koriģēja transportēšanas izmaksas, jūras pārvadājumu un apdrošināšanas izmaksas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksas, kredīta izmaksas un komisijas maksas.

3.5.   Dempinga starpība

3.5.1.   Izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās

| (54) | Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ikviena uz Kopienu eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu. |
| --- | --- |

(54)

Izlasē iekļautajiem uzņēmumiem ikviena uz Kopienu eksportētā attiecīgā ražojuma veida vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar attiecīgā ražojuma atbilstošā veida vidējo svērto eksporta cenu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu.

| (55) | Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidu vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:






  Uzņēmums | Pagaidu dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 73,4 % |
| Imperium Renewables Inc. | 29,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 57,3 % |
| World Energy Alternatives LLC | 51,7 % |

(55)

Ņemot vērā iepriekšminēto, pagaidu vidējā svērtā dempinga starpība, kas izteikta procentos no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas, ir šāda:

Uzņēmums

Pagaidu dempinga starpība

Archer Daniels Midland Company

3,4 %

Cargill Inc.

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

73,4 %

Imperium Renewables Inc.

29,5 %

Peter Cremer North America LP

57,3 %

World Energy Alternatives LLC

51,7 %

3.5.2.   Pārējiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās

| (56) | Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. To aprēķināja, balstoties uz starpību, kas bija noteikta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Ievērojot iepriekš minēto, dempinga starpību, kas aprēķināta izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, provizoriski noteica 33,7 % apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas. |
| --- | --- |

(56)

Vidējo svērto dempinga starpību izlasē neiekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 9. panta 6. punktu. To aprēķināja, balstoties uz starpību, kas bija noteikta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem. Ievērojot iepriekš minēto, dempinga starpību, kas aprēķināta izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, provizoriski noteica 33,7 % apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas.

3.5.3.   Ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās

| (57) | Komisija vispirms noteica visu pārējo ASV eksportētāju sadarbošanās līmeni. Tika salīdzināti eksporta kopapjomi, ko atbildēs uz anketas jautājumiem bija norādījuši visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un no ASV eksporta statistikas datiem iegūtie importa kopapjomi. Tika konstatēts, ka sadarbības līmenis bijis 81 %. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskatīja, ka sadarbības līmenis ir augsts. Tāpēc, lai nodrošinātu šo pasākumu efektivitāti, uzskatīja par lietderīgu ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, dempinga starpību noteikt tādā līmenī, kas atbilst starpībai, kas bija noteikta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un kuriem bija noteikta vislielākā individuālā dempinga starpība un kaitējuma līmenis. |
| --- | --- |

(57)

Komisija vispirms noteica visu pārējo ASV eksportētāju sadarbošanās līmeni. Tika salīdzināti eksporta kopapjomi, ko atbildēs uz anketas jautājumiem bija norādījuši visi ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, un no ASV eksporta statistikas datiem iegūtie importa kopapjomi. Tika konstatēts, ka sadarbības līmenis bijis 81 %. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskatīja, ka sadarbības līmenis ir augsts. Tāpēc, lai nodrošinātu šo pasākumu efektivitāti, uzskatīja par lietderīgu ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, dempinga starpību noteikt tādā līmenī, kas atbilst starpībai, kas bija noteikta izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un kuriem bija noteikta vislielākā individuālā dempinga starpība un kaitējuma līmenis.

| (58) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, valsts mēroga dempinga līmeni provizoriski noteica 57,3 % apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas. |
| --- | --- |

(58)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, valsts mēroga dempinga līmeni provizoriski noteica 57,3 % apmērā no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu samaksas.

4.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE

4.1.   Ražošana un situācija Kopienā

| (59) | Lai noteiktu Kopienas kopējo ražošanu un atbalstu izmeklēšanai, izmantoja visu pieejamo informāciju, tostarp informāciju, ko bija sniedzis sūdzības iesniedzējs, un datus, kas bija iegūti no Kopienas ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas. |
| --- | --- |

(59)

Lai noteiktu Kopienas kopējo ražošanu un atbalstu izmeklēšanai, izmantoja visu pieejamo informāciju, tostarp informāciju, ko bija sniedzis sūdzības iesniedzējs, un datus, kas bija iegūti no Kopienas ražotājiem pirms un pēc izmeklēšanas sākšanas.

| (60) | Pamatojoties uz šo informāciju, konstatēja, ka IP laikā kopējā Kopienas saražotā produkcija bija apmēram 5 400 000 tonnu. Tika konstatēts, ka trīs vienas grupas uzņēmumi bija saistīti ar ASV ražotājiem eksportētājiem un ka arī pati grupa bija importējusi ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus no saistītajiem eksportētājiem ASV. Tāpēc šos uzņēmumus izslēdza no Kopienas ražošanas jēdziena pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Tādējādi ražošanas apjoms, ko izmantoja par pamatu stāvokļa noteikšanai, svārstījās no 4 200 000 līdz 4 600 000 tonnām. |
| --- | --- |

(60)

Pamatojoties uz šo informāciju, konstatēja, ka IP laikā kopējā Kopienas saražotā produkcija bija apmēram 5 400 000 tonnu. Tika konstatēts, ka trīs vienas grupas uzņēmumi bija saistīti ar ASV ražotājiem eksportētājiem un ka arī pati grupa bija importējusi ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus no saistītajiem eksportētājiem ASV. Tāpēc šos uzņēmumus izslēdza no Kopienas ražošanas jēdziena pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Tādējādi ražošanas apjoms, ko izmantoja par pamatu stāvokļa noteikšanai, svārstījās no 4 200 000 līdz 4 600 000 tonnām.

| (61) | Tika konstatēts, ka to uzņēmumu saražotā produkcija, kas atbalstīja sūdzību un sadarbojās izmeklēšanā, bija vairāk nekā 60 % no Kopienā saražotās biodīzeļdegvielas IP, kā norādīts 60. apsvērumā. Tika uzskatīts, ka 63. apsvērumā minētais uzņēmums, kurš nesadarbojās izmeklēšanā, neatbalsta sūdzību. Jāsecina, ka vairums Kopienas ražotāju atbalstīja sūdzību un izmeklēšanu pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(61)

Tika konstatēts, ka to uzņēmumu saražotā produkcija, kas atbalstīja sūdzību un sadarbojās izmeklēšanā, bija vairāk nekā 60 % no Kopienā saražotās biodīzeļdegvielas IP, kā norādīts 60. apsvērumā. Tika uzskatīts, ka 63. apsvērumā minētais uzņēmums, kurš nesadarbojās izmeklēšanā, neatbalsta sūdzību. Jāsecina, ka vairums Kopienas ražotāju atbalstīja sūdzību un izmeklēšanu pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē.

4.2.   Atlase

| (62) | Bija pieteicies liels skaits Kopienas ražotāju, tāpēc, lai noteiktu būtiskā kaitējuma pastāvēšanu, tika nolemts veikt atlasi. Atlases veidlapas nosūtīja visiem iespējamajiem līdzīgā ražojuma izgatavotājiem Kopienā. Sākotnēji vairāk nekā 40 uzņēmumu atlases veidlapās sniedza pilnīgu informāciju un piekrita sadarboties šajā procedūrā. Trīs 60. apsvērumā minētos uzņēmumus neņēma vērā atlases veikšanā minētajā apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(62)

Bija pieteicies liels skaits Kopienas ražotāju, tāpēc, lai noteiktu būtiskā kaitējuma pastāvēšanu, tika nolemts veikt atlasi. Atlases veidlapas nosūtīja visiem iespējamajiem līdzīgā ražojuma izgatavotājiem Kopienā. Sākotnēji vairāk nekā 40 uzņēmumu atlases veidlapās sniedza pilnīgu informāciju un piekrita sadarboties šajā procedūrā. Trīs 60. apsvērumā minētos uzņēmumus neņēma vērā atlases veikšanā minētajā apsvērumā norādīto iemeslu dēļ.

| (63) | No atlikušajiem uzņēmumiem izveidoja izlasi, kurā bija iekļauti 11 uzņēmumi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu Kopienā, kā norādīts 11. apsvērumā. Tomēr vienu ražotāju, kurš sākotnēji bija iekļauts izlasē, izslēdza no tās, jo tas nesadarbojās izmeklēšanā. Pārējos desmit izlasē iekļautos uzņēmumus uzskata par visu Kopienas ražošanu raksturojošiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(63)

No atlikušajiem uzņēmumiem izveidoja izlasi, kurā bija iekļauti 11 uzņēmumi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu Kopienā, kā norādīts 11. apsvērumā. Tomēr vienu ražotāju, kurš sākotnēji bija iekļauts izlasē, izslēdza no tās, jo tas nesadarbojās izmeklēšanā. Pārējos desmit izlasē iekļautos uzņēmumus uzskata par visu Kopienas ražošanu raksturojošiem uzņēmumiem.

| (64) | Atsauce uz “Kopienas ražošanas nozari” vai “izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem” attiecas uz šiem 10 izlasē iekļautajiem ražotājiem. |
| --- | --- |

(64)

Atsauce uz “Kopienas ražošanas nozari” vai “izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem” attiecas uz šiem 10 izlasē iekļautajiem ražotājiem.

5.   KAITĒJUMS

| (65) | Atbilstoši 15. apsvērumā minētajam tendenču pārbaude attiecībā uz kaitējuma novērtēšanu aptvēra laikposmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām. Tomēr izmeklēšanā noskaidrojās, ka Kopienas ražošanas nozare faktiski bija sākusi darbību 2004. gadā. Tādējādi uzskatīja, ka analīze jāveic, balstoties uz tendencēm laikposmā no 2005. gada līdz IP (“analizētais periods”). Turpmāk sniegtajā novērtējumā ir izklāstīta arī par 2004. gadu savāktā informācija. |
| --- | --- |

(65)

Atbilstoši 15. apsvērumā minētajam tendenču pārbaude attiecībā uz kaitējuma novērtēšanu aptvēra laikposmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām. Tomēr izmeklēšanā noskaidrojās, ka Kopienas ražošanas nozare faktiski bija sākusi darbību 2004. gadā. Tādējādi uzskatīja, ka analīze jāveic, balstoties uz tendencēm laikposmā no 2005. gada līdz IP (“analizētais periods”). Turpmāk sniegtajā novērtējumā ir izklāstīta arī par 2004. gadu savāktā informācija.

5.1.   Patēriņš Kopienā

1.   tabula

| Patēriņš Kopienā | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Patēriņš Kopienā

2004

2005

2006

2007

IP

Tonnas

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indekss 2005. g. = 100

60

100

155

207

206

| (66) | Patēriņu Kopienā noteica, pamatojoties uz visu Kopienas ražotāju Kopienā saražotās produkcijas kopapjomu Kopienas tirgū, kā noteikts 60. apsvērumā, no tā atņemot šo ražotāju eksporta apjomus un pieskaitot importa apjomus no attiecīgās valsts, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, un importa apjomus no citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(66)

Patēriņu Kopienā noteica, pamatojoties uz visu Kopienas ražotāju Kopienā saražotās produkcijas kopapjomu Kopienas tirgū, kā noteikts 60. apsvērumā, no tā atņemot šo ražotāju eksporta apjomus un pieskaitot importa apjomus no attiecīgās valsts, uz kuru attiecas šī izmeklēšana, un importa apjomus no citām trešām valstīm.

| (67) | Bija pieejami šādi informācijas avoti par importa apjomiem no ASV:






  — | Eurostat dati par dažādajiem KN kodiem, ar kuriem klasificē attiecīgo ražojumu, |
| --- | --- | --- |

(67)

Bija pieejami šādi informācijas avoti par importa apjomiem no ASV:

—

Eurostat dati par dažādajiem KN kodiem, ar kuriem klasificē attiecīgo ražojumu,

| — | ASV eksporta statistikas dati, |
| --- | --- |

—

ASV eksporta statistikas dati,

| — | cita ieinteresēto personu sniegta konfidenciāla statistikas informācija par importu. |
| --- | --- |

—

cita ieinteresēto personu sniegta konfidenciāla statistikas informācija par importu.

| (68) | Tomēr, izanalizējot šo informāciju, bija skaidrs, ka patēriņa novērtēšanai nevar izmantot Eurostat datus, jo līdz 2007. gada beigām nebija atsevišķa KN koda attiecīgā ražojuma dažādo veidu klasificēšanai muitas nomenklatūrā. Attiecīgo importēto ražojumu klasificēja ar dažādiem kodiem, kuros bija ietverti dati par citiem importētiem ražojumiem. Tādējādi uzskatīja par lietderīgu izmantot ASV eksporta statistiku, lai iegūtu ticamus importa apjomus, patēriņa rādītājus un importa tendences. Izmantojot šo informācijas avotu, ņēma vērā nosūtīšanas laiku, kāds vajadzīgs, lai preces nogādātu no ASV uz Kopienu, tādējādi eksporta statistikas datus koriģēja par vienu mēnesi, lai ievērotu šo laika intervālu. |
| --- | --- |

(68)

Tomēr, izanalizējot šo informāciju, bija skaidrs, ka patēriņa novērtēšanai nevar izmantot Eurostat datus, jo līdz 2007. gada beigām nebija atsevišķa KN koda attiecīgā ražojuma dažādo veidu klasificēšanai muitas nomenklatūrā. Attiecīgo importēto ražojumu klasificēja ar dažādiem kodiem, kuros bija ietverti dati par citiem importētiem ražojumiem. Tādējādi uzskatīja par lietderīgu izmantot ASV eksporta statistiku, lai iegūtu ticamus importa apjomus, patēriņa rādītājus un importa tendences. Izmantojot šo informācijas avotu, ņēma vērā nosūtīšanas laiku, kāds vajadzīgs, lai preces nogādātu no ASV uz Kopienu, tādējādi eksporta statistikas datus koriģēja par vienu mēnesi, lai ievērotu šo laika intervālu.

| (69) | Ņemot vērā iepriekš minēto ierobežojumu, kas saistīts ar Eurostat datu izmantošanu, attiecībā uz importu no citām valstīm un Kopienas ražotāju eksportu izmeklēšanā balstījās uz sūdzībā norādītajiem datiem. |
| --- | --- |

(69)

Ņemot vērā iepriekš minēto ierobežojumu, kas saistīts ar Eurostat datu izmantošanu, attiecībā uz importu no citām valstīm un Kopienas ražotāju eksportu izmeklēšanā balstījās uz sūdzībā norādītajiem datiem.

| (70) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka biodīzeļdegvielas patēriņš Kopienā no 2005. gada līdz 2007. gadam palielinājās par 107 %, bet IP samazinājās par 1 procentpunktu. Kopumā patēriņš analizētajā periodā pieauga vairāk nekā divas reizes. |
| --- | --- |

(70)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika konstatēts, ka biodīzeļdegvielas patēriņš Kopienā no 2005. gada līdz 2007. gadam palielinājās par 107 %, bet IP samazinājās par 1 procentpunktu. Kopumā patēriņš analizētajā periodā pieauga vairāk nekā divas reizes.

| (71) | Pieprasījuma palielinājuma iemesls galvenokārt bija dalībvalstu pasākumi biodegvielas izmantošanas veicināšanai pēc tam, kad tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 8. maija Direktīva 2003/30/EK par biodegvielu un citu atjaunojamo veidu degvielu izmantošanas veicināšanu transportā (12) un Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (13). |
| --- | --- |

(71)

Pieprasījuma palielinājuma iemesls galvenokārt bija dalībvalstu pasākumi biodegvielas izmantošanas veicināšanai pēc tam, kad tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 8. maija Direktīva 2003/30/EK par biodegvielu un citu atjaunojamo veidu degvielu izmantošanas veicināšanu transportā (12) un Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoproduktiem un elektroenerģijai (13).

5.2.   Attiecīgās valsts importa apjoms un tirgus daļa

2.   tabula

| Imports no ASV | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Tirgus daļa | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indekss 2005. g. = 100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Avots: ASV eksporta statistikas dati. |

Imports no ASV

2004

2005

2006

2007

IP

Tonnas

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indekss 2005. g. = 100

23

100

442

6 354

9 885

Tirgus daļa

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indekss 2005. g. = 100

25

100

250

2 750

4 300

Avots: ASV eksporta statistikas dati.

| (72) | Importa apjomi no ASV būtiski pieauga no aptuveni 11 500 tonnām 2005. gadā līdz aptuveni 1 137 000 tonnām IP. |
| --- | --- |

(72)

Importa apjomi no ASV būtiski pieauga no aptuveni 11 500 tonnām 2005. gadā līdz aptuveni 1 137 000 tonnām IP.

| (73) | Imports par dempinga cenām no ASV Kopienas tirgū analizētajā periodā nepārtraukti pieauga – no 0,4 % 2005. gadā līdz 17,2 % IP. Tāpēc imports par dempinga cenām minētajā periodā ir būtiski palielinājies gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, salīdzinot ar patēriņu Kopienā. |
| --- | --- |

(73)

Imports par dempinga cenām no ASV Kopienas tirgū analizētajā periodā nepārtraukti pieauga – no 0,4 % 2005. gadā līdz 17,2 % IP. Tāpēc imports par dempinga cenām minētajā periodā ir būtiski palielinājies gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē, salīdzinot ar patēriņu Kopienā.

| (74) | Lai raksturotu modeli, saskaņā ar kuru biodīzeļdegviela, kuras izcelsme, iespējams, ir ārvalstīs, tiek nosūtīta uz Kopienu caur ASV, kur tā tiek jaukta, tādējādi pārsvarā samazinot (par 0,01 % no galīgā maisījuma) parastās dīzeļdegvielas apjomu, lai maisījuma gatavotājs varētu izmantot subsīdiju ASV, izmanto terminu splash and dash. |
| --- | --- |

(74)

Lai raksturotu modeli, saskaņā ar kuru biodīzeļdegviela, kuras izcelsme, iespējams, ir ārvalstīs, tiek nosūtīta uz Kopienu caur ASV, kur tā tiek jaukta, tādējādi pārsvarā samazinot (par 0,01 % no galīgā maisījuma) parastās dīzeļdegvielas apjomu, lai maisījuma gatavotājs varētu izmantot subsīdiju ASV, izmanto terminu splash and dash.

| (75) | ASV uzņēmumi apgalvoja, ka ar splash and dash modeli var izskaidrot ASV importa palielināšanos Kopienas tirgū, jo izmeklēšanas periodā ar to saistītā ASV importa īpatsvars esot bijis 40 %. Tie arī apgalvoja, ka, tā kā izmeklēšanu sāka pret ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importu, daudzumi, kas saistīti ar splash and dash modeli, ir jānošķir no kaitējuma analīzes un jāuzskata par importu no citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(75)

ASV uzņēmumi apgalvoja, ka ar splash and dash modeli var izskaidrot ASV importa palielināšanos Kopienas tirgū, jo izmeklēšanas periodā ar to saistītā ASV importa īpatsvars esot bijis 40 %. Tie arī apgalvoja, ka, tā kā izmeklēšanu sāka pret ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importu, daudzumi, kas saistīti ar splash and dash modeli, ir jānošķir no kaitējuma analīzes un jāuzskata par importu no citām trešām valstīm.

| (76) | Savukārt sūdzības iesniedzējs iebilda, ka splash and dash imports, ja tāds ir bijis, ir ne vairāk kā 10 % no ASV eksporta apjomiem un tādējādi ir nenozīmīgs un nemaina secinājumus, ka Kopienas tirgū ieplūda liels daudzums importa par dempinga cenām no ASV, jo īpaši izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(76)

Savukārt sūdzības iesniedzējs iebilda, ka splash and dash imports, ja tāds ir bijis, ir ne vairāk kā 10 % no ASV eksporta apjomiem un tādējādi ir nenozīmīgs un nemaina secinājumus, ka Kopienas tirgū ieplūda liels daudzums importa par dempinga cenām no ASV, jo īpaši izmeklēšanas periodā.

| (77) | Izmeklēšanā noskaidrojās, ka ASV eksporta statistikas dati neļauj nošķirt biodīzeļdegvielu, kas eksportēta atbilstoši minētajam splash and dash procesam, no pārējā ASV eksporta, kas norādīts minēto datu nodaļā “Eksports”. Tajos pašos statistikas datos bija norādīts pavisam neliels apjoms, kas deklarēts nodaļā “Reeksports”. ASV iestādes arī norādīja, ka visi nodaļā “Eksports” iekļautie daudzumi ir ražojumi, kas uzskatāmi par ASV izcelsmes ražojumiem. |
| --- | --- |

(77)

Izmeklēšanā noskaidrojās, ka ASV eksporta statistikas dati neļauj nošķirt biodīzeļdegvielu, kas eksportēta atbilstoši minētajam splash and dash procesam, no pārējā ASV eksporta, kas norādīts minēto datu nodaļā “Eksports”. Tajos pašos statistikas datos bija norādīts pavisam neliels apjoms, kas deklarēts nodaļā “Reeksports”. ASV iestādes arī norādīja, ka visi nodaļā “Eksports” iekļautie daudzumi ir ražojumi, kas uzskatāmi par ASV izcelsmes ražojumiem.

| (78) | Turklāt lielākā daļa no izmeklēšanā pārbaudītajiem ASV uzņēmumiem paziņoja, ka nav iespējams nošķirt daudzumus, kas eksportēti uz Kopienu vai pārdoti vietējā tirgū, no daudzumiem, kuri saražoti vai kuru izcelsme ir ASV, un daudzumiem, kas eksportēti atbilstoši splash and dash procesam. |
| --- | --- |

(78)

Turklāt lielākā daļa no izmeklēšanā pārbaudītajiem ASV uzņēmumiem paziņoja, ka nav iespējams nošķirt daudzumus, kas eksportēti uz Kopienu vai pārdoti vietējā tirgū, no daudzumiem, kuri saražoti vai kuru izcelsme ir ASV, un daudzumiem, kas eksportēti atbilstoši splash and dash procesam.

| (79) | Turklāt attiecībā uz izmeklēšanā pārbaudītajiem ASV uzņēmumiem konstatēja, ka viss biodīzeļdegvielas eksports – gan tad, ja to bija eksportējuši ASV eksportētāji, gan tad, ja to bija importējuši saistītie importētāji Kopienā – bija deklarēts kā ASV izcelsmes biodīzeļdegviela. |
| --- | --- |

(79)

Turklāt attiecībā uz izmeklēšanā pārbaudītajiem ASV uzņēmumiem konstatēja, ka viss biodīzeļdegvielas eksports – gan tad, ja to bija eksportējuši ASV eksportētāji, gan tad, ja to bija importējuši saistītie importētāji Kopienā – bija deklarēts kā ASV izcelsmes biodīzeļdegviela.

| (80) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un īpaši ņemot vērā to, ka splash and dash eksports, ja tāds bija, bija deklarēts kā ASV izcelsmes eksports un ka ASV iestādes to uzskatīja par ASV izcelsmes eksportu, tika uzskatīts, ka nav iemesla to neuzskatīt par ASV importu. |
| --- | --- |

(80)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un īpaši ņemot vērā to, ka splash and dash eksports, ja tāds bija, bija deklarēts kā ASV izcelsmes eksports un ka ASV iestādes to uzskatīja par ASV izcelsmes eksportu, tika uzskatīts, ka nav iemesla to neuzskatīt par ASV importu.

5.3.   Importa dempinga cenas un cenu samazinājums

5.3.1.   Vienības pārdošanas cena

3.   tabula

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cenas EUR par tonnu | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Avots: ASV eksporta statistikas dati un izlasē iekļauto ASV eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004

2005

2006

2007

IP

Cenas EUR par tonnu

463

575

600

596

616

Indekss 2005. g. = 100

81

100

104

104

107

Avots: ASV eksporta statistikas dati un izlasē iekļauto ASV eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (81) | Lai noteiktu cenu tendences attiecībā uz ASV izcelsmes importu par dempinga cenām īpaši 2007. gadā un IP, tika izmantota arī ASV eksporta statistika. Vidējās eksporta cenas koriģēja ar attiecīgajām frakts un apdrošināšanas izmaksām, lai atspoguļotu cenu līmeni uz Kopienas robežas. Jānorāda, ka attiecībā uz agrākajiem analizētā perioda laikposmiem, proti, 2005. un 2006., kā arī 2004. gadu, ASV eksporta statistikas dati nebija pilnīgi uzticami no pārdošanas apjoma viedokļa, jo tika konstatēts, ka aprēķinātās vidējās eksporta cenas ir nesamērīgi augstas salīdzinājumā ar cenām, ko bija norādījuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Šajos apstākļos vidējo ASV eksporta cenu par šiem gadiem noteica, izmantojot atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza izlasē iekļautie ASV ražotāji eksportētāji. |
| --- | --- |

(81)

Lai noteiktu cenu tendences attiecībā uz ASV izcelsmes importu par dempinga cenām īpaši 2007. gadā un IP, tika izmantota arī ASV eksporta statistika. Vidējās eksporta cenas koriģēja ar attiecīgajām frakts un apdrošināšanas izmaksām, lai atspoguļotu cenu līmeni uz Kopienas robežas. Jānorāda, ka attiecībā uz agrākajiem analizētā perioda laikposmiem, proti, 2005. un 2006., kā arī 2004. gadu, ASV eksporta statistikas dati nebija pilnīgi uzticami no pārdošanas apjoma viedokļa, jo tika konstatēts, ka aprēķinātās vidējās eksporta cenas ir nesamērīgi augstas salīdzinājumā ar cenām, ko bija norādījuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Šajos apstākļos vidējo ASV eksporta cenu par šiem gadiem noteica, izmantojot atbildes uz anketas jautājumiem, ko sniedza izlasē iekļautie ASV ražotāji eksportētāji.

| (82) | Vidējās cenas importam no ASV attiecīgajā periodā svārstījās un kopumā laikposmā no 2005. gada līdz IP palielinājās par 7 %. |
| --- | --- |

(82)

Vidējās cenas importam no ASV attiecīgajā periodā svārstījās un kopumā laikposmā no 2005. gada līdz IP palielinājās par 7 %.

5.3.2.   Cenu samazinājums

| (83) | Lai varētu analizēt cenu samazinājumu, vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautie Kopienas ražotāji noteica nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū un kas koriģētas atbilstoši ražotāja cenām, tika salīdzinātas ar attiecīgajām no ASV importēto ražojumu vidējām svērtajām cenām, kas noteiktas pēc CIF izlasē iekļautajiem ASV ražotājiem eksportētājiem. Vajadzības gadījumā tika piemērota korekcija muitas nodokļiem, pēcimporta izmaksām un biodīzeļdegvielas ražošanā izmantoto izejvielu atšķirībām (sk. nākamo apsvērumu). |
| --- | --- |

(83)

Lai varētu analizēt cenu samazinājumu, vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautie Kopienas ražotāji noteica nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū un kas koriģētas atbilstoši ražotāja cenām, tika salīdzinātas ar attiecīgajām no ASV importēto ražojumu vidējām svērtajām cenām, kas noteiktas pēc CIF izlasē iekļautajiem ASV ražotājiem eksportētājiem. Vajadzības gadījumā tika piemērota korekcija muitas nodokļiem, pēcimporta izmaksām un biodīzeļdegvielas ražošanā izmantoto izejvielu atšķirībām (sk. nākamo apsvērumu).

| (84) | Izmeklēšanā noteica atšķirīgus attiecīgā ražojuma veidus, īpaši par pamatu ņemot ražošanas procesā izmantotās izejvielas. Galvenā izejviela, ko izmanto Kopienā, ir rapšu sēklas, savukārt ASV ražotāji izmanto citas izejvielas, piemēram, sojas pupas, eļļas rapsis, palmu sēklas u.c. Ievērojot to, ka šie izejmateriāli ir galvenā izejviela attiecīgā ražojuma izgatavošanā, tika uzskatīts, ka jāparedz korekcija attiecībā uz atšķirīgajām izejvielām. Tādējādi šo korekciju aprēķināja tā, lai tā atbilstu attiecīgā ražojuma atbilstošo veidu atšķirības tirgus vērtībai, salīdzinot ražojuma veidu, kas iegūts no rapša sēklām. Šādā veidā Kopienas ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas un attiecīgā importa vidējo svērto cenu salīdzināja, izmantojot vienu un to pašu izejvielu, proti, rapša sēklas. |
| --- | --- |

(84)

Izmeklēšanā noteica atšķirīgus attiecīgā ražojuma veidus, īpaši par pamatu ņemot ražošanas procesā izmantotās izejvielas. Galvenā izejviela, ko izmanto Kopienā, ir rapšu sēklas, savukārt ASV ražotāji izmanto citas izejvielas, piemēram, sojas pupas, eļļas rapsis, palmu sēklas u.c. Ievērojot to, ka šie izejmateriāli ir galvenā izejviela attiecīgā ražojuma izgatavošanā, tika uzskatīts, ka jāparedz korekcija attiecībā uz atšķirīgajām izejvielām. Tādējādi šo korekciju aprēķināja tā, lai tā atbilstu attiecīgā ražojuma atbilstošo veidu atšķirības tirgus vērtībai, salīdzinot ražojuma veidu, kas iegūts no rapša sēklām. Šādā veidā Kopienas ražošanas nozares vidējās svērtās pārdošanas cenas un attiecīgā importa vidējo svērto cenu salīdzināja, izmantojot vienu un to pašu izejvielu, proti, rapša sēklas.

| (85) | Pamatojoties uz iepriekš minēto metodiku, tika konstatēts, ka ASV un Kopienas cenu starpība, kas izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējās svērtās ražotāja cenas, t. i., cenu samazinājuma starpība, svārstījās no 18,9 % līdz 33,0 %. |
| --- | --- |

(85)

Pamatojoties uz iepriekš minēto metodiku, tika konstatēts, ka ASV un Kopienas cenu starpība, kas izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējās svērtās ražotāja cenas, t. i., cenu samazinājuma starpība, svārstījās no 18,9 % līdz 33,0 %.

5.4.   Ekonomiskais stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē

| (86) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot, kā Kopienas ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas pārbaudāmajā periodā bija noteikti attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari. |
| --- | --- |

(86)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu, pārbaudot, kā Kopienas ražošanas nozari ietekmē imports par dempinga cenām, tika novērtēti visi ekonomiskie rādītāji, kas pārbaudāmajā periodā bija noteikti attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari.

5.4.1.   Ražošanas jauda, ražošanas apjoms un jaudas izmantojums

4.   tabula

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda
  (tonnās) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Ražošanas apjoms (tonnās) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Jaudas izmantojums | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Indekss 2005. g. = 100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004

2005

2006

2007

IP

Ražošanas jauda

(tonnās)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Indekss 2005. g. = 100

58

100

142

238

274

Ražošanas apjoms (tonnās)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Indekss 2005. g. = 100

58

100

149

225

248

Jaudas izmantojums

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Indekss 2005. g. = 100

102

100

106

95

91

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (87) | Ņemot vērā aizvien pieaugošo patēriņu, izlasē iekļauto Kopienas ražotāju ražošanas jauda pārbaudāmajā periodā nepārtraukti palielinājās. 2005.–2006. gadā tā palielinājās par 42 %, 2007. gadā – par 68 % un laikposmā no 2007. gada līdz IP beigām – vēl par 15 %. Kopumā pārbaudāmajā periodā tā palielinājās par 174 %. Tas notika, pateicoties jauniem ieguldījumiem, kas bija veikti, cerot uz pieprasījuma pieaugumu. |
| --- | --- |

(87)

Ņemot vērā aizvien pieaugošo patēriņu, izlasē iekļauto Kopienas ražotāju ražošanas jauda pārbaudāmajā periodā nepārtraukti palielinājās. 2005.–2006. gadā tā palielinājās par 42 %, 2007. gadā – par 68 % un laikposmā no 2007. gada līdz IP beigām – vēl par 15 %. Kopumā pārbaudāmajā periodā tā palielinājās par 174 %. Tas notika, pateicoties jauniem ieguldījumiem, kas bija veikti, cerot uz pieprasījuma pieaugumu.

| (88) | Kopienas ražošanas nozarē vērojamais ražošanas jaudas pieaugums jāaplūko, ņemot vērā Direktīvā 2003/30/EK noteikto mērķi, saskaņā ar kuru Kopienas tirgū laistas biodegvielas un citu atjaunojamo veidu degvielas patēriņam jābūt 5,75 % no visa tā benzīna un dīzeļdegvielas kopējās energoietilpības, kas transporta vajadzībām laisti Kopienas tirgū līdz 2010. gada 31. decembrim. Turklāt Eiropadome 2007. gada martā apstiprināja 10 % minimālo saistošo mērķi, kas jāsasniedz visām dalībvalstīm attiecībā uz biodīzeļdegvielas īpatsvaru kopējā Kopienas transportam paredzētā benzīna un dīzeļdegvielas patēriņā līdz 2020. gadam (14). Ja šis mērķis tiks sasniegts, līdz minētajam gadam biodegvielas patēriņš Kopienā palielināsies līdz apmēram 33 miljoniem tonnu naftas ekvivalenta. Tiek lēsts, ka 2006. gadā ražošanas jauda visā Kopienā bija tikai 6 miljoni tonnu. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir saprotams, ka Kopienas ražotāji ieguldīja līdzekļus papildu jaudas nodrošināšanā, paredzot pieprasījuma pieaugumu. |
| --- | --- |

(88)

Kopienas ražošanas nozarē vērojamais ražošanas jaudas pieaugums jāaplūko, ņemot vērā Direktīvā 2003/30/EK noteikto mērķi, saskaņā ar kuru Kopienas tirgū laistas biodegvielas un citu atjaunojamo veidu degvielas patēriņam jābūt 5,75 % no visa tā benzīna un dīzeļdegvielas kopējās energoietilpības, kas transporta vajadzībām laisti Kopienas tirgū līdz 2010. gada 31. decembrim. Turklāt Eiropadome 2007. gada martā apstiprināja 10 % minimālo saistošo mērķi, kas jāsasniedz visām dalībvalstīm attiecībā uz biodīzeļdegvielas īpatsvaru kopējā Kopienas transportam paredzētā benzīna un dīzeļdegvielas patēriņā līdz 2020. gadam (14). Ja šis mērķis tiks sasniegts, līdz minētajam gadam biodegvielas patēriņš Kopienā palielināsies līdz apmēram 33 miljoniem tonnu naftas ekvivalenta. Tiek lēsts, ka 2006. gadā ražošanas jauda visā Kopienā bija tikai 6 miljoni tonnu. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir saprotams, ka Kopienas ražotāji ieguldīja līdzekļus papildu jaudas nodrošināšanā, paredzot pieprasījuma pieaugumu.

| (89) | Nepārtraukti palielinājās arī līdzīgā ražojuma izgatavošana Kopienas ražošanas nozarē, kopumā palielinoties par 148 % analizētajā periodā. |
| --- | --- |

(89)

Nepārtraukti palielinājās arī līdzīgā ražojuma izgatavošana Kopienas ražošanas nozarē, kopumā palielinoties par 148 % analizētajā periodā.

| (90) | Tā kā ražošanas apjomu palielinājums attiecībā pret ražošanas jaudas palielinājumu bija salīdzinoši lēnāks, Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantojums analizētajā periodā samazinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(90)

Tā kā ražošanas apjomu palielinājums attiecībā pret ražošanas jaudas palielinājumu bija salīdzinoši lēnāks, Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantojums analizētajā periodā samazinājās par 9 %.

5.4.2.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļa un vienības vidējās cenas Kopienā

5.   tabula

| | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjomi
  (tonnās) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Tirgus daļa | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Indekss 2005. g. = 100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Vidējās cenas
  (EUR par tonnu) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004.

2005.

2006.

2007.

IP

Pārdošanas apjomi

(tonnās)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Indekss 2005. g. = 100

59

100

147

221

243

Tirgus daļa

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Indekss 2005. g. = 100

97

100

95

107

118

Vidējās cenas

(EUR par tonnu)

655

759

900

892

933

Indekss 2005. g. = 100

86

100

119

118

123

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (91) | Atbilstoši patēriņa attīstībai Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū vienmērīgi palielinājās; vispārējais reģistrētais palielinājums analizētajā periodā bija 143 %. Turklāt Kopienas ražošanas nozares tirgu daļa šajā periodā pieauga par 4,5 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(91)

Atbilstoši patēriņa attīstībai Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū vienmērīgi palielinājās; vispārējais reģistrētais palielinājums analizētajā periodā bija 143 %. Turklāt Kopienas ražošanas nozares tirgu daļa šajā periodā pieauga par 4,5 procentpunktiem.

| (92) | Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas Kopienas tirgū analizētajā periodā pieauga par 23 %. Cenu palielinājums bija pamatots, ņemot vērā izejvielu izmaksu un citu sākotnējo izmaksu palielinājumu. |
| --- | --- |

(92)

Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas Kopienas tirgū analizētajā periodā pieauga par 23 %. Cenu palielinājums bija pamatots, ņemot vērā izejvielu izmaksu un citu sākotnējo izmaksu palielinājumu.

5.4.3.   Izaugsme

| (93) | Par Kopienas ražošanas nozares izaugsmi liecina tās apjoma rādītāji, piemēram, ražošana, pārdošana, un jo īpaši tās tirgus daļa. Neraugoties uz pārbaudāmajā periodā Kopienas tirgū novēroto straujo patēriņa pieaugumu, izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļas palielinājums bija diezgan mērens. Īpaši laikposmā no 2006. gada līdz IP beigām izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļa palielinājās tikai par 5,8 procentpunktiem. Tajā pašā laikposmā importa par dempinga cenām dēļ tirgus daļa pieauga par vairāk nekā 16 procentpunktiem. Fakts, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja pilnībā izmantot tirgus izaugsmes piedāvātās priekšrocības, kopumā negatīvi ietekmēja tās ekonomisko stāvokli. Tas nopietni ietekmēja vairākus kaitējumu raksturojošos faktorus, piemēram, ražošanu, ražošanas jaudas izmantojumu, produktivitāti, pārdošanas apjomus, ieguldījumu politiku un ieguldījumu ienesīgumu. |
| --- | --- |

(93)

Par Kopienas ražošanas nozares izaugsmi liecina tās apjoma rādītāji, piemēram, ražošana, pārdošana, un jo īpaši tās tirgus daļa. Neraugoties uz pārbaudāmajā periodā Kopienas tirgū novēroto straujo patēriņa pieaugumu, izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļas palielinājums bija diezgan mērens. Īpaši laikposmā no 2006. gada līdz IP beigām izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļa palielinājās tikai par 5,8 procentpunktiem. Tajā pašā laikposmā importa par dempinga cenām dēļ tirgus daļa pieauga par vairāk nekā 16 procentpunktiem. Fakts, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja pilnībā izmantot tirgus izaugsmes piedāvātās priekšrocības, kopumā negatīvi ietekmēja tās ekonomisko stāvokli. Tas nopietni ietekmēja vairākus kaitējumu raksturojošos faktorus, piemēram, ražošanu, ražošanas jaudas izmantojumu, produktivitāti, pārdošanas apjomus, ieguldījumu politiku un ieguldījumu ienesīgumu.

5.4.4.   Krājumi

6.   tabula

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi
  (tonnās) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004

2005

2006

2007

IP

Krājumi

(tonnās)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Indekss 2005. g. = 100

76

100

233

378

399

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (94) | Biodīzeļdegvielas krājumi pārbaudāmajā periodā palielinājās aptuveni par 200 %. Šāds krājumu pieaugums bija vērojams visu pārbaudāmo periodu, un tam sekoja izteiktāks Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjomu pieaugums šai pašā periodā. Tomēr, tā kā biodīzeļdegvielu var uzglabāt ne ilgāk par 6 mēnešiem (vidējais glabāšanas laiks ir tikai trīs mēneši), tiek uzskatīts, ka datus par krājumiem tikai daļēji var izmantot Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa novērtēšanai. |
| --- | --- |

(94)

Biodīzeļdegvielas krājumi pārbaudāmajā periodā palielinājās aptuveni par 200 %. Šāds krājumu pieaugums bija vērojams visu pārbaudāmo periodu, un tam sekoja izteiktāks Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjomu pieaugums šai pašā periodā. Tomēr, tā kā biodīzeļdegvielu var uzglabāt ne ilgāk par 6 mēnešiem (vidējais glabāšanas laiks ir tikai trīs mēneši), tiek uzskatīts, ka datus par krājumiem tikai daļēji var izmantot Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa novērtēšanai.

5.4.5.   Rentabilitāte, ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

7.   tabula

| | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Indekss 2005. = 100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Ieguldījumi (tūkstoši EUR) | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Indekss 2005. = 100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Ieguldījumu ienesīgums | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Indekss 2005. = 100 | 81 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Naudas plūsma (tūkstoši EUR) | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Indekss 2005. = 100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004.

2005.

2006.

2007.

IP

Rentabilitāte

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Indekss 2005. = 100

51

100

98

31

31

Ieguldījumi (tūkstoši EUR)

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Indekss 2005. = 100

28

100

335

198

185

Ieguldījumu ienesīgums

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Indekss 2005. = 100

81

100

95

20

20

Naudas plūsma (tūkstoši EUR)

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Indekss 2005. = 100

18

100

163

127

138

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (95) | Izlasē iekļauto Kopienas ražotāju rentabilitāti noteica, izsakot no līdzīgā ražojuma pārdošanas Kopienas tirgū iegūto tīro peļņu pirms nodokļiem procentos no attiecīgā apgrozījuma. Izlasē iekļauto Kopienas ražotāju rentabilitāte pārbaudāmajā periodā samazinājās no 18,3 % 2005. gadā līdz 5,7 % IP. Tādējādi pārbaudāmajā periodā tā samazinājās par 12,6 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(95)

Izlasē iekļauto Kopienas ražotāju rentabilitāti noteica, izsakot no līdzīgā ražojuma pārdošanas Kopienas tirgū iegūto tīro peļņu pirms nodokļiem procentos no attiecīgā apgrozījuma. Izlasē iekļauto Kopienas ražotāju rentabilitāte pārbaudāmajā periodā samazinājās no 18,3 % 2005. gadā līdz 5,7 % IP. Tādējādi pārbaudāmajā periodā tā samazinājās par 12,6 procentpunktiem.

| (96) | Ieguldījumu līmenis, ko biodīzeļdegvielas ražošanā veica izlasē iekļautie Kopienas ražotāji, 2005.–2006. gadā pieauga par 235 %. Šāds palielinājums bija saistīts ar ražošanas jaudas kāpināšanu, cerot uz pieprasījuma pieaugumu Kopienā. Šajā ziņā jānorāda, ka vairumā gadījumu ieguldījumi tiek plānoti vismaz divus gadus, pirms biodīzeļdegvielas ražošanas uzņēmums pilnībā sāk darboties. Šie ražotāji turpināja veikt ieguldījumus arī 2007. gadā un IP, taču daudz mazākos apjomos. Šis laikposms sakrīt ar importa par dempinga cenām parādīšanos Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(96)

Ieguldījumu līmenis, ko biodīzeļdegvielas ražošanā veica izlasē iekļautie Kopienas ražotāji, 2005.–2006. gadā pieauga par 235 %. Šāds palielinājums bija saistīts ar ražošanas jaudas kāpināšanu, cerot uz pieprasījuma pieaugumu Kopienā. Šajā ziņā jānorāda, ka vairumā gadījumu ieguldījumi tiek plānoti vismaz divus gadus, pirms biodīzeļdegvielas ražošanas uzņēmums pilnībā sāk darboties. Šie ražotāji turpināja veikt ieguldījumus arī 2007. gadā un IP, taču daudz mazākos apjomos. Šis laikposms sakrīt ar importa par dempinga cenām parādīšanos Kopienas tirgū.

| (97) | Līdz ar rentabilitātes samazināšanos saruka arī izlasē iekļauto Kopienas ražotāju ieguldījumu ienesīgums, ar ko izsaka darbības rezultātus pirms nodokļu samaksas kā procentuālo daudzumu no tādu aktīvu uzskaites tīrās vidējās sākuma un beigu vērtības, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanā. Faktiskais samazinājums tomēr bija daudz straujāks, jo pārbaudāmajā periodā šis ienesīgums saruka 91 procentpunktu. Tiek uzskatīts, ka ieguldījumu ienesīguma samazināšanās skaidri norāda uz Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(97)

Līdz ar rentabilitātes samazināšanos saruka arī izlasē iekļauto Kopienas ražotāju ieguldījumu ienesīgums, ar ko izsaka darbības rezultātus pirms nodokļu samaksas kā procentuālo daudzumu no tādu aktīvu uzskaites tīrās vidējās sākuma un beigu vērtības, ko izmanto biodīzeļdegvielas ražošanā. Faktiskais samazinājums tomēr bija daudz straujāks, jo pārbaudāmajā periodā šis ienesīgums saruka 91 procentpunktu. Tiek uzskatīts, ka ieguldījumu ienesīguma samazināšanās skaidri norāda uz Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos.

| (98) | Naudas plūsma, kas raksturo nozares spēju pašai finansēt dažādas darbības, pārbaudāmajā periodā palielinājās par 38 %. Neraugoties uz rentabilitātes samazināšanos minētajā laikposmā, šis rādītājs liecina par pozitīvu tendenci, galvenokārt, pateicoties lielākām amortizācijas izmaksām, kas iekļautas naudas plūsmas līmeņa noteikšanai. Vēl viens iemesls tam ir tas, ka peļņas samazinājums absolūtā izteiksmē attiecīgajā periodā nebija tik liels kā apgrozījums samazinājums. Tomēr laikposmā no 2006. gada līdz IP beigām naudas plūsma samazinājās par 15 %, kas norādīja uz samazinājumu pārbaudāmā perioda pēdējā posmā, kad Kopienas tirgū bija imports par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(98)

Naudas plūsma, kas raksturo nozares spēju pašai finansēt dažādas darbības, pārbaudāmajā periodā palielinājās par 38 %. Neraugoties uz rentabilitātes samazināšanos minētajā laikposmā, šis rādītājs liecina par pozitīvu tendenci, galvenokārt, pateicoties lielākām amortizācijas izmaksām, kas iekļautas naudas plūsmas līmeņa noteikšanai. Vēl viens iemesls tam ir tas, ka peļņas samazinājums absolūtā izteiksmē attiecīgajā periodā nebija tik liels kā apgrozījums samazinājums. Tomēr laikposmā no 2006. gada līdz IP beigām naudas plūsma samazinājās par 15 %, kas norādīja uz samazinājumu pārbaudāmā perioda pēdējā posmā, kad Kopienas tirgū bija imports par dempinga cenām.

5.4.6.   Nodarbinātība, produktivitāte un algas

8.   tabula

| | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība – pilna laika ekvivalents (PLE) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Produktivitāte (tonnas/PLE) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Algas EUR/PLE | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004.

2005.

2006.

2007.

IP

Nodarbinātība – pilna laika ekvivalents (PLE)

61

182

278

462

506

Indekss 2005. g. = 100

34

100

153

254

278

Produktivitāte (tonnas/PLE)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Indekss 2005. g. = 100

174

100

98

89

89

Algas EUR/PLE

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Indekss 2005. g. = 100

105

100

91

93

94

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (99) | Atbilstoši ražošanas un pārdošanas apjomu pieaugumam pārbaudāmajā periodā par 178 % palielinājās nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē. Jānorāda, ka biodīzeļdegvielas ražošanas nozare ir kapitālietilpīga nozare, kur ražošanas procesā nav vajadzīgs daudz darbaspēka. |
| --- | --- |

(99)

Atbilstoši ražošanas un pārdošanas apjomu pieaugumam pārbaudāmajā periodā par 178 % palielinājās nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē. Jānorāda, ka biodīzeļdegvielas ražošanas nozare ir kapitālietilpīga nozare, kur ražošanas procesā nav vajadzīgs daudz darbaspēka.

| (100) | Vidējā darba samaksa pārbaudāmajā periodā samazinājās par 6 %. Tas izskaidrojams ar to, ka darba ņēmējiem, kuri ražošanas paplašināšanai pārbaudāmā perioda beigu posmā tika piesaistīti Kopienas ražošanas nozarei, bija zemāka kvalifikācija. |
| --- | --- |

(100)

Vidējā darba samaksa pārbaudāmajā periodā samazinājās par 6 %. Tas izskaidrojams ar to, ka darba ņēmējiem, kuri ražošanas paplašināšanai pārbaudāmā perioda beigu posmā tika piesaistīti Kopienas ražošanas nozarei, bija zemāka kvalifikācija.

| (101) | Produktivitāte laikposmā no 2005. gada līdz IP beigām samazinājās par 11 %. |
| --- | --- |

(101)

Produktivitāte laikposmā no 2005. gada līdz IP beigām samazinājās par 11 %.

5.4.7.   Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga

| (102) | ASV ražotājiem eksportētājiem noteiktā dempinga starpība ir norādīta iepriekš nodaļā par dempingu un ir ievērojami virs de minimis. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomus un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekme jāuzskata par būtisku. |
| --- | --- |

(102)

ASV ražotājiem eksportētājiem noteiktā dempinga starpība ir norādīta iepriekš nodaļā par dempingu un ir ievērojami virs de minimis. Turklāt, ņemot vērā importa par dempinga cenām apjomus un cenas, faktiskās dempinga starpības ietekme jāuzskata par būtisku.

5.4.8.   Izlasē neiekļautie Kopienas ražotāji

| (103) | Izanalizējot datus par Kopienas tirgu, jāsecina, ka izlasē neiekļautie Kopienas ražotāji un 60. apsvērumā minētie Kopienas ražotāji pārbaudāmajā periodā zaudēja ievērojamu tirgus daļu no saražotās biodīzeļdegvielas pārdošanas Kopienas tirgū. Tiek lēsts, ka pārbaudāmajā periodā šo ražotāju tirgus daļa samazinājās par vairāk nekā 20 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(103)

Izanalizējot datus par Kopienas tirgu, jāsecina, ka izlasē neiekļautie Kopienas ražotāji un 60. apsvērumā minētie Kopienas ražotāji pārbaudāmajā periodā zaudēja ievērojamu tirgus daļu no saražotās biodīzeļdegvielas pārdošanas Kopienas tirgū. Tiek lēsts, ka pārbaudāmajā periodā šo ražotāju tirgus daļa samazinājās par vairāk nekā 20 procentpunktiem.

| (104) | Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju daudzi no šiem uzņēmumiem pārtrauca biodīzeļdegvielas ražošanu vai sašaurināja to un nebija spējīgi pienācīgi sadarboties izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(104)

Saskaņā ar sūdzības iesniedzēja sniegto informāciju daudzi no šiem uzņēmumiem pārtrauca biodīzeļdegvielas ražošanu vai sašaurināja to un nebija spējīgi pienācīgi sadarboties izmeklēšanā.

| (105) | Turklāt vairāki uzņēmumi, kas atlases laikā sniedza informāciju, norādīja, ka tiem nācies sašaurināt ražošanu un atlaist darbiniekus lētāka ASV izcelsmes importa dēļ. Līdzīgas piezīmes izteica citi ražotāji, kuri īpaši IP bija bijuši gatavi sākt ražošanu, taču tā bija jāatliek, jo bija vērojams imports par zemām dempinga cenām no ASV. |
| --- | --- |

(105)

Turklāt vairāki uzņēmumi, kas atlases laikā sniedza informāciju, norādīja, ka tiem nācies sašaurināt ražošanu un atlaist darbiniekus lētāka ASV izcelsmes importa dēļ. Līdzīgas piezīmes izteica citi ražotāji, kuri īpaši IP bija bijuši gatavi sākt ražošanu, taču tā bija jāatliek, jo bija vērojams imports par zemām dempinga cenām no ASV.

| (106) | Iepriekš minētie dati, kas saistīti ar izlasē neiekļautajiem ražotājiem, pamato secinājumus par kaitējumu, kas nodarīts izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem. |
| --- | --- |

(106)

Iepriekš minētie dati, kas saistīti ar izlasē neiekļautajiem ražotājiem, pamato secinājumus par kaitējumu, kas nodarīts izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem.

5.5.   Secinājums par kaitējumu

| (107) | Saistībā ar aizvien pieaugošo pieprasījumu izmeklēšanā noskaidrojās, ka, spriežot pēc apjoma rādītājiem, piemēram, pēc ražošanas (+ 150 %), ražošanas jaudas (+ 174 %) un pārdošanas apjoma (+ 143 %), izlasē iekļauto Kopienas ražotāju stāvoklis pārbaudāmajā periodā uzlabojās. Palielinājās arī izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļa no 25,3 % 2005. gadā līdz 29,8 % IP, kas bija mērens pieaugums par 4,5 procentpunktiem. Ņemot vērā aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc biodīzeļdegvielas minētajā periodā Kopienas tirgū, palielinājās arī nodarbinātība un ieguldījumi. Tomēr ražošanas apjoms nepalielinājās tik strauji kā tirgus izaugsme, tāpēc ražošanas jaudas izmantojums pārbaudāmajā periodā samazinājās par 9 % un produktivitāte – par 11 %. |
| --- | --- |

(107)

Saistībā ar aizvien pieaugošo pieprasījumu izmeklēšanā noskaidrojās, ka, spriežot pēc apjoma rādītājiem, piemēram, pēc ražošanas (+ 150 %), ražošanas jaudas (+ 174 %) un pārdošanas apjoma (+ 143 %), izlasē iekļauto Kopienas ražotāju stāvoklis pārbaudāmajā periodā uzlabojās. Palielinājās arī izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļa no 25,3 % 2005. gadā līdz 29,8 % IP, kas bija mērens pieaugums par 4,5 procentpunktiem. Ņemot vērā aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc biodīzeļdegvielas minētajā periodā Kopienas tirgū, palielinājās arī nodarbinātība un ieguldījumi. Tomēr ražošanas apjoms nepalielinājās tik strauji kā tirgus izaugsme, tāpēc ražošanas jaudas izmantojums pārbaudāmajā periodā samazinājās par 9 % un produktivitāte – par 11 %.

| (108) | Galvenie rādītāji, kas raksturoja izlasē iekļauto Kopienas ražotāju finansiālo situāciju, pārbaudāmajā periodā pasliktinājās. Rentabilitāte samazinājās no apmēram 18 % 2005. un 2006. gadā līdz mazāk par 6 % IP. Neraugoties uz uzņēmumu spēju pašiem finansēt savas darbības, īpaši pateicoties naudas plūsmas pieaugumam, ieguldījumu ienesīgums IP strauji samazinājās par 80 %. |
| --- | --- |

(108)

Galvenie rādītāji, kas raksturoja izlasē iekļauto Kopienas ražotāju finansiālo situāciju, pārbaudāmajā periodā pasliktinājās. Rentabilitāte samazinājās no apmēram 18 % 2005. un 2006. gadā līdz mazāk par 6 % IP. Neraugoties uz uzņēmumu spēju pašiem finansēt savas darbības, īpaši pateicoties naudas plūsmas pieaugumam, ieguldījumu ienesīgums IP strauji samazinājās par 80 %.

| (109) | Izmeklēšanā arī atklājās, ka izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem strauji palielinājās izmaksas – laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam par 36 % un laikposmā no 2005. gada līdz IP beigām par 42 %, jo palielinājās izejvielu (galvenokārt rapša sēklu un soja pupu eļļas) cenas, kas veidoja gandrīz 80 % no biodīzeļdegvielas ražošanas kopējām izmaksām. Šo izmaksu pieaugumu nebija iespējams pilnībā attiecināt uz klientiem Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(109)

Izmeklēšanā arī atklājās, ka izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem strauji palielinājās izmaksas – laikposmā no 2005. līdz 2007. gadam par 36 % un laikposmā no 2005. gada līdz IP beigām par 42 %, jo palielinājās izejvielu (galvenokārt rapša sēklu un soja pupu eļļas) cenas, kas veidoja gandrīz 80 % no biodīzeļdegvielas ražošanas kopējām izmaksām. Šo izmaksu pieaugumu nebija iespējams pilnībā attiecināt uz klientiem Kopienas tirgū.

| (110) | Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei kopumā nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(110)

Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei kopumā nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta nozīmē.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Ievads

| (111) | Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai ASV izcelsmes imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tādā apjomā, lai to klasificētu kā būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, izvērtēja arī citus zināmos faktorus. |
| --- | --- |

(111)

Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika pārbaudīts, vai ASV izcelsmes imports par dempinga cenām ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tādā apjomā, lai to klasificētu kā būtisku. Lai uz importu par dempinga cenām neattiecinātu tādu faktoru izraisītu iespējamu kaitējumu, kas nav saistīti ar importu par dempinga cenām, bet kas vienlaikus varēja nodarīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, izvērtēja arī citus zināmos faktorus.

6.2.   Ietekme, ko rada imports par dempinga cenām

| (112) | Izmeklēšanā atklājās, ka pārbaudāmajā periodā ievērojami palielinājās importa apjomi par zemām dempinga cenām no ASV (100 reizes). Tādējādi būtiski pieauga tirgus daļa – no 0,4 % 2005. gadā līdz 17,2 % IP jeb par 16,8 procentpunktiem. Lai demonstrētu, kāda nozīme bija tam, ka Kopienā parādījās imports par dempinga cenām no ASV Kopienā, jānorāda, ka tirgus daļa 15 mēnešu periodā pieauga par 16,8 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(112)

Izmeklēšanā atklājās, ka pārbaudāmajā periodā ievērojami palielinājās importa apjomi par zemām dempinga cenām no ASV (100 reizes). Tādējādi būtiski pieauga tirgus daļa – no 0,4 % 2005. gadā līdz 17,2 % IP jeb par 16,8 procentpunktiem. Lai demonstrētu, kāda nozīme bija tam, ka Kopienā parādījās imports par dempinga cenām no ASV Kopienā, jānorāda, ka tirgus daļa 15 mēnešu periodā pieauga par 16,8 procentpunktiem.

| (113) | Vienlaikus, neraugoties uz ievērojamo patēriņa pieaugumu, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa pārbaudāmajā periodā pamattirgū pieauga tikai par aptuveni 4,5 procentpunktiem. Izmeklēšanā atklājās, ka tas notika vienīgi uz citu Kopienas ražotāju rēķina, kuri pārbaudāmajā periodā pārtrauca ražošanu vai sašaurināja to. |
| --- | --- |

(113)

Vienlaikus, neraugoties uz ievērojamo patēriņa pieaugumu, Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa pārbaudāmajā periodā pamattirgū pieauga tikai par aptuveni 4,5 procentpunktiem. Izmeklēšanā atklājās, ka tas notika vienīgi uz citu Kopienas ražotāju rēķina, kuri pārbaudāmajā periodā pārtrauca ražošanu vai sašaurināja to.

| (114) | Lai gan importa dempinga vidējās cenas no 2005. gada līdz IP beigām pieauga par 7 %, tomēr šai pašā periodā tās bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Tādējādi importa dempinga cenas ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, vidējā cenu samazinājuma starpība IP bija 25 %. |
| --- | --- |

(114)

Lai gan importa dempinga vidējās cenas no 2005. gada līdz IP beigām pieauga par 7 %, tomēr šai pašā periodā tās bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Tādējādi importa dempinga cenas ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas, vidējā cenu samazinājuma starpība IP bija 25 %.

| (115) | Tiek uzskatīts, ka importa par zemām dempinga cenām ilgstošais spiediens uz Kopienas tirgu neļāva Kopienas ražošanas nozarei noteikt savas pārdošanas cenas atbilstīgi tirgus nosacījumiem un izmaksu pieaugumam. IP to izejvielu vidējās cenas, ko Kopienas ražošanas nozare izmantoja biodīzeļdegvielas ražošanai, bija par 25 % augstākas nekā 2006. gadā. Kopienas ražošanas nozare tikai 4 % no šā palielinājuma varēja attiecināt uz saviem klientiem, bet kopumā izmaksas šajā periodā pieauga par 20 %. Jānorāda, ka šajā periodā ievērojami pieauga arī ASV ražotāju izmantotās galvenās izejvielas, proti, sojas pupu eļļas cena. Tomēr, kā norādīts 109. apsvērumā, šis izmaksu palielinājums nebija atspoguļots importa dempinga cenās. |
| --- | --- |

(115)

Tiek uzskatīts, ka importa par zemām dempinga cenām ilgstošais spiediens uz Kopienas tirgu neļāva Kopienas ražošanas nozarei noteikt savas pārdošanas cenas atbilstīgi tirgus nosacījumiem un izmaksu pieaugumam. IP to izejvielu vidējās cenas, ko Kopienas ražošanas nozare izmantoja biodīzeļdegvielas ražošanai, bija par 25 % augstākas nekā 2006. gadā. Kopienas ražošanas nozare tikai 4 % no šā palielinājuma varēja attiecināt uz saviem klientiem, bet kopumā izmaksas šajā periodā pieauga par 20 %. Jānorāda, ka šajā periodā ievērojami pieauga arī ASV ražotāju izmantotās galvenās izejvielas, proti, sojas pupu eļļas cena. Tomēr, kā norādīts 109. apsvērumā, šis izmaksu palielinājums nebija atspoguļots importa dempinga cenās.

| (116) | Lai sīkāk paskaidrotu cēloņsakarību starp importa par zemām dempinga cenām no ASV parādīšanos un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, stāvokli Kopienas tirgū 2005.–2006. gadā, kad nebija importa par dempinga cenām, salīdzināja ar stāvokli tirgū laikposmā no 2006. gada līdz IP beigām, kad tajā parādījās imports par zemām dempinga cenām. |
| --- | --- |

(116)

Lai sīkāk paskaidrotu cēloņsakarību starp importa par zemām dempinga cenām no ASV parādīšanos un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, stāvokli Kopienas tirgū 2005.–2006. gadā, kad nebija importa par dempinga cenām, salīdzināja ar stāvokli tirgū laikposmā no 2006. gada līdz IP beigām, kad tajā parādījās imports par zemām dempinga cenām.

| (117) | 2005.–2006. gadā, kad Kopienas tirgū nebija importa par dempinga cenām, patēriņš pieauga par apmēram 1,8 miljoniem tonnu. Visi Kopienas ražotāji varēja sagatavot uzņēmējdarbības plānu, ņemot vērā tirgus veselīguma un straujas attīstības perspektīvu. Cenas minētajā periodā palielinājās par 19 %, un Kopienas ražošanas nozares peļņa bija 18,3 %. 2007. gadā un IP situācija krasi mainījās. Tirgū sāka parādīties imports par zemām dempinga cenām no ASV. Lai gan tirgus palielinājās par 1,6 miljoniem tonnu, lielākā daļa no šā pieauguma (vairāk nekā 1 miljons tonnu) bija attiecināma uz importu par dempinga cenām no ASV. Šajā pašā periodā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās pavisam nedaudz, biodīzeļdegvielas ražošanas pamatizmaksas pieauga par aptuveni 25 %, bet vidējā pārdošanas cena – tikai par aptuveni 4 %. Ievērojami samazinājās peļņa, kas bija mazāk par 6 % no apgrozījuma, tāpēc tās ekonomiskais un finansiālais stāvoklis IP kopumā pasliktinājās. |
| --- | --- |

(117)

2005.–2006. gadā, kad Kopienas tirgū nebija importa par dempinga cenām, patēriņš pieauga par apmēram 1,8 miljoniem tonnu. Visi Kopienas ražotāji varēja sagatavot uzņēmējdarbības plānu, ņemot vērā tirgus veselīguma un straujas attīstības perspektīvu. Cenas minētajā periodā palielinājās par 19 %, un Kopienas ražošanas nozares peļņa bija 18,3 %. 2007. gadā un IP situācija krasi mainījās. Tirgū sāka parādīties imports par zemām dempinga cenām no ASV. Lai gan tirgus palielinājās par 1,6 miljoniem tonnu, lielākā daļa no šā pieauguma (vairāk nekā 1 miljons tonnu) bija attiecināma uz importu par dempinga cenām no ASV. Šajā pašā periodā Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās pavisam nedaudz, biodīzeļdegvielas ražošanas pamatizmaksas pieauga par aptuveni 25 %, bet vidējā pārdošanas cena – tikai par aptuveni 4 %. Ievērojami samazinājās peļņa, kas bija mazāk par 6 % no apgrozījuma, tāpēc tās ekonomiskais un finansiālais stāvoklis IP kopumā pasliktinājās.

| (118) | Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka importam par zemām dempinga cenām no ASV, kas IP ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas un būtiski palielināju apjomu, bija noteicošā nozīme, nodarot būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, ko īpaši atspoguļo tās finansiālā stāvokļa pasliktināšanās IP. |
| --- | --- |

(118)

Ņemot vērā iepriekš minēto, provizoriski jāsecina, ka importam par zemām dempinga cenām no ASV, kas IP ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas un būtiski palielināju apjomu, bija noteicošā nozīme, nodarot būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, ko īpaši atspoguļo tās finansiālā stāvokļa pasliktināšanās IP.

6.3.   Citu faktoru ietekme

6.3.1.   Imports no citām trešām valstīm

9.   tabula

| Citas trešās valstis | 2004. | 2005. | 2006. | 2007. | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais imports
  (tonnās) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Indekss | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Tirgus daļa | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Indekss 2005. = 100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Avots: sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija. |

Citas trešās valstis

2004.

2005.

2006.

2007.

IP

Kopējais imports

(tonnās)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Indekss

0

100

183

482

493

Tirgus daļa

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Indekss 2005. = 100

0

100

122

244

244

Avots: sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija.

| (119) | Izmeklēšanā nebija iespējams precīzi novērtēt importa apjomus no trešām valstīm 69. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. Tādējādi iepriekš tabulā sniegtie dati ir sagatavoti, balstoties uz sūdzības iesniedzēja aplēsēm. |
| --- | --- |

(119)

Izmeklēšanā nebija iespējams precīzi novērtēt importa apjomus no trešām valstīm 69. apsvērumā izklāstīto iemeslu dēļ. Tādējādi iepriekš tabulā sniegtie dati ir sagatavoti, balstoties uz sūdzības iesniedzēja aplēsēm.

| (120) | Imports no trešām valstīm, uz kuru neattiecās šī izmeklēšana, palielinājās no 30 000 tonnām 2005. gadā līdz 147 812 tonnām IP. Tas šajā periodā bija mērens tirgus daļas pieaugums 1,3 procentpunktu apmērā. Tādēļ provizoriski jāsecina, ka imports no citām trešām valstīm nav būtiski veicinājis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(120)

Imports no trešām valstīm, uz kuru neattiecās šī izmeklēšana, palielinājās no 30 000 tonnām 2005. gadā līdz 147 812 tonnām IP. Tas šajā periodā bija mērens tirgus daļas pieaugums 1,3 procentpunktu apmērā. Tādēļ provizoriski jāsecina, ka imports no citām trešām valstīm nav būtiski veicinājis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei.

6.3.2.   Pieprasījuma attīstība

| (121) | Ievērojot ievērojamo pieprasījuma pieaugumu attiecīgajā un pārbaudāmajā periodā, Kopienas ražošanas nozarei IP nodarīto būtisko kaitējumu nevar attiecināt uz nelielo pieprasījuma samazinājumu (-0,5 %), kas laikposmā no 2007. gada līdz IP beigām bija novērots Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(121)

Ievērojot ievērojamo pieprasījuma pieaugumu attiecīgajā un pārbaudāmajā periodā, Kopienas ražošanas nozarei IP nodarīto būtisko kaitējumu nevar attiecināt uz nelielo pieprasījuma samazinājumu (-0,5 %), kas laikposmā no 2007. gada līdz IP beigām bija novērots Kopienas tirgū.

6.3.3.   Publiskās politikas jomā pieņemtie lēmumi

| (122) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka biodīzeļdegvielas atkārtota aplikšana ar enerģijas nodokli Vācijā (15) ir negatīvi ietekmējusi to Kopienas ražotāju ekonomisko stāvokli, kuri apgādāja šo konkrēto dalībvalsti. |
| --- | --- |

(122)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka biodīzeļdegvielas atkārtota aplikšana ar enerģijas nodokli Vācijā (15) ir negatīvi ietekmējusi to Kopienas ražotāju ekonomisko stāvokli, kuri apgādāja šo konkrēto dalībvalsti.

| (123) | Izmeklēšanā atklājās, ka kopš 1999. gada Vācijā patiešām tīrai biodīzeļdegvielai ir noteikta nodokļa atlaide, kas no 2006. gada 1. augusta tika samazināta. Tomēr 2007. gada 1. janvārī tika ieviesta obligāta maisījumiem paredzēta prasība (16), kas noteica biodīzeļdegvielas kvotu 4,4 % apmērā, ko aprēķināja, balstoties uz visu benzīna un dīzeļdegvielas energoietilpību, kas transporta mērķiem bija laisti Vācijas tirgū. Operatoriem, kuri neievēroja šo kvotu, bija jāmaksā sods EUR 0,60 apmērā par vienu biodīzeļdegvielas litru. Izrādās, šī obligātā maisījumam paredzētā prasība lielā mēra ir kompensējusi iespējamo pārdošanas apjomu zaudējumu un stimulu samazinājumu. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka to izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi, kuri piegādāja biodīzeļdegvielu Vācijas tirgum, laikposmā no 2006. gada līdz IP beigām pieauga par 68 %. |
| --- | --- |

(123)

Izmeklēšanā atklājās, ka kopš 1999. gada Vācijā patiešām tīrai biodīzeļdegvielai ir noteikta nodokļa atlaide, kas no 2006. gada 1. augusta tika samazināta. Tomēr 2007. gada 1. janvārī tika ieviesta obligāta maisījumiem paredzēta prasība (16), kas noteica biodīzeļdegvielas kvotu 4,4 % apmērā, ko aprēķināja, balstoties uz visu benzīna un dīzeļdegvielas energoietilpību, kas transporta mērķiem bija laisti Vācijas tirgū. Operatoriem, kuri neievēroja šo kvotu, bija jāmaksā sods EUR 0,60 apmērā par vienu biodīzeļdegvielas litru. Izrādās, šī obligātā maisījumam paredzētā prasība lielā mēra ir kompensējusi iespējamo pārdošanas apjomu zaudējumu un stimulu samazinājumu. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka to izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi, kuri piegādāja biodīzeļdegvielu Vācijas tirgum, laikposmā no 2006. gada līdz IP beigām pieauga par 68 %.

| (124) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka publisku iestāžu pieņemtie lēmumi Kopienā nevar pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(124)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka publisku iestāžu pieņemtie lēmumi Kopienā nevar pārtraukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

6.3.4.   Kopienas ražotāju neizmantotā ražošanas jauda

| (125) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka daudzi Kopienas uzņēmumi, atsaucoties uz publiskās politikas pasākumiem biodīzeļdegvielas ražošanas veicināšanai, nolēma ieguldīt līdzekļus esošo ražošanas iekārtu paplašināšanā un jaunu iekārtu izveidē. Minētā persona apgalvoja, ka biodīzeļdegvielas ražošanas jauda Kopienā IP bija pat 11,5 miljoni tonnu. Tā arī apgalvoja, ka, tā kā patēriņa attīstība neatbilda prognozēm, ievērojama ražošanas jaudas daļa palika neizmantota un paliktu neizmantota pat tad, ja nebūtu importa no ASV. Tādējādi relatīvās fiksētās izmaksas negatīvi ietekmēja Kopienas ražotāju rentabilitāti, ieguldījumu ienesīgumu un naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(125)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka daudzi Kopienas uzņēmumi, atsaucoties uz publiskās politikas pasākumiem biodīzeļdegvielas ražošanas veicināšanai, nolēma ieguldīt līdzekļus esošo ražošanas iekārtu paplašināšanā un jaunu iekārtu izveidē. Minētā persona apgalvoja, ka biodīzeļdegvielas ražošanas jauda Kopienā IP bija pat 11,5 miljoni tonnu. Tā arī apgalvoja, ka, tā kā patēriņa attīstība neatbilda prognozēm, ievērojama ražošanas jaudas daļa palika neizmantota un paliktu neizmantota pat tad, ja nebūtu importa no ASV. Tādējādi relatīvās fiksētās izmaksas negatīvi ietekmēja Kopienas ražotāju rentabilitāti, ieguldījumu ienesīgumu un naudas plūsmu.

| (126) | Šajā sakarā jānorāda, ka izmeklēšanā tika apskatīta situācija, kādā atradās Kopienas ražotāji. Lai gan Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda palielinājās (+189 %) vairāk nekā pieprasījums (+106 %), jānorāda, ka biodīzeļdegvielas ražošanas galvenie izmaksu faktori ir mainīgās izmaksas. Turklāt, kā norādīts 109. apsvērumā, biodīzeļdegvielas ražošanai nepieciešamo izejvielu izmaksas veidoja 80 % no kopējām izmaksām. Izpētot šo apgalvojumu sīkāk, noskaidrojās, ka fiksēto izmaksu daļa biodīzeļdegvielas ražošanā un pārdošanā bija tikai 6 % no kopējām izmaksām. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares finansiālās situācijas ievērojamu pasliktināšanos nevar izskaidrot ar pastāvīgo izmaksu palielināšanos, ko it kā izraisījusi neizmantotā jauda. |
| --- | --- |

(126)

Šajā sakarā jānorāda, ka izmeklēšanā tika apskatīta situācija, kādā atradās Kopienas ražotāji. Lai gan Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda palielinājās (+189 %) vairāk nekā pieprasījums (+106 %), jānorāda, ka biodīzeļdegvielas ražošanas galvenie izmaksu faktori ir mainīgās izmaksas. Turklāt, kā norādīts 109. apsvērumā, biodīzeļdegvielas ražošanai nepieciešamo izejvielu izmaksas veidoja 80 % no kopējām izmaksām. Izpētot šo apgalvojumu sīkāk, noskaidrojās, ka fiksēto izmaksu daļa biodīzeļdegvielas ražošanā un pārdošanā bija tikai 6 % no kopējām izmaksām. Tādējādi Kopienas ražošanas nozares finansiālās situācijas ievērojamu pasliktināšanos nevar izskaidrot ar pastāvīgo izmaksu palielināšanos, ko it kā izraisījusi neizmantotā jauda.

| (127) | Turklāt jānorāda, ka atbilstoši 4. tabulā sniegtajai informācijai izlasē iekļauto Kopienas ražotāju jaudas izmantojums IP bija 80 %. Tādējādi izlasē iekļauto Kopienas ražotāju jaudas varbūtējais pārpalikums Kopienā neapstiprinājās. |
| --- | --- |

(127)

Turklāt jānorāda, ka atbilstoši 4. tabulā sniegtajai informācijai izlasē iekļauto Kopienas ražotāju jaudas izmantojums IP bija 80 %. Tādējādi izlasē iekļauto Kopienas ražotāju jaudas varbūtējais pārpalikums Kopienā neapstiprinājās.

| (128) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka negatīvā ietekme, ko neizmantotā ražošanas jauda varētu būt radījusi uz Kopienas ražošanas nozari, nebija tik ievērojama, lai tiktu pārtraukta cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(128)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka negatīvā ietekme, ko neizmantotā ražošanas jauda varētu būt radījusi uz Kopienas ražošanas nozari, nebija tik ievērojama, lai tiktu pārtraukta cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

6.3.5.   Pieaugošais pieprasījums pēc izejvielām un pieaugošās cenas

| (129) | Viena interesētā persona apgalvoja, ka pieaugošais pieprasījums pēc rapša sēklām un rapša sēklu eļļas izraisīja izejvielu cenu strauju palielināšanos Kopienā. Fakts, ka Kopienas ražotāji kā galveno izejvielu izmanto rapša sēklu eļļu, izskaidro, kāpēc tie varētu būt cietuši vairāk nekā citi ražotāji, kuri biodīzeļdegvielas ražošanai izmantoja citu augu eļļas, piemēram sojas pupu eļļu vai palmu eļļu. |
| --- | --- |

(129)

Viena interesētā persona apgalvoja, ka pieaugošais pieprasījums pēc rapša sēklām un rapša sēklu eļļas izraisīja izejvielu cenu strauju palielināšanos Kopienā. Fakts, ka Kopienas ražotāji kā galveno izejvielu izmanto rapša sēklu eļļu, izskaidro, kāpēc tie varētu būt cietuši vairāk nekā citi ražotāji, kuri biodīzeļdegvielas ražošanai izmantoja citu augu eļļas, piemēram sojas pupu eļļu vai palmu eļļu.

| (130) | Vispirms jānorāda, ka izmeklēšanā atklājās, ka izlasē iekļautie Kopienas ražotāji biodīzeļdegvielas ražošanai izmantoja ne vien rapša sēklu eļļu, bet arī citu augu eļļas (sojas pupu eļļu, palmu eļļu, saulespuķu eļļu) un dažkārt pat dzīvnieku taukus. |
| --- | --- |

(130)

Vispirms jānorāda, ka izmeklēšanā atklājās, ka izlasē iekļautie Kopienas ražotāji biodīzeļdegvielas ražošanai izmantoja ne vien rapša sēklu eļļu, bet arī citu augu eļļas (sojas pupu eļļu, palmu eļļu, saulespuķu eļļu) un dažkārt pat dzīvnieku taukus.

| (131) | Turklāt iepriekš 109. apsvērumā ir atzīts, ka Kopienas ražošanas nozarē pārbaudāmajā periodā bija vērojama būtiska izejvielu izmaksu palielināšanās. Tomēr šis fakts jāaplūko, ņemot vērā vispārēju lauksaimniecības produktu cenu palielinājumu pasaulē, un šajā ziņā jānorāda, ka sojas pupu eļļas (kā ražotāju galvenās attiecīgajā valstī izmantotās izejvielas) cenas pieaugums šajā periodā bija lielāks. Izejvielu cenu pieaugums attiecīgi skāra visus biodīzeļdegvielas veidus. |
| --- | --- |

(131)

Turklāt iepriekš 109. apsvērumā ir atzīts, ka Kopienas ražošanas nozarē pārbaudāmajā periodā bija vērojama būtiska izejvielu izmaksu palielināšanās. Tomēr šis fakts jāaplūko, ņemot vērā vispārēju lauksaimniecības produktu cenu palielinājumu pasaulē, un šajā ziņā jānorāda, ka sojas pupu eļļas (kā ražotāju galvenās attiecīgajā valstī izmantotās izejvielas) cenas pieaugums šajā periodā bija lielāks. Izejvielu cenu pieaugums attiecīgi skāra visus biodīzeļdegvielas veidus.

| (132) | Domājams, ka tirgū, kuru virza efektīva konkurence, ražotāji spētu segt izmaksu palielinājumu, novirzot to uz tirgu. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka importa par zemām dempinga cenām radītais spiediens uz Kopienas tirgu neļāva Kopienas ražotājiem noteikt savas pārdošanas cenas atbilstīgi tirgus nosacījumiem un izmaksu pieaugumam. Kā minēts iepriekš, cenas pārbaudāmajā periodā ievērojami pieauga arī galvenajai ASV ražotāju izmantotajai izejvielai – sojas pupu eļļai. Tomēr šis izmaksu palielinājums ASV nebija atspoguļots importa dempinga cenās Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(132)

Domājams, ka tirgū, kuru virza efektīva konkurence, ražotāji spētu segt izmaksu palielinājumu, novirzot to uz tirgu. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka importa par zemām dempinga cenām radītais spiediens uz Kopienas tirgu neļāva Kopienas ražotājiem noteikt savas pārdošanas cenas atbilstīgi tirgus nosacījumiem un izmaksu pieaugumam. Kā minēts iepriekš, cenas pārbaudāmajā periodā ievērojami pieauga arī galvenajai ASV ražotāju izmantotajai izejvielai – sojas pupu eļļai. Tomēr šis izmaksu palielinājums ASV nebija atspoguļots importa dempinga cenās Kopienas tirgū.

| (133) | Ņemot vērā šo apstākli, izejvielu cenu pieaugums nevar pārtaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā šo apstākli, izejvielu cenu pieaugums nevar pārtaukt cēloņsakarību starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto būtisko kaitējumu.

6.3.6.   Minerālās dīzeļdegvielas cenu attīstība

| (134) | Viena interesēta persona apgalvoja, ka minerālās dīzeļdegvielas un biodīzeļdegvielas cenu ciešās saistības dēļ biodīzeļdegvielas cenu palielinājums, kas īpaši Vācijā bija straujāks nekā minerālās dīzeļdegvielas cenu pieaugums, ražotājiem, kuri apgādā šīs dalībvalsts tirgu, ir izraisījis pārdošanas apjomu samazināšanos. |
| --- | --- |

(134)

Viena interesēta persona apgalvoja, ka minerālās dīzeļdegvielas un biodīzeļdegvielas cenu ciešās saistības dēļ biodīzeļdegvielas cenu palielinājums, kas īpaši Vācijā bija straujāks nekā minerālās dīzeļdegvielas cenu pieaugums, ražotājiem, kuri apgādā šīs dalībvalsts tirgu, ir izraisījis pārdošanas apjomu samazināšanos.

| (135) | Vispirms jānorāda, ka attiecīgā persona nesniedza nekādu informāciju, lai pamatotu šo apgalvojumu. Turklāt pretēji šīs personas izvirzītajam apgalvojumam izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi un tirgus daļa pārbaudāmajā periodā bija palielinājušies. Turklāt jēlnaftas cenas tiek noteiktas pasaules mērogā, tāpēc attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomiem bija jābūt skartiem tikpat lielā mērā kā Kopienā saražotās biodīzeļdegvielas pārdošanas apjomiem. |
| --- | --- |

(135)

Vispirms jānorāda, ka attiecīgā persona nesniedza nekādu informāciju, lai pamatotu šo apgalvojumu. Turklāt pretēji šīs personas izvirzītajam apgalvojumam izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomi un tirgus daļa pārbaudāmajā periodā bija palielinājušies. Turklāt jēlnaftas cenas tiek noteiktas pasaules mērogā, tāpēc attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomiem bija jābūt skartiem tikpat lielā mērā kā Kopienā saražotās biodīzeļdegvielas pārdošanas apjomiem.

| (136) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(136)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis arguments bija jānoraida.

6.3.7.   Biodīzeļdegvielas ražotņu atrašanās vietas nozīmīgums Kopienā

| (137) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka ikviena biodīzeļdegvielas ražotāja atrašanās vietai ir svarīga nozīme no konkurences viedokļa, un minēja Vāciju kā piemēru, lai pierādītu, ka tad, ja biodīzeļdegvielas ražotnes atrodas reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas, ražotājiem palielinās transportēšanas izmaksas, jo visi lielie klienti, jo īpaši pārstrādes rūpnīcas un to jaukšanas iekārtas, atrodas piekrastē. |
| --- | --- |

(137)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka ikviena biodīzeļdegvielas ražotāja atrašanās vietai ir svarīga nozīme no konkurences viedokļa, un minēja Vāciju kā piemēru, lai pierādītu, ka tad, ja biodīzeļdegvielas ražotnes atrodas reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas, ražotājiem palielinās transportēšanas izmaksas, jo visi lielie klienti, jo īpaši pārstrādes rūpnīcas un to jaukšanas iekārtas, atrodas piekrastē.

| (138) | Izmeklēšanā noskaidrojās, ka tikai neliels skaits Kopienas ražošanas nozares ražotāju atrodas reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas. Turklāt attiecībā uz dažiem no šiem ražotājiem tika konstatēts, ka arī pārstrādes rūpnīcas atradās šādos apgabalos šo ražotāju tuvumā. Attiecībā uz citiem ražotājiem izmeklēšanā noskaidrojās, ka, visus trūkumus biodīzeļdegvielas ražotājiem, kas atrodas reģionos, kuriem ir tikai sauszemes robežas, un tālu no saviem klientiem (maisījumu gatavotāji, pārstrādes rūpnīcas), kompensē nelielais attālums līdz smalcināšanas dzirnavām un/vai izejvielu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(138)

Izmeklēšanā noskaidrojās, ka tikai neliels skaits Kopienas ražošanas nozares ražotāju atrodas reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas. Turklāt attiecībā uz dažiem no šiem ražotājiem tika konstatēts, ka arī pārstrādes rūpnīcas atradās šādos apgabalos šo ražotāju tuvumā. Attiecībā uz citiem ražotājiem izmeklēšanā noskaidrojās, ka, visus trūkumus biodīzeļdegvielas ražotājiem, kas atrodas reģionos, kuriem ir tikai sauszemes robežas, un tālu no saviem klientiem (maisījumu gatavotāji, pārstrādes rūpnīcas), kompensē nelielais attālums līdz smalcināšanas dzirnavām un/vai izejvielu piegādātājiem.

| (139) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojums, ka ražotņu atrašanās reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas, rada būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(139)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojums, ka ražotņu atrašanās reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas, rada būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, tika noraidīts.

6.3.8   Ar ASV eksportētājiem saistītie ražotāji

| (140) | Jānorāda, ka, analizējot 112.–118. apsvērumā minēto ASV importa par dempinga cenām ietekmi, tika ņemta vērā ietekme, ko radīja imports no ASV, ko veica trīs 60. apsvērumā minētie uzņēmumi. Ciktāl tas skar pašu saražotās biodīzeļdegvielas pārdošanu, izmeklēšanā tika aplūkota tikai izlasē iekļauto Kopienas ražotāju cenu politika vai darbība īpaši IP. |
| --- | --- |

(140)

Jānorāda, ka, analizējot 112.–118. apsvērumā minēto ASV importa par dempinga cenām ietekmi, tika ņemta vērā ietekme, ko radīja imports no ASV, ko veica trīs 60. apsvērumā minētie uzņēmumi. Ciktāl tas skar pašu saražotās biodīzeļdegvielas pārdošanu, izmeklēšanā tika aplūkota tikai izlasē iekļauto Kopienas ražotāju cenu politika vai darbība īpaši IP.

6.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (141) | Minētā analīze parādīja, ka ASV izcelsmes importa par zemām dempinga cenām apjoms un tirgus daļa laikposmā no 2005. gada līdz IP beigām būtiski pieauga. Vienlaikus tika konstatēts, ka šis imports IP ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenu. |
| --- | --- |

(141)

Minētā analīze parādīja, ka ASV izcelsmes importa par zemām dempinga cenām apjoms un tirgus daļa laikposmā no 2005. gada līdz IP beigām būtiski pieauga. Vienlaikus tika konstatēts, ka šis imports IP ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenu.

| (142) | Dažādie konstatējumi, kas veikti izmeklēšanā un veiktajā pārbaudē par 2005.–2006. gadu salīdzinājumā ar laikposmu no 2007. līdz IP beigām, liecināja, ka laiks, kad parādījies ASV imports par zemām dempinga cenām un ievērojami pasliktinājies Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis, īpaši IP, sakrīt. |
| --- | --- |

(142)

Dažādie konstatējumi, kas veikti izmeklēšanā un veiktajā pārbaudē par 2005.–2006. gadu salīdzinājumā ar laikposmu no 2007. līdz IP beigām, liecināja, ka laiks, kad parādījies ASV imports par zemām dempinga cenām un ievērojami pasliktinājies Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis, īpaši IP, sakrīt.

| (143) | Balstoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no ASV ir radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(143)

Balstoties uz iepriekš minēto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nodalīta no kaitējumu radošās ietekmes, ko izraisīja imports par dempinga cenām, provizoriski secināja, ka imports par dempinga cenām no ASV ir radījis būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta nozīmē.

7.   KOPIENAS INTERESES

7.1.   Iepriekšēja piezīme

| (144) | Lai gan ir secinājumi par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu noteikšana nav Kopienas interesēs. Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visas dažādās iesaistītās intereses, tostarp Kopienas ražošanas nozares, importētāju, izejvielu piegādātāju un attiecīgā ražojuma lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(144)

Lai gan ir secinājumi par dempingu, kas rada kaitējumu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai pastāv nopietni iemesli, kas liek secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu noteikšana nav Kopienas interesēs. Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visas dažādās iesaistītās intereses, tostarp Kopienas ražošanas nozares, importētāju, izejvielu piegādātāju un attiecīgā ražojuma lietotāju intereses.

7.2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

7.2.1.   Pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas ietekme uz Kopienas ražošanas nozari

| (145) | Kā minēts iepriekš, Kopienas ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums, ko radīja imports par dempinga cenām no ASV. Ja pasākumi netiktu pieņemti, noteikti turpinātos Kopienas ražošanas nozares finansiālās situācijas pasliktināšanās. Kopienas ražošanas nozarē laikposmā no 2005. gada līdz IP beigām nepietiekama cenu pieauguma dēļ rentabilitāte samazinājās par 12,6 procentpunktiem. Ņemot vērā sarūkošo rentabilitāti, ja pasākumi netiks īstenoti, ļoti iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares finansiālā situācija vēl vairāk pasliktināsies. Tas izraisītu ražošanas sašaurināšanos un vairāku ražotņu slēgšanu, kas tādējādi apdraudētu nodarbinātību un ieguldījumus Kopienā. |
| --- | --- |

(145)

Kā minēts iepriekš, Kopienas ražošanas nozarei bija nodarīts būtisks kaitējums, ko radīja imports par dempinga cenām no ASV. Ja pasākumi netiktu pieņemti, noteikti turpinātos Kopienas ražošanas nozares finansiālās situācijas pasliktināšanās. Kopienas ražošanas nozarē laikposmā no 2005. gada līdz IP beigām nepietiekama cenu pieauguma dēļ rentabilitāte samazinājās par 12,6 procentpunktiem. Ņemot vērā sarūkošo rentabilitāti, ja pasākumi netiks īstenoti, ļoti iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares finansiālā situācija vēl vairāk pasliktināsies. Tas izraisītu ražošanas sašaurināšanos un vairāku ražotņu slēgšanu, kas tādējādi apdraudētu nodarbinātību un ieguldījumus Kopienā.

| (146) | Tiek uzskatīts, ka, piemērojot pasākumus, tirgū atjaunosies godīga konkurence. Jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarē vērojamās rentabilitātes samazināšanās pamatā ir tas, ka tai ir grūtības konkurēt ar ASV izcelsmes importu par zemām dempinga cenām. Antidempinga pasākumu piemērošana, iespējams, ļautu Kopienas ražošanas nozarei saglabāt rentabilitāti tādā līmenī, kāds uzskatāms par nepieciešamu šai kapitālietilpīgajai nozarei. |
| --- | --- |

(146)

Tiek uzskatīts, ka, piemērojot pasākumus, tirgū atjaunosies godīga konkurence. Jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozarē vērojamās rentabilitātes samazināšanās pamatā ir tas, ka tai ir grūtības konkurēt ar ASV izcelsmes importu par zemām dempinga cenām. Antidempinga pasākumu piemērošana, iespējams, ļautu Kopienas ražošanas nozarei saglabāt rentabilitāti tādā līmenī, kāds uzskatāms par nepieciešamu šai kapitālietilpīgajai nozarei.

| (147) | Visbeidzot sagaidāms, ka pasākumu ietekmē Kopienas ražošanas nozare varētu atgūties no kaitējumu radošā dempinga, kas tika konstatēts izmeklēšanas laikā. |
| --- | --- |

(147)

Visbeidzot sagaidāms, ka pasākumu ietekmē Kopienas ražošanas nozare varētu atgūties no kaitējumu radošā dempinga, kas tika konstatēts izmeklēšanas laikā.

7.3.   Nesaistītu importētāju un tirgotāju intereses Kopienā

| (148) | Sākot izmeklēšanu, sazinājās ar aptuveni 25 nesaistītiem importētājiem un tirgotājiem Kopienā. Taču šīs personas nekādi nesadarbojās. |
| --- | --- |

(148)

Sākot izmeklēšanu, sazinājās ar aptuveni 25 nesaistītiem importētājiem un tirgotājiem Kopienā. Taču šīs personas nekādi nesadarbojās.

| (149) | Šajos apstākļos nebija iespējams precīzi novērtēt pasākumu varbūtējo ietekmi uz importētājiem. |
| --- | --- |

(149)

Šajos apstākļos nebija iespējams precīzi novērtēt pasākumu varbūtējo ietekmi uz importētājiem.

7.4.   Lietotāju intereses

| (150) | Sākot izmeklēšanu, sazinājās ar visiem zināmajiem lietotājiem, kas bija iesaistīti minerālās dīzeļdegvielas ražošanā un izplatīšanā un kuri bija iesaistīti arī minerālās dīzeļdegvielas obligātajā sajaukšanā ar biodīzeļdegvielu, un viņiem nosūtīja anketas. |
| --- | --- |

(150)

Sākot izmeklēšanu, sazinājās ar visiem zināmajiem lietotājiem, kas bija iesaistīti minerālās dīzeļdegvielas ražošanā un izplatīšanā un kuri bija iesaistīti arī minerālās dīzeļdegvielas obligātajā sajaukšanā ar biodīzeļdegvielu, un viņiem nosūtīja anketas.

| (151) | Sadarbojās tikai viens uzņēmums – lietotājs. Šis lietotājs iesniedza atbildēja uz anketas jautājumiem, norādot, ka tas atbalsta lēto ASV importa plūsmu apturēšanu, jo tās kropļo konkurenci Kopienā un rada kaitējumu uzņēmumiem, kuri ražo un pārdod dīzeļdegvielu, ņemot vērā to, ka atsevišķiem konkurentiem, kuri iegādājas šo lēto degvielu, ir netaisnīgas konkurences priekšrocības, salīdzinot ar uzņēmumiem, kuri to nepērk. Tas arī apgalvoja, ka pasākumi ļautu atjaunot esteru ražošanas rūpnīcu (īpaši Vācijā) darbību un/vai ļautu turpināt esterificēšanas ražotņu izveides projektu īstenošanu Kopienā. Tā kā Eiropā esterus parasti iegūst no rapša sēklām, kas uzskatāma par kvalitatīvāku izejvielu nekā B99 ražošanā izmantotā palmu vai sojas eļļa, līdz ar ražotāju skaita pieaugumu Eiropā uzlabotos ražojumu kvalitāte un samazinātos estera cenas, kas nāktu par labu klientiem. |
| --- | --- |

(151)

Sadarbojās tikai viens uzņēmums – lietotājs. Šis lietotājs iesniedza atbildēja uz anketas jautājumiem, norādot, ka tas atbalsta lēto ASV importa plūsmu apturēšanu, jo tās kropļo konkurenci Kopienā un rada kaitējumu uzņēmumiem, kuri ražo un pārdod dīzeļdegvielu, ņemot vērā to, ka atsevišķiem konkurentiem, kuri iegādājas šo lēto degvielu, ir netaisnīgas konkurences priekšrocības, salīdzinot ar uzņēmumiem, kuri to nepērk. Tas arī apgalvoja, ka pasākumi ļautu atjaunot esteru ražošanas rūpnīcu (īpaši Vācijā) darbību un/vai ļautu turpināt esterificēšanas ražotņu izveides projektu īstenošanu Kopienā. Tā kā Eiropā esterus parasti iegūst no rapša sēklām, kas uzskatāma par kvalitatīvāku izejvielu nekā B99 ražošanā izmantotā palmu vai sojas eļļa, līdz ar ražotāju skaita pieaugumu Eiropā uzlabotos ražojumu kvalitāte un samazinātos estera cenas, kas nāktu par labu klientiem.

| (152) | Viena lietotāju asociācija, kas pārstāvēja ražojuma nosūtītāju intereses vienā dalībvalstī, apgalvoja, ka pasākumu piemērošana nelabvēlīgi ietekmētu tās locekļu darbību. Tā apgalvoja, ka dīzeļdegviela rada 20–25 % izmaksas transporta nozarē un ka, ņemot vērā nozares zemo rentabilitāti (0 %–5 %), dīzeļdegvielas cena ir noteicošais faktors tam, lai tūkstošiem uzņēmumu turpinātu darbību. Tomēr šos apgalvojumus nevarēja pārbaudīt, jo attiecīgās asociācijas locekļi neatbildēja uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(152)

Viena lietotāju asociācija, kas pārstāvēja ražojuma nosūtītāju intereses vienā dalībvalstī, apgalvoja, ka pasākumu piemērošana nelabvēlīgi ietekmētu tās locekļu darbību. Tā apgalvoja, ka dīzeļdegviela rada 20–25 % izmaksas transporta nozarē un ka, ņemot vērā nozares zemo rentabilitāti (0 %–5 %), dīzeļdegvielas cena ir noteicošais faktors tam, lai tūkstošiem uzņēmumu turpinātu darbību. Tomēr šos apgalvojumus nevarēja pārbaudīt, jo attiecīgās asociācijas locekļi neatbildēja uz anketas jautājumiem.

| (153) | Šajos apstākļos provizoriski secināja, ka, pamatojoties uz sniegto informāciju, antidempinga pasākumu ietekme nebūtu viennozīmīga un ka tādējādi nevar izdarīt skaidrus secinājumus par to, vai pasākumu nepieņemšana šajā gadījumā būtu lietotāju interesēs. |
| --- | --- |

(153)

Šajos apstākļos provizoriski secināja, ka, pamatojoties uz sniegto informāciju, antidempinga pasākumu ietekme nebūtu viennozīmīga un ka tādējādi nevar izdarīt skaidrus secinājumus par to, vai pasākumu nepieņemšana šajā gadījumā būtu lietotāju interesēs.

7.5.   Izejvielu piegādātāju intereses

| (154) | Seši piegādātāji atbildēja uz anketas jautājumiem. Četri piegādātāji atbalstīja antidempinga pasākumu piemērošanu, apgalvojot, ka, ja šādi pasākumi netiktu piemēroti, ilgākā laika posmā būtu apdraudēta Kopienas ražošanas nozares pastāvēšana. Ja rastos šāda situācija, tas noteikti negatīvi ietekmētu šo uzņēmumu stāvokli. |
| --- | --- |

(154)

Seši piegādātāji atbildēja uz anketas jautājumiem. Četri piegādātāji atbalstīja antidempinga pasākumu piemērošanu, apgalvojot, ka, ja šādi pasākumi netiktu piemēroti, ilgākā laika posmā būtu apdraudēta Kopienas ražošanas nozares pastāvēšana. Ja rastos šāda situācija, tas noteikti negatīvi ietekmētu šo uzņēmumu stāvokli.

| (155) | Divi citi piegādātāji, kuri bija saistīti ar biodīzeļdegvielas ražotājiem eksportētājiem ASV, apgalvoja, ka varbūtējiem pasākumiem nebūtu būtiskas ietekmes, jo tie mainītu tirdzniecības plūsmas (uz importu no valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas). |
| --- | --- |

(155)

Divi citi piegādātāji, kuri bija saistīti ar biodīzeļdegvielas ražotājiem eksportētājiem ASV, apgalvoja, ka varbūtējiem pasākumiem nebūtu būtiskas ietekmes, jo tie mainītu tirdzniecības plūsmas (uz importu no valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas).

| (156) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, jāsecina, ka pasākumu piemērošana kopumā pozitīvi ietekmētu izejvielu piegādātāju stāvokli. |
| --- | --- |

(156)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, jāsecina, ka pasākumu piemērošana kopumā pozitīvi ietekmētu izejvielu piegādātāju stāvokli.

7.6.   Konkurenci un tirdzniecību kropļojoša ietekme

| (157) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka šī procedūra nav saskanīga ar starptautiskiem un Kopienas politikas lēmumiem par biodīzeļdegvielas ražošanas un pārdošanas veicināšanu, ņemot vērā vides aizsardzību un atkarības samazinājumu no minerāldegvielas. |
| --- | --- |

(157)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka šī procedūra nav saskanīga ar starptautiskiem un Kopienas politikas lēmumiem par biodīzeļdegvielas ražošanas un pārdošanas veicināšanu, ņemot vērā vides aizsardzību un atkarības samazinājumu no minerāldegvielas.

| (158) | Šajā ziņā jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 21. pantu īpaši jāapsver nepieciešamība likvidēt kaitējumu radošā dempinga izkropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci. Tāpēc pārbaudē nevar ņemt vērā vispārīgos apsvērumus par vides aizsardzību un minerālās dīzeļdegvielas piegādi un vienlaikus nevar attaisnot negodīgu tirdzniecības praksi. |
| --- | --- |

(158)

Šajā ziņā jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 21. pantu īpaši jāapsver nepieciešamība likvidēt kaitējumu radošā dempinga izkropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un atjaunot efektīvu konkurenci. Tāpēc pārbaudē nevar ņemt vērā vispārīgos apsvērumus par vides aizsardzību un minerālās dīzeļdegvielas piegādi un vienlaikus nevar attaisnot negodīgu tirdzniecības praksi.

| (159) | Kas attiecas uz Kopienas tirgu, ja antidempinga pasākumi tiktu ieviesti, tad attiecīgie ASV ražotāji eksportētāji, ņemot vērā to stabilo stāvokli tirgū, iespējams, turpinātu pārdot ražojumus arī par cenām, kas nebūtu dempinga cenas. Turklāt ļoti iespējams, ka Kopienas tirgū joprojām būtu ievērojams skaits konkurentu, galvenokārt, Kopienas ražotāji, kuri uz laiku ir pārtraukuši ražošanu, un tādu ražotāju, kuri nav sākuši ražošanas darbības importa par dempinga cenām dēļ. Šajā ziņā jānorāda, ka pārbaudāmā perioda sākumā to Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi, kuri nebija pārstāvēti izmeklēšanā, veidoja vismaz 30 % no Kopienas tirgus, un šīs daļas strauju samazinājumu radīja ASV imports par dempinga cenām. Tāpēc lietotājiem, iespējams, arī turpmāk būs iespēja izvēlēties dažādus biodīzeļdegvielas piegādātājus. Ja pasākumi tomēr netiktu ieviesti, būtu apdraudēta Kopienas ražošanas nozares nākotne. Ja tā izzustu, Kopienas tirgū ievērojami samazinātos konkurence. |
| --- | --- |

(159)

Kas attiecas uz Kopienas tirgu, ja antidempinga pasākumi tiktu ieviesti, tad attiecīgie ASV ražotāji eksportētāji, ņemot vērā to stabilo stāvokli tirgū, iespējams, turpinātu pārdot ražojumus arī par cenām, kas nebūtu dempinga cenas. Turklāt ļoti iespējams, ka Kopienas tirgū joprojām būtu ievērojams skaits konkurentu, galvenokārt, Kopienas ražotāji, kuri uz laiku ir pārtraukuši ražošanu, un tādu ražotāju, kuri nav sākuši ražošanas darbības importa par dempinga cenām dēļ. Šajā ziņā jānorāda, ka pārbaudāmā perioda sākumā to Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi, kuri nebija pārstāvēti izmeklēšanā, veidoja vismaz 30 % no Kopienas tirgus, un šīs daļas strauju samazinājumu radīja ASV imports par dempinga cenām. Tāpēc lietotājiem, iespējams, arī turpmāk būs iespēja izvēlēties dažādus biodīzeļdegvielas piegādātājus. Ja pasākumi tomēr netiktu ieviesti, būtu apdraudēta Kopienas ražošanas nozares nākotne. Ja tā izzustu, Kopienas tirgū ievērojami samazinātos konkurence.

7.7.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (160) | Pret ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importu vērstu pasākumu ieviešana neapšaubāmi būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. Tas ļautu Kopienas ražošanas nozarei augt un atgūties no kaitējuma, ko tai radījis imports par dempinga cenām. Ja tomēr pasākumi netiktu ieviesti, Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija, iespējams, turpinātu pasliktināties un vairāki uzņēmēji pārtrauktu uzņēmējdarbību. Lai gan nebija iespējams izdarīt skaidrus secinājumus par pasākumu ietekmi uz importētājiem un lietotājiem, bija gaidāms, ka pasākumu ieviešana būtu izejvielu piegādātāju interesēs. |
| --- | --- |

(160)

Pret ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importu vērstu pasākumu ieviešana neapšaubāmi būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. Tas ļautu Kopienas ražošanas nozarei augt un atgūties no kaitējuma, ko tai radījis imports par dempinga cenām. Ja tomēr pasākumi netiktu ieviesti, Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā situācija, iespējams, turpinātu pasliktināties un vairāki uzņēmēji pārtrauktu uzņēmējdarbību. Lai gan nebija iespējams izdarīt skaidrus secinājumus par pasākumu ietekmi uz importētājiem un lietotājiem, bija gaidāms, ka pasākumu ieviešana būtu izejvielu piegādātāju interesēs.

| (161) | Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka nav ar Kopienas interesēm saistītu būtisku iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(161)

Ievērojot iepriekš minēto, provizoriski secināja, ka nav ar Kopienas interesēm saistītu būtisku iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu piemērošanas.

8.   PRIEKŠLIKUMS PAR ANTIDEMPINGA PAGAIDU PASĀKUMIEM

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (162) | Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāievieš pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām var radīt Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(162)

Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāievieš pagaidu antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām var radīt Kopienas ražošanas nozarei.

| (163) | Nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību, antidempinga pasākumi jānosaka tādā apmērā, lai novērstu kaitējumu, ko imports par dempinga cenām radījis Kopienas ražošanas nozarei. Aprēķinot maksājuma lielumu, kas nepieciešams, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga ietekmi, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei gūt tādu peļņu pirms nodokļiem, kas būtu sasniedzama normālos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(163)

Nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību, antidempinga pasākumi jānosaka tādā apmērā, lai novērstu kaitējumu, ko imports par dempinga cenām radījis Kopienas ražošanas nozarei. Aprēķinot maksājuma lielumu, kas nepieciešams, lai novērstu kaitējumu radošā dempinga ietekmi, uzskatīja, ka pasākumiem jābūt tādiem, kas ļautu Kopienas ražošanas nozarei gūt tādu peļņu pirms nodokļiem, kas būtu sasniedzama normālos konkurences apstākļos, proti, ja nebūtu importa par dempinga cenām.

| (164) | Tāpēc peļņas normu 15 % apmērā no apgrozījuma varēja uzskatīt par atbilstošu līmeni, kādu Kopienas ražošanas nozare panāktu, ja nebūtu dempinga radītā kaitējuma, aplūkojot Kopienas ražošanas nozares darbību attiecīgā perioda pirmajā posmā (2004., 2005. un 2006. gadā), un par sapratīgu, lai šai jaundibinātajai nozarei ilgtermiņā garantētu ieguldījumu ienesīgumu. |
| --- | --- |

(164)

Tāpēc peļņas normu 15 % apmērā no apgrozījuma varēja uzskatīt par atbilstošu līmeni, kādu Kopienas ražošanas nozare panāktu, ja nebūtu dempinga radītā kaitējuma, aplūkojot Kopienas ražošanas nozares darbību attiecīgā perioda pirmajā posmā (2004., 2005. un 2006. gadā), un par sapratīgu, lai šai jaundibinātajai nozarei ilgtermiņā garantētu ieguldījumu ienesīgumu.

| (165) | Pēc tam noteica vajadzīgo cenu palielinājumu, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar cenu, kas nerada kaitējumu, līdzīgam ražojumam, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cena, kas nerada kaitējumu, ir iegūta, izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdošanas cenas koriģējot ar IP gūto faktisko peļņu/zaudējumiem un pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu. Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(165)

Pēc tam noteica vajadzīgo cenu palielinājumu, vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, salīdzinot ar cenu, kas nerada kaitējumu, līdzīgam ražojumam, kuru Kopienas ražošanas nozare pārdod Kopienas tirgū. Cena, kas nerada kaitējumu, ir iegūta, izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdošanas cenas koriģējot ar IP gūto faktisko peļņu/zaudējumiem un pieskaitot iepriekšminēto peļņas normu. Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības.

8.2.   Pagaidu pasākumi

| (166) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga maksājumi ASV izcelsmes importam jānosaka vismazākās dempinga un kaitējuma starpības apmērā saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu. |
| --- | --- |

(166)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu pagaidu antidempinga maksājumi ASV izcelsmes importam jānosaka vismazākās dempinga un kaitējuma starpības apmērā saskaņā ar mazākā maksājuma noteikumu.

| (167) | Tomēr paralēli notiekošajā AS procedūrā ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam ir piemēroti arī kompensācijas maksājumi. Subsīdijas, kas konstatētās šajā paralēli notiekošajā procedūrā, nav eksporta subsīdijas, tāpēc uzskata, ka tās nav ietekmējušas eksporta cenu un attiecīgo dempinga starpību. Tādējādi, ņemot vērā to, ka abās procedūrās pārbaudīja vienus un tos pašus importa apjomus, antidempinga maksājumus un kompensācijas maksājumus var noteikt tādā apmērā, lai tie abi kopā nepārsniegtu kaitējuma novēršanas līmeni. |
| --- | --- |

(167)

Tomēr paralēli notiekošajā AS procedūrā ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam ir piemēroti arī kompensācijas maksājumi. Subsīdijas, kas konstatētās šajā paralēli notiekošajā procedūrā, nav eksporta subsīdijas, tāpēc uzskata, ka tās nav ietekmējušas eksporta cenu un attiecīgo dempinga starpību. Tādējādi, ņemot vērā to, ka abās procedūrās pārbaudīja vienus un tos pašus importa apjomus, antidempinga maksājumus un kompensācijas maksājumus var noteikt tādā apmērā, lai tie abi kopā nepārsniegtu kaitējuma novēršanas līmeni.

| (168) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga maksājuma likmes noteica, salīdzinot kaitējuma novēršanas līmeni, dempinga starpības un kompensācijas maksājuma likmes. Tādējādi ir ierosināti šādi antidempinga maksājumi.









  Uzņēmums | Kaitējuma pakāpe | Dempinga starpība | Kompensācijas maksājuma likme | Antidempinga maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 3,4 % | 35,1 % | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 10,4 % | 34,5 % | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 73,4 % | 39,0 % | 0,8 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,5 % | 29,1 % | 12,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 57,3 % | 41,0 % | 28,9 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 51,7 % | 37,6 % | 4,1 % |
| Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās | 51,4 % | 33,7 % | 36,0 % | 15,4 % |

(168)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, antidempinga maksājuma likmes noteica, salīdzinot kaitējuma novēršanas līmeni, dempinga starpības un kompensācijas maksājuma likmes. Tādējādi ir ierosināti šādi antidempinga maksājumi.

Uzņēmums

Kaitējuma pakāpe

Dempinga starpība

Kompensācijas maksājuma likme

Antidempinga maksājuma likme

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

3,4 %

35,1 %

3,4 %

Cargill Inc.

58,9 %

10,4 %

34,5 %

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

73,4 %

39,0 %

0,8 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,5 %

29,1 %

12,5 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

57,3 %

41,0 %

28,9 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

51,7 %

37,6 %

4,1 %

Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās

51,4 %

33,7 %

36,0 %

15,4 %

| (169) | Ievērojot to, ka antidempinga maksājums attieksies uz maisījumiem, kuros ir vairāk nekā 20 svara % biodīzeļdegvielas proporcionāli to biodīzeļdegvielas saturam, lai dalībvalstu muitas dienesti efektīvi īstenotu pasākumus, maksājumi jānosaka kā nemainīgas summas, balstoties uz biodīzeļdegvielas saturu. |
| --- | --- |

(169)

Ievērojot to, ka antidempinga maksājums attieksies uz maisījumiem, kuros ir vairāk nekā 20 svara % biodīzeļdegvielas proporcionāli to biodīzeļdegvielas saturam, lai dalībvalstu muitas dienesti efektīvi īstenotu pasākumus, maksājumi jānosaka kā nemainīgas summas, balstoties uz biodīzeļdegvielas saturu.

| (170) | Antidempinga maksājuma likmes, kas šajā regulā norādītas atsevišķiem uzņēmumiem, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi jāpiemēro vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(170)

Antidempinga maksājuma likmes, kas šajā regulā norādītas atsevišķiem uzņēmumiem, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi jāpiemēro vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

9.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (171) | Iepriekš minētie provizoriskie secinājumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tām lūgs rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Provizoriskos secinājumus var atkārtoti apsvērt, pirms tie kļūst par galīgiem secinājumiem, |
| --- | --- |

(171)

Iepriekš minētie provizoriskie secinājumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tām lūgs rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. Piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms galīgā lēmuma pieņemšanas. Provizoriskos secinājumus var atkārtoti apsvērt, pirms tie kļūst par galīgiem secinājumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek piemērots pagaidu antidempinga maksājums tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīna gāzeļļu importam, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā un ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumā, kura sastāvā vairāk nekā 20 % svara ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā, uz ko attiecas KN kods ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC kods 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009920), ex 2710 19 41 (TARIC kods 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC kods 3824909787) un kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs.

2.   Pagaidu antidempinga maksājuma likme, kas jāpiemēro 1. punktā minētajiem ražojumiem, ko saražojuši turpmāk minētie uzņēmumi, ir šāda.

| Uzņēmums | Antidempinga maksājuma likme EUR par neto tonnu | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 23,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 60,5 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 208,2 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 122,9 | Sk. pielikumu |
| Visi pārējie uzņēmumi | 182,4 | A999 |

Uzņēmums

Antidempinga maksājuma likme EUR par neto tonnu

TARIC papildkods

Archer Daniels Midland Company, Decatur

23,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

60,5

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

208,2

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

122,9

Sk. pielikumu

Visi pārējie uzņēmumi

182,4

A999

Antidempinga maksājumu maisījumiem piemēro proporcionāli sintēzes un/vai destilācijas procesā iegūtu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļu svara saturam (biodīzeļdegvielas saturam).

3.   Kopienā laižot brīvā apgrozībā šā panta 1. punktā minēto ražojumu, tam piemēro nodrošinājumu, kas līdzvērtīgs pagaidu maksājuma apmēram.

4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Neskarot 20. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96, ieinteresētās personas 16 dienu laikā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas var pieprasīt to būtisko faktu un apsvērumu izpaušanu, pamatojoties uz kuriem pieņemta šī regula, var rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieteikties, lai Komisija tās mutiski uzklausītu.

2.   Attiecīgās personas atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 21. panta 4. punktam viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt piezīmes par šīs regulas piemērošanu.

3. pants

Šīs regulas 1. pantu piemēro ne ilgāk kā sešus mēnešus.

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 11. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Catherine ASHTON

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV C 147, 13.6.2008., 5. lpp.

2

(3)  OV C 147, 13.6.2008., 10. lpp.

3

(4)  ASV valdība iesniedza pilnu Iekšējo ieņēmumu kodeksu, kas aktualizēts, lai norādītu visus līdz 2006. gada 15. decembrim pieņemtos tiesību aktus nodokļu jomā (2006. gada decembra redakcija), kas attiecas uz pašreizējo IP.

4

(5)  Piemēram: a) Biodīzeļdegvielas apstrādes un izmantošanas rokasgrāmata, ko 2008. gada septembrī izdeva NREL (Nacionālā Atjaunojamās enerģijas laboratorija), b) Biomasas degvielas analīze, ko 2004. gada jūnijā izdeva NREL, c) publiskās ziņas, informācija un specifikācijas, ko attiecībā uz biodīzeļdegvielu izdevusi Amerikas Testēšanas un materiālu biedrība (ASTM), d) publiskās ziņas un informācija, ko attiecībā uz biodīzeļdegvielu izdevusi NBB, e) faktu lapas, ko izdevusi ASV Enerģētikas ministrija saskaņā ar Tīro pilsētu rīcību, utt.

5

NREL

NREL

ASTM

NBB

(6)  Neapstrādātas eļļas, tostarp esteri, kas iegūti no dažādiem lauksaimniecības produktiem, piemēram, kukurūzas, sojas pupām, saulespuķu sēklām, kokvilnas sēklām, rapša, krambes, rapšu sēklām, saflora sēklām, linu sēklām, rīsu klijām, sinepju sēklām vai dzīvnieku taukiem.

6

(7)  Faktiski 99,9 %, jo pietiek pievienot 0,1 % minerālās dīzeļdegvielas, lai varētu izmantot maisījumu gatavotāju nodokļu kredītu ASV.

7

(8)  Pārsvarā maisījumi no B99 līdz B50.

8

(9)  Pārsvarā maisījumi no B2 līdz B20.

9

(10)  Sk. 1992. gada Enerģētikas politikas likumu.

10

(11)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.

11

(12)  OV L 123, 17.5.2003., 42. lpp.

12

(13)  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.

13

(14)  Ņemot vērā šo apstiprinājumu, Eiropas Parlaments un Padome 2008. gada decembrī vienojās par direktīvu par atjaunojamo resursu enerģijas izmantošanas veicināšanu, kurā iekļauts mērķis līdz 2020. gadam sasniegt atjaunojamās enerģijas izmantošanu transportam 10 % apmērā, un paredzams, ka to sasniegs, galvenokārt izmantojot biodegvielu.

14

(15)  “Energiesteuergesetz” stājās spēkā 2006. gada 1. augustā, un ar to piemēroja nodokli 9 eiro centu apmērā par 1 litru B100 degvielas.

15

(16)  “Biokraftstoffquotengesetz” BGBl. 2006, I daļa, Nr. 62, 21.12.2006, 3180. lpp., ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/30/EK un Padomes Direktīvu 2003/96/EK.

16

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie ASV ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Central Iowa Energy, LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels, Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel, LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels, LLC | Tulsa | A940 |
| ED & F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels, Inc. | Madison | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels, LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries, Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents, Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries, Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels, Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy, LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels, LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC | Wilton | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middletown Biofuels, LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County, LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels, Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Peach State Labs, Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston, LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel, LLC | Albert Lea | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels, Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsbourgh | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel, LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy, LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Uzņēmuma nosaukums

Pilsēta

TARIC papildkods

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Central Iowa Energy, LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels, Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel, LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels, LLC

Tulsa

A940

ED & F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels, Inc.

Madison

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels, LLC

Houston

A940

Griffin Industries, Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents, Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries, Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels, Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy, LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels, LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC

Wilton

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middletown Biofuels, LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Nova Biofuels Clinton County, LLC

Clinton

A940

Organic Fuels, Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Peach State Labs, Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston, LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel, LLC

Albert Lea

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels, Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsbourgh

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel, LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy, LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

| 12.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/50

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 194/2009

(2009. gada 11. marts),

ar ko piemēro pagaidu kompensācijas maksājumu Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes biodīzeļdegvielas importam

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 12. pantu,

pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2008. gada 13. jūnijā, publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras (“AS izmeklēšana” jeb “izmeklēšana”) sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2008. gada 13. jūnijā, publicējot paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2), paziņoja par antisubsidēšanas procedūras (“AS izmeklēšana” jeb “izmeklēšana”) sākšanu attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu (“ASV” jeb “attiecīgā valsts”) izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Kopienā.

| (2) | Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Kopienā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“AD procedūra”). |
| --- | --- |

(2)

Tajā pašā dienā Komisija, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (3), paziņoja par antidempinga procedūras sākšanu attiecībā uz ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importu Kopienā un sāka atsevišķu izmeklēšanu (“AD procedūra”).

| (3) | AS izmeklēšana tika sākta pēc tam, kad Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“sūdzības iesniedzējs”) 2008. gada 29. aprīlī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25 % – no Kopienā saražotās biodīzeļdegvielas kopapjoma. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un tās dēļ radīto būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai sāktu AS izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(3)

AS izmeklēšana tika sākta pēc tam, kad Eiropas Biodīzeļdegvielas padome (“sūdzības iesniedzējs”) 2008. gada 29. aprīlī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 25 % – no Kopienā saražotās biodīzeļdegvielas kopapjoma. Sūdzībā bija ietverti pirmšķietami pierādījumi par minētā ražojuma subsidēšanu un tās dēļ radīto būtisko kaitējumu, kas tika atzīti par pietiekamiem, lai sāktu AS izmeklēšanu.

| (4) | Pirms procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 9. punktu Komisija paziņoja ASV valdībai, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidētais ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas imports rada būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. ASV valdība tika uzaicināta apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un abpusēji vienotos par risinājumu. ASV valdība pieņēma piedāvājumu apspriesties, un apspriedes notika 2008. gada 2. jūnijā. Apspriežu laikā neizdevās panākt abpusēju vienošanos par risinājumu. Tomēr tika pienācīgi ņemtas vērā ASV iestāžu atsauksmes, kurās tika uzsvērts, ka attiecībā uz dažām sūdzībā norādītajām valsts programmām ne vienmēr no tajās ietvertās informācijas ir skaidri saprotams, ka radies kompensējams labums ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem un eksportētājiem. Pēc pieejamās informācijas izvērtēšanas tika nolemts izmeklēšanā neietvert šādas štatu shēmas, lai gan tās ir uzskaitītas paziņojumā par procedūras sākšanu: Floridas Atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju dotāciju programma, Teksasas jauno tehnoloģiju pētniecības un attīstības programma, Vašingtonas štata enerģijas brīvības programma (otrā daļa), Alabamas alternatīvās degvielas un pētniecības attīstības fonds, Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas tirdzniecības aprīkojuma nodokļu kredīts un Nebraskas alternatīvās degvielas transportlīdzekļu un atkārtotas uzpildes infrastruktūras aizdevumi. |
| --- | --- |

(4)

Pirms procedūras sākšanas un saskaņā ar pamatregulas 10. panta 9. punktu Komisija paziņoja ASV valdībai, ka ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu sūdzību, kurā apgalvots, ka subsidētais ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas imports rada būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. ASV valdība tika uzaicināta apspriesties, lai noskaidrotu situāciju attiecībā uz sūdzības saturu un abpusēji vienotos par risinājumu. ASV valdība pieņēma piedāvājumu apspriesties, un apspriedes notika 2008. gada 2. jūnijā. Apspriežu laikā neizdevās panākt abpusēju vienošanos par risinājumu. Tomēr tika pienācīgi ņemtas vērā ASV iestāžu atsauksmes, kurās tika uzsvērts, ka attiecībā uz dažām sūdzībā norādītajām valsts programmām ne vienmēr no tajās ietvertās informācijas ir skaidri saprotams, ka radies kompensējams labums ASV biodīzeļdegvielas ražotājiem un eksportētājiem. Pēc pieejamās informācijas izvērtēšanas tika nolemts izmeklēšanā neietvert šādas štatu shēmas, lai gan tās ir uzskaitītas paziņojumā par procedūras sākšanu: Floridas Atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju dotāciju programma, Teksasas jauno tehnoloģiju pētniecības un attīstības programma, Vašingtonas štata enerģijas brīvības programma (otrā daļa), Alabamas alternatīvās degvielas un pētniecības attīstības fonds, Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas tirdzniecības aprīkojuma nodokļu kredīts un Nebraskas alternatīvās degvielas transportlīdzekļu un atkārtotas uzpildes infrastruktūras aizdevumi.

| (5) | Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja zināmos ieinteresētos ASV eksportētājus/ražotājus, importētājus, piegādātājus, lietotājus un asociācijas, zināmās ASV iestādes, Kopienas ražotājus, kas iesnieguši sūdzību, un citus Kopienas ražotājus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa. |
| --- | --- |

(5)

Komisija par procedūras sākšanu oficiāli informēja zināmos ieinteresētos ASV eksportētājus/ražotājus, importētājus, piegādātājus, lietotājus un asociācijas, zināmās ASV iestādes, Kopienas ražotājus, kas iesnieguši sūdzību, un citus Kopienas ražotājus. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstveidā darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to lūdza un pierādīja, ka ir īpaši iemesli, kāpēc tās jāuzklausa.

1.1.   ASV eksportētāju atlase

| (6) | Ņemot vērā acīmredzamo lielo ASV eksportētāju/ražotāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlases veikšana, lai konstatētu subsidēšanu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā acīmredzamo lielo ASV eksportētāju/ražotāju skaitu, paziņojumā par procedūras sākšanu tika paredzēta atlases veikšana, lai konstatētu subsidēšanu saskaņā ar pamatregulas 27. pantu.

| (7) | Lai Komisija varētu izlemt, vai jāveic atlase, un, ja ir, lai varētu izveidot izlasi, ASV eksportētājiem/ražotājiem lūdza informēt par sevi 15 dienu laikā pēc dienas, kad tika sākta izmeklēšana, un sniegt pamatinformāciju par savu eksporta un iekšzemes pārdošanas apjomu, precīzām darbībām attiecībā uz biodīzeļdegvielas ražošanu, jaukšanu un tirdzniecību un norādīt visu to saistīto uzņēmumu nosaukumus un darbības, kuri iesaistīti attiecīgā produkta ražošanā, jaukšanā un pārdošanā laika posmā no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“IP”) kā noteikts arī 17. apsvērumā turpmāk. |
| --- | --- |

(7)

Lai Komisija varētu izlemt, vai jāveic atlase, un, ja ir, lai varētu izveidot izlasi, ASV eksportētājiem/ražotājiem lūdza informēt par sevi 15 dienu laikā pēc dienas, kad tika sākta izmeklēšana, un sniegt pamatinformāciju par savu eksporta un iekšzemes pārdošanas apjomu, precīzām darbībām attiecībā uz biodīzeļdegvielas ražošanu, jaukšanu un tirdzniecību un norādīt visu to saistīto uzņēmumu nosaukumus un darbības, kuri iesaistīti attiecīgā produkta ražošanā, jaukšanā un pārdošanā laika posmā no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“IP”) kā noteikts arī 17. apsvērumā turpmāk.

| (8) | Vairāk nekā 50 uzņēmumi 15 dienu laikā informēja par sevi saistībā ar atlases veikšanu un sniedza vajadzīgo informāciju. Šie uzņēmumi saražoja vairāk nekā 80 % no kopējā biodīzeļdegvielas apjoma, kas no Amerikas Savienotajām Valstīm tika importēts uz Kopienu. |
| --- | --- |

(8)

Vairāk nekā 50 uzņēmumi 15 dienu laikā informēja par sevi saistībā ar atlases veikšanu un sniedza vajadzīgo informāciju. Šie uzņēmumi saražoja vairāk nekā 80 % no kopējā biodīzeļdegvielas apjoma, kas no Amerikas Savienotajām Valstīm tika importēts uz Kopienu.

| (9) | Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu tika izveidota izlase, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Kopienu, kuru noteiktajā laikā bija iespējams pārbaudīt. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu par ierosināti izlasi apspriedās ar uzņēmumiem, kuri lūdza, lai tos iekļauj izlasē, ar Amerikas Savienoto Valstu Biodīzeļdegvielas ražotāju profesionālo apvienību (Nacionālā Biodīzeļdegvielas padome), kā arī ar Amerikas Savienoto Valstu valdību. Pamatojoties uz atsauksmēm, kas saņemtas no ieinteresētajām personām, sākotnēji atlasei tika izvēlēti septiņi uzņēmumi. Tomēr ir provizoriski nolemts, ka viens no uzņēmumiem, kuri sākotnēji bija izvēlēti iekļaušanai izlasē, ir jāizslēdz no izlases, lai nodrošinātu atbilstību izlasei, kas izvēlēta AD procedūrā attiecībā uz biodīzeļdegvielas importu no ASV. Jānorāda, ka minētais uzņēmums bija tikai biodīzeļdegvielas tirgotājs atšķirībā no pārējiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuri bija biodīzeļdegvielas ražotāji. Tomēr šim uzņēmumam tiek noteikta individuāla pārbaude saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu un tiks noteikts individuāls atsevišķs antisubsidēšanas maksājums. Seši izlasē iekļautie uzņēmumi saražoja 50 % no kopējā daudzuma, ko eksportēja no ASV izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz ASV eksporta statistiku, un 73 % no visas biodīzeļdegvielas, ko importēja no uzņēmumiem, kuri informēja par sevi, kā paskaidrots 8. apsvērumā. |
| --- | --- |

(9)

Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 1. punkta b) apakšpunktu tika izveidota izlase, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo attiecīgā ražojuma eksporta apjomu uz Kopienu, kuru noteiktajā laikā bija iespējams pārbaudīt. Saskaņā ar pamatregulas 27. panta 2. punktu par ierosināti izlasi apspriedās ar uzņēmumiem, kuri lūdza, lai tos iekļauj izlasē, ar Amerikas Savienoto Valstu Biodīzeļdegvielas ražotāju profesionālo apvienību (Nacionālā Biodīzeļdegvielas padome), kā arī ar Amerikas Savienoto Valstu valdību. Pamatojoties uz atsauksmēm, kas saņemtas no ieinteresētajām personām, sākotnēji atlasei tika izvēlēti septiņi uzņēmumi. Tomēr ir provizoriski nolemts, ka viens no uzņēmumiem, kuri sākotnēji bija izvēlēti iekļaušanai izlasē, ir jāizslēdz no izlases, lai nodrošinātu atbilstību izlasei, kas izvēlēta AD procedūrā attiecībā uz biodīzeļdegvielas importu no ASV. Jānorāda, ka minētais uzņēmums bija tikai biodīzeļdegvielas tirgotājs atšķirībā no pārējiem izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kuri bija biodīzeļdegvielas ražotāji. Tomēr šim uzņēmumam tiek noteikta individuāla pārbaude saskaņā ar pamatregulas 27. panta 3. punktu un tiks noteikts individuāls atsevišķs antisubsidēšanas maksājums. Seši izlasē iekļautie uzņēmumi saražoja 50 % no kopējā daudzuma, ko eksportēja no ASV izmeklēšanas periodā, pamatojoties uz ASV eksporta statistiku, un 73 % no visas biodīzeļdegvielas, ko importēja no uzņēmumiem, kuri informēja par sevi, kā paskaidrots 8. apsvērumā.

| (10) | Desmit izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās, lūdza aprēķināt individuālās normas, lai piemērotu pamatregulas 27. panta 3. punktu un 15. panta 3. punktu. Attiecīgajiem uzņēmumiem tika nosūtītas anketas. Tikai viens uzņēmums noteiktajā termiņā atbildēja uz anketas jautājumiem. Tomēr šis pieteikums vēlāk tika atsaukts. |
| --- | --- |

(10)

Desmit izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās, lūdza aprēķināt individuālās normas, lai piemērotu pamatregulas 27. panta 3. punktu un 15. panta 3. punktu. Attiecīgajiem uzņēmumiem tika nosūtītas anketas. Tikai viens uzņēmums noteiktajā termiņā atbildēja uz anketas jautājumiem. Tomēr šis pieteikums vēlāk tika atsaukts.

1.2.   Kopienas ražotāju atlase

| (11) | Attiecībā uz Kopienas ražotājiem saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tika izveidota izlase pēc apspriešanās ar sūdzības iesniedzēju, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un tirdzniecības apjomu Kopienā, kā minēts 164. apsvērumā turpmāk. Izlasē arī tika ņemts vērā konkrēts ražotāju ģeogrāfiskais izvietojums Kopienā. Attiecīgi izlasei tika izvēlēti vienpadsmit Kopienas ražotāji. Komisija nosūtīja anketas vienpadsmit izraudzītajiem uzņēmumiem. Tomēr viens ražotājs, ko sākotnēji iekļāva izlasē, bija jāizslēdz no tās, jo tas nebija sniedzis pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Tādējādi noteiktajos termiņos tika saņemtas desmit pilnīgas atbildes no pārējiem uzņēmumiem. Šie desmit atlasei izvēlētie uzņēmumi tika uzskatīti par tādiem, kas vispārīgi raksturo ražotājus Kopienā. |
| --- | --- |

(11)

Attiecībā uz Kopienas ražotājiem saskaņā ar pamatregulas 27. pantu tika izveidota izlase pēc apspriešanās ar sūdzības iesniedzēju, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un tirdzniecības apjomu Kopienā, kā minēts 164. apsvērumā turpmāk. Izlasē arī tika ņemts vērā konkrēts ražotāju ģeogrāfiskais izvietojums Kopienā. Attiecīgi izlasei tika izvēlēti vienpadsmit Kopienas ražotāji. Komisija nosūtīja anketas vienpadsmit izraudzītajiem uzņēmumiem. Tomēr viens ražotājs, ko sākotnēji iekļāva izlasē, bija jāizslēdz no tās, jo tas nebija sniedzis pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Tādējādi noteiktajos termiņos tika saņemtas desmit pilnīgas atbildes no pārējiem uzņēmumiem. Šie desmit atlasei izvēlētie uzņēmumi tika uzskatīti par tādiem, kas vispārīgi raksturo ražotājus Kopienā.

1.3.   Procedūrā iesaistītās personas

| (12) | Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Tādējādi anketas tika nosūtītas ASV iestādēm, 7 uzņēmumiem, kas tika sākotnēji iekļauti ASV uzņēmumu izlasē, 10 uzņēmumiem, kas minēti 10. apsvērumā, 11 izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, 18 lietotājiem, kā arī 90 izejvielu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(12)

Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām iesaistītajām personām un visiem pārējiem uzņēmumiem, kuri pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos. Tādējādi anketas tika nosūtītas ASV iestādēm, 7 uzņēmumiem, kas tika sākotnēji iekļauti ASV uzņēmumu izlasē, 10 uzņēmumiem, kas minēti 10. apsvērumā, 11 izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, 18 lietotājiem, kā arī 90 izejvielu piegādātājiem.

| (13) | Atbildes uz anketas jautājumiem bija saņemtas no ASV iestādēm, septiņiem uzņēmumiem, kas tika sākotnēji iekļauti ASV uzņēmumu izlasē, kā arī no viena uzņēmuma, kas pieprasīja individuālu pārbaudi un kas minēts 10. apsvērumā, desmit atlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, viena lietotāja un sešiem izejvielu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(13)

Atbildes uz anketas jautājumiem bija saņemtas no ASV iestādēm, septiņiem uzņēmumiem, kas tika sākotnēji iekļauti ASV uzņēmumu izlasē, kā arī no viena uzņēmuma, kas pieprasīja individuālu pārbaudi un kas minēts 10. apsvērumā, desmit atlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, viena lietotāja un sešiem izejvielu piegādātājiem.

| (14) | Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Kopienas intereses. |
| --- | --- |

(14)

Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai provizoriski konstatētu subsidēšanu, tās radīto kaitējumu un Kopienas intereses.

| (15) | Pārbaudes apmeklējumus veica šādu Amerikas Savienoto Valstu iestāžu telpās: | Amerikas Savienoto Valstu federālās iestādes:







  — | Finanšu ministrija (DOT), |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Pārbaudes apmeklējumus veica šādu Amerikas Savienoto Valstu iestāžu telpās:

Amerikas Savienoto Valstu federālās iestādes:

—

Finanšu ministrija (DOT),

| — | Lauksaimniecības ministrija (USDA), |
| --- | --- |

—

Lauksaimniecības ministrija (USDA),

| — | Amerikas Savienoto Valstu Tirdzniecības pārstāvniecības birojs. |
| --- | --- |

—

Amerikas Savienoto Valstu Tirdzniecības pārstāvniecības birojs.

| | Štatu iestādes:







  — | Ilinoisas štata iestādes, Springfield, |
| --- | --- | --- |

Štatu iestādes:

—

Ilinoisas štata iestādes, Springfield,

| — | Misūri štata iestādes, Jefferson City, |
| --- | --- |

—

Misūri štata iestādes, Jefferson City,

| — | Ziemeļdakotas štata iestādes, Bismarck, |
| --- | --- |

—

Ziemeļdakotas štata iestādes, Bismarck,

| — | Teksasas Valsts kontroles birojs, Austin, |
| --- | --- |

—

Teksasas Valsts kontroles birojs, Austin,

| — | Teksasas Lauksaimniecības ministrija, Austin, |
| --- | --- |

—

Teksasas Lauksaimniecības ministrija, Austin,

| — | Vašingtonas štata iestādes, Olympia. |
| --- | --- |

—

Vašingtonas štata iestādes, Olympia.

| (16) | Pārbaudes apmeklējumi tika veikti arī šādu uzņēmumu telpās.






  a) | Ražotāji Kopienā:







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Vācija, |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Pārbaudes apmeklējumi tika veikti arī šādu uzņēmumu telpās.

a)

Ražotāji Kopienā:

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Vācija,

| — | Diester koncerns:






  — | Diester Industries SAS, Paris, Francija, |
| --- | --- | --- |

—

Diester koncerns:

—

Diester Industries SAS, Paris, Francija,

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Vācija, |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Vācija,

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Vācija, |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Vācija,

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Austrija, |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Austrija,

| — | Novaol Srl, Milan, Itālija, |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milan, Itālija,

| — | Ecomotion koncerns:






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Vācija, |
| --- | --- | --- |

—

Ecomotion koncerns:

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Vācija,

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Dānija, |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Dānija,

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg and Halle, Vācija, |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg and Halle, Vācija,

| — | Neochim SA, Feluy, Beļģija; |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Beļģija;

| b) | ražotāji eksportētāji ASV:







  — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois, |
| --- | --- | --- |

b)

ražotāji eksportētāji ASV:

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois,

| — | Cargill Inc, Wayzata, Minnesota, |
| --- | --- |

—

Cargill Inc, Wayzata, Minnesota,

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas, |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas,

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington, |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington,

| — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio, |
| --- | --- |

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio,

| — | Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas, |
| --- | --- |

—

Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas,

| — | World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts; |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts;

| c) | saistītie importētāji Kopienā:







  — | Cremer Energy GmbH, Hamburg, Vācija, |
| --- | --- | --- |

c)

saistītie importētāji Kopienā:

—

Cremer Energy GmbH, Hamburg, Vācija,

| — | Cargill NV, Ghent, Beļģija, |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Ghent, Beļģija,

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Nīderlande, |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Nīderlande,

| — | ADM Hamburg AG, Hamburg, Vācija, |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburg, Vācija,

| — | ADM International, Rolle, Šveice. |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Šveice.

1.4.   Izmeklēšanas periods

| (17) | Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanu un kaitējumu aptvēra laika posmu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču izvērtēšana aptvēra laika posmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(17)

Izmeklēšana attiecībā uz subsidēšanu un kaitējumu aptvēra laika posmu no 2007. gada 1. aprīļa līdz 2008. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču izvērtēšana aptvēra laika posmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (18) | Ražojums, kas, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, tiek subsidēts, bija definēts kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (parasti “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā, ko izmanto galvenokārt, bet ne vienīgi kā atjaunojamo degvielu, kuru izcelsme ir ASV (“attiecīgais ražojums”) un ko parasti deklarē ar KN kodu 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(18)

Ražojums, kas, kā norādīts paziņojumā par procedūras sākšanu, tiek subsidēts, bija definēts kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā (parasti “biodīzeļdegviela”), tīrā veidā vai maisījumā, ko izmanto galvenokārt, bet ne vienīgi kā atjaunojamo degvielu, kuru izcelsme ir ASV (“attiecīgais ražojums”) un ko parasti deklarē ar KN kodu 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99.

| (19) | Saskaņā ar ASV Iekšējo ieņēmumu kodeksa (4) (ASV KODEKSS) 26. sadaļas 40.A punkta d) apakšpunktu termins “biodīzeļdegviela” ir definēts kā garo ķēžu taukskābju monoalkilesteri, kas iegūti no augu vai dzīvnieku izcelsmes vielām un atbilst a) reģistrācijas prasībām, kuras piemēro degvielai un degvielas piedevām un kuras Vides aizsardzības aģentūra noteikusi saskaņā ar Tīrā gaisa likuma (42 U.S.C 7545) 211. pantu, un b) Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības D6751 prasībām. |
| --- | --- |

(19)

Saskaņā ar ASV Iekšējo ieņēmumu kodeksa (4) (ASV KODEKSS) 26. sadaļas 40.A punkta d) apakšpunktu termins “biodīzeļdegviela” ir definēts kā garo ķēžu taukskābju monoalkilesteri, kas iegūti no augu vai dzīvnieku izcelsmes vielām un atbilst a) reģistrācijas prasībām, kuras piemēro degvielai un degvielas piedevām un kuras Vides aizsardzības aģentūra noteikusi saskaņā ar Tīrā gaisa likuma (42 U.S.C 7545) 211. pantu, un b) Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības D6751 prasībām.

| (20) | Pamatojoties uz tirgus informāciju un publiski pieejamo informāciju (5), visu veidu biodīzeļdegvielu un tās maisījumus (biodīzeļdegviela, kas sajaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, kā paskaidrots 22. apsvērumā), ko ražo un pārdod ASV, uzskata par biodīzeļdegvielu, un tā ir daļa no tiesību aktu paketes, kas attiecas uz energoefektivitāti, atjaunojamo enerģiju un alternatīvajām degvielām. |
| --- | --- |

(20)

Pamatojoties uz tirgus informāciju un publiski pieejamo informāciju (5), visu veidu biodīzeļdegvielu un tās maisījumus (biodīzeļdegviela, kas sajaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, kā paskaidrots 22. apsvērumā), ko ražo un pārdod ASV, uzskata par biodīzeļdegvielu, un tā ir daļa no tiesību aktu paketes, kas attiecas uz energoefektivitāti, atjaunojamo enerģiju un alternatīvajām degvielām.

| (21) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ASV ražotā biodīzeļdegviela ir galvenokārt “taukskābju metilesteris” (FAME), ko iegūst no dažādām augu eļļām, kuras izmanto kā biodīzeļdegvielas izejvielu (6). Vārda daļa “esteris” attiecas uz augu eļļu transesterifikāciju, proti, eļļas sajaukšanu ar spirtu. Vārda daļa “metil” attiecas uz metanolu – šajā procesā visbiežāk izmantoto spirta veidu, lai gan ražošanas procesā var izmantot arī etanolu, tādējādi iegūstot “taukskābju etilesterus”. Transesterifikācija ir diezgan vienkāršs ķīmisks process, bet tajā jāievēro visaugstākie rūpnieciskie standarti, lai nodrošinātu augstas kvalitātes biodīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

(21)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka ASV ražotā biodīzeļdegviela ir galvenokārt “taukskābju metilesteris” (FAME), ko iegūst no dažādām augu eļļām, kuras izmanto kā biodīzeļdegvielas izejvielu (6). Vārda daļa “esteris” attiecas uz augu eļļu transesterifikāciju, proti, eļļas sajaukšanu ar spirtu. Vārda daļa “metil” attiecas uz metanolu – šajā procesā visbiežāk izmantoto spirta veidu, lai gan ražošanas procesā var izmantot arī etanolu, tādējādi iegūstot “taukskābju etilesterus”. Transesterifikācija ir diezgan vienkāršs ķīmisks process, bet tajā jāievēro visaugstākie rūpnieciskie standarti, lai nodrošinātu augstas kvalitātes biodīzeļdegvielu.

| (22) | Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka ASV ražoto biodīzeļdegvielu ražotāji pārsvarā sajauc ar minerālo dīzeļdegvielu, lai ražotu dažādu veidu maisījumus (šajā tekstā minēti kā biodīzeļdegvielas maisījumi jeb maisījumi), ko pēc tam pārdod tirgū dažādiem klientiem. Tika arī secināts, ka biodīzeļdegvielu tīrā veidā pārdeva neatkarīgiem uzņēmumiem, kas to iepirka vai importēja, lai sajauktu ar minerālo dīzeļdegvielu. Biodīzeļdegvielas sajaukšana ar minerālo dīzeļdegvielu ir diezgan vienkāršs process, ko var veikt, piemēram, tvertnēs ražošanas vietā pirms tās nogādāšanas uz autocisternu vai veicot izsmidzinošo sajaukšanu autocisternā, pievienojot vēlamo procentuālo daļu biodīzeļdegvielas un minerālās dīzeļdegvielas, vai “rindas tipa” sajaukšanu, abus komponentus autocisternā iepildot vienlaicīgi. |
| --- | --- |

(22)

Izmeklēšanā tika apstiprināts, ka ASV ražoto biodīzeļdegvielu ražotāji pārsvarā sajauc ar minerālo dīzeļdegvielu, lai ražotu dažādu veidu maisījumus (šajā tekstā minēti kā biodīzeļdegvielas maisījumi jeb maisījumi), ko pēc tam pārdod tirgū dažādiem klientiem. Tika arī secināts, ka biodīzeļdegvielu tīrā veidā pārdeva neatkarīgiem uzņēmumiem, kas to iepirka vai importēja, lai sajauktu ar minerālo dīzeļdegvielu. Biodīzeļdegvielas sajaukšana ar minerālo dīzeļdegvielu ir diezgan vienkāršs process, ko var veikt, piemēram, tvertnēs ražošanas vietā pirms tās nogādāšanas uz autocisternu vai veicot izsmidzinošo sajaukšanu autocisternā, pievienojot vēlamo procentuālo daļu biodīzeļdegvielas un minerālās dīzeļdegvielas, vai “rindas tipa” sajaukšanu, abus komponentus autocisternā iepildot vienlaicīgi.

| (23) | Lai skaidri identificētu dažādos biodīzeļdegvielas maisījumu veidus, ir izveidota starptautiski atzīta sistēma “B” faktors, kas nosaka precīzu biodīzeļdegvielas daudzumu jebkurā biodīzeļdegvielas maisījumā, piemēram, maisījums, kas satur x % biodīzeļdegvielas, tiek marķēts kā Bx, savukārt tīra biodīzeļdegviela tiek apzīmēta ar B100, kas nozīmē, ka tā ir 100 % biodīzeļdegviela. Tika novērots, ka ASV bieži jauc un tirgū pārdod 99 % (7) biodīzeļdegvielas un 1 % minerālās dīzeļdegvielas (B99) maisījumu. Atšķirībā no minerālās dīzeļdegvielas tīra biodīzeļdegviela ir jāizlieto diezgan ātri, un to nevar uzglabāt ilgāk par trīs līdz četriem mēnešiem, pretējā gadījumā tā oksidējas un kļūst nepiemērota patēriņam. Sajaucot biodīzeļdegvielu ar minerālo dīzeļdegvielu, degvielu iespējams uzglabāt ilgāk. B99 dīzeļdegviela, kurā ir 1 % minerālās dīzeļdegvielas, ir pietiekami toksiska, lai aizkavētu biodīzeļdegvielas bojāšanos. |
| --- | --- |

(23)

Lai skaidri identificētu dažādos biodīzeļdegvielas maisījumu veidus, ir izveidota starptautiski atzīta sistēma “B” faktors, kas nosaka precīzu biodīzeļdegvielas daudzumu jebkurā biodīzeļdegvielas maisījumā, piemēram, maisījums, kas satur x % biodīzeļdegvielas, tiek marķēts kā Bx, savukārt tīra biodīzeļdegviela tiek apzīmēta ar B100, kas nozīmē, ka tā ir 100 % biodīzeļdegviela. Tika novērots, ka ASV bieži jauc un tirgū pārdod 99 % (7) biodīzeļdegvielas un 1 % minerālās dīzeļdegvielas (B99) maisījumu. Atšķirībā no minerālās dīzeļdegvielas tīra biodīzeļdegviela ir jāizlieto diezgan ātri, un to nevar uzglabāt ilgāk par trīs līdz četriem mēnešiem, pretējā gadījumā tā oksidējas un kļūst nepiemērota patēriņam. Sajaucot biodīzeļdegvielu ar minerālo dīzeļdegvielu, degvielu iespējams uzglabāt ilgāk. B99 dīzeļdegviela, kurā ir 1 % minerālās dīzeļdegvielas, ir pietiekami toksiska, lai aizkavētu biodīzeļdegvielas bojāšanos.

| (24) | Izmeklēšanā tika pierādīts, ka, lai gan biodīzeļdegvielas maisījumi un maisījumi ar augstu biodīzeļdegvielas saturu (8) pārsvarā ir paredzēti pārdošanai ASV tirgū turpmākai jaukšanai, biodīzeļdegvielas maisījumus ar zemāku biodīzeļdegvielas saturu (9) parasti ražo, lai tos pārdotu patēriņam ASV tirgū. Tādējādi ir atšķirība starp maisījumu ar augstu biodīzeļdegvielas saturu tirgu un maisījumu ar zemu biodīzeļdegvielas saturu tirgu ASV. |
| --- | --- |

(24)

Izmeklēšanā tika pierādīts, ka, lai gan biodīzeļdegvielas maisījumi un maisījumi ar augstu biodīzeļdegvielas saturu (8) pārsvarā ir paredzēti pārdošanai ASV tirgū turpmākai jaukšanai, biodīzeļdegvielas maisījumus ar zemāku biodīzeļdegvielas saturu (9) parasti ražo, lai tos pārdotu patēriņam ASV tirgū. Tādējādi ir atšķirība starp maisījumu ar augstu biodīzeļdegvielas saturu tirgu un maisījumu ar zemu biodīzeļdegvielas saturu tirgu ASV.

| (25) | Sūdzībā bija pirmšķietami pierādījumi tam, ka biodīzeļdegviela un atsevišķi maisījumi, ko ražo un pārdod ASV un eksportē uz Kopienu, ietekmē to Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju ekonomisko stāvokli, kuri bija iesnieguši sūdzību. Saskaņā ar attiecīgo ASV ražotāju un vietējā tirgus pazīmēm bija paredzēts, ka “attiecīgā ražojuma” definīcija attieksies uz biodīzeļdegvielu arī tad, ja tā būs izmantota attiecīgajos biodīzeļdegvielas maisījumos. “Attiecīgā ražojuma” definīcija, kas minēta paziņojumā par procedūras sākšanu un 18. apsvērumā iepriekš, ir jāprecizē, lai noteiktu, uz kuriem ražojumiem bija paredzēts attiecināt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(25)

Sūdzībā bija pirmšķietami pierādījumi tam, ka biodīzeļdegviela un atsevišķi maisījumi, ko ražo un pārdod ASV un eksportē uz Kopienu, ietekmē to Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāju ekonomisko stāvokli, kuri bija iesnieguši sūdzību. Saskaņā ar attiecīgo ASV ražotāju un vietējā tirgus pazīmēm bija paredzēts, ka “attiecīgā ražojuma” definīcija attieksies uz biodīzeļdegvielu arī tad, ja tā būs izmantota attiecīgajos biodīzeļdegvielas maisījumos. “Attiecīgā ražojuma” definīcija, kas minēta paziņojumā par procedūras sākšanu un 18. apsvērumā iepriekš, ir jāprecizē, lai noteiktu, uz kuriem ražojumiem bija paredzēts attiecināt izmeklēšanu.

| (26) | Izmeklēšanā tika konstatēts, ka lielākā daļa biodīzeļdegvielas maisījumu, ko pārdod tiešam patēriņam ASV, ir B20, t. i., maisījumi, kuros ir 20 % biodīzeļdegvielas, kā paskaidrots 22. apsvērumā, ko var izmantot, lai nodrošinātu atbilstību 1992. gada Enerģētikas politikas likumam (EP likums) (10), B6, B5 un B2. Publiski pieejamā informācija liecina, ka ar šiem maisījumiem var darbināt jebkuru dīzeļdzinēju, neveicot būtiskus pārveidojumus un saglabājot garantiju, ko sniedz automobiļu ražotāji. Ja to izmanto maisījumos ar zemu biodīzeļdegvielas saturu (2 %–20 % biodīzeļdegvielas), maisījuma darbības rādītāji ir līdzīgi minerālās dīzeļdegvielas darbības rādītājiem. Ja dzinējam izmanto biodīzeļdegvielu, kuras apzīmējums ir augstāks par B20, lietotājs var izjust noteiktu jaudas, griezes momenta un degvielas ietaupījuma samazinājumu, un dzinējam nodarītu bojājumu gadījumā automobiļu ražotāju garantija parasti nebūs spēkā. |
| --- | --- |

(26)

Izmeklēšanā tika konstatēts, ka lielākā daļa biodīzeļdegvielas maisījumu, ko pārdod tiešam patēriņam ASV, ir B20, t. i., maisījumi, kuros ir 20 % biodīzeļdegvielas, kā paskaidrots 22. apsvērumā, ko var izmantot, lai nodrošinātu atbilstību 1992. gada Enerģētikas politikas likumam (EP likums) (10), B6, B5 un B2. Publiski pieejamā informācija liecina, ka ar šiem maisījumiem var darbināt jebkuru dīzeļdzinēju, neveicot būtiskus pārveidojumus un saglabājot garantiju, ko sniedz automobiļu ražotāji. Ja to izmanto maisījumos ar zemu biodīzeļdegvielas saturu (2 %–20 % biodīzeļdegvielas), maisījuma darbības rādītāji ir līdzīgi minerālās dīzeļdegvielas darbības rādītājiem. Ja dzinējam izmanto biodīzeļdegvielu, kuras apzīmējums ir augstāks par B20, lietotājs var izjust noteiktu jaudas, griezes momenta un degvielas ietaupījuma samazinājumu, un dzinējam nodarītu bojājumu gadījumā automobiļu ražotāju garantija parasti nebūs spēkā.

| (27) | Izmeklēšanā ir konstatēts, ka tīru biodīzeļdegvielu un maisījumus ar augstu biodīzeļdegvielas saturu parasti neizmanto tiešam patēriņam ASV. Tīra biodīzeļdegviela parasti paredzēta jaukšanai, pirms to pārdod tirgū. Šos maisījumus galu galā izmanto transporta nozarē kā degvielu autotransporta līdzekļu, piemēram, automobiļu, kravas automobiļu, autobusu un arī vilcienu, dīzeļdzinējos. Biodīzeļdegvielu var izmantot arī kā kurināmo mājsaimniecību, komerciālajos vai rūpnieciskajos apkures katlos un kā kurināmo elektrības ģeneratoriem. Pašlaik tiek veikti testi, lai noteiktu, vai ir iespējams biodīzeļdegvielas maisījumus izmantot gaisa kuģiem. |
| --- | --- |

(27)

Izmeklēšanā ir konstatēts, ka tīru biodīzeļdegvielu un maisījumus ar augstu biodīzeļdegvielas saturu parasti neizmanto tiešam patēriņam ASV. Tīra biodīzeļdegviela parasti paredzēta jaukšanai, pirms to pārdod tirgū. Šos maisījumus galu galā izmanto transporta nozarē kā degvielu autotransporta līdzekļu, piemēram, automobiļu, kravas automobiļu, autobusu un arī vilcienu, dīzeļdzinējos. Biodīzeļdegvielu var izmantot arī kā kurināmo mājsaimniecību, komerciālajos vai rūpnieciskajos apkures katlos un kā kurināmo elektrības ģeneratoriem. Pašlaik tiek veikti testi, lai noteiktu, vai ir iespējams biodīzeļdegvielas maisījumus izmantot gaisa kuģiem.

| (28) | Tādējādi attiecīgais ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir jādefinē kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļa, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā un ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumos, kuru apzīmējums ir augstāks par B20. Citiem vārdiem sakot, attiecīgais ražojums ietver tīru biodīzeļdegvielu (B100), kuras izcelsme ir ASV, un visus maisījumus, kuru apzīmējums ir augstāks par B20, proti, maisījumus, kuru sastāvā ir vairāk nekā 20 % biodīzeļdegvielas, kuras izcelsme ir ASV (“attiecīgais ražojums”). Šo slieksni uzskata par atbilstošu, lai varētu skaidri nošķirt dažādos maisījumu veidus, kas pieejami ASV tirgū. |
| --- | --- |

(28)

Tādējādi attiecīgais ražojums, uz kuru attiecas izmeklēšana, ir jādefinē kā nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļa, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā un ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumos, kuru apzīmējums ir augstāks par B20. Citiem vārdiem sakot, attiecīgais ražojums ietver tīru biodīzeļdegvielu (B100), kuras izcelsme ir ASV, un visus maisījumus, kuru apzīmējums ir augstāks par B20, proti, maisījumus, kuru sastāvā ir vairāk nekā 20 % biodīzeļdegvielas, kuras izcelsme ir ASV (“attiecīgais ražojums”). Šo slieksni uzskata par atbilstošu, lai varētu skaidri nošķirt dažādos maisījumu veidus, kas pieejami ASV tirgū.

| (29) | Ir konstatēts, ka visiem biodīzeļdegvielas veidiem un maisījumos esošajai biodīzeļdegvielai, uz ko attiecas šī izmeklēšana, neatkarīgi no iespējamām ražošanai izmantoto izejvielu atšķirībām vai ražošanas procesu atšķirībām, ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Šīs iespējamās attiecīgā ražojuma atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver. |
| --- | --- |

(29)

Ir konstatēts, ka visiem biodīzeļdegvielas veidiem un maisījumos esošajai biodīzeļdegvielai, uz ko attiecas šī izmeklēšana, neatkarīgi no iespējamām ražošanai izmantoto izejvielu atšķirībām vai ražošanas procesu atšķirībām, ir tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības, un tos izmanto vieniem un tiem pašiem mērķiem. Šīs iespējamās attiecīgā ražojuma atšķirības nemaina tā pamatdefinīciju, īpašības vai to, kā dažādas personas to uztver.

| (30) | Attiecīgais ražojums tiek apzīmēts ar KN kodu 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(30)

Attiecīgais ražojums tiek apzīmēts ar KN kodu 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (31) | Tika konstatēts, ka ražojumiem, kurus ražo un pārdod ASV vietējā tirgū un uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi kā tiem, kurus eksportē no šīs valsts uz Kopienas tirgu. Līdzīgi arī Kopienas ražošanas nozares izgatavotajiem ražojumiem, kurus pārdod Kopienas tirgū, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi kā tiem, kurus eksportē no attiecīgās valsts uz Kopienu. |
| --- | --- |

(31)

Tika konstatēts, ka ražojumiem, kurus ražo un pārdod ASV vietējā tirgū un uz kuriem attiecas šī izmeklēšana, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi kā tiem, kurus eksportē no šīs valsts uz Kopienas tirgu. Līdzīgi arī Kopienas ražošanas nozares izgatavotajiem ražojumiem, kurus pārdod Kopienas tirgū, ir līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un izmantošanas veidi kā tiem, kurus eksportē no attiecīgās valsts uz Kopienu.

| (32) | Ir apgalvots, ka atsevišķi lietotāji, jo īpaši Vācijā, tieši izmanto tīru biodīzeļdegvielu (B100) kā lētāku alternatīvu minerālās dīzeļdegvielas izmantošanai vai parastajiem maisījumiem, ko izmanto tiešam patēriņam Kopienas tirgū. Izvērtējot šo apgalvojumu, tika secināts, ka lielākā daļa dīzeļdegvielas, ko Kopienas ražotāji pārdod Kopienas tirgū, ir paredzēta galvenokārt uzņēmumiem, kas to jauc ar minerālo dīzeļdegvielu. Tas, ka atsevišķi transportlīdzekļu īpašnieki atsāk izmantot B100, drīzāk ir izņēmums Kopienas līmenī. Biodīzeļdegviela drīzāk ir nevis minerālās dīzeļdegvielas aizstājējs, bet gan to papildinošs ražojums Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(32)

Ir apgalvots, ka atsevišķi lietotāji, jo īpaši Vācijā, tieši izmanto tīru biodīzeļdegvielu (B100) kā lētāku alternatīvu minerālās dīzeļdegvielas izmantošanai vai parastajiem maisījumiem, ko izmanto tiešam patēriņam Kopienas tirgū. Izvērtējot šo apgalvojumu, tika secināts, ka lielākā daļa dīzeļdegvielas, ko Kopienas ražotāji pārdod Kopienas tirgū, ir paredzēta galvenokārt uzņēmumiem, kas to jauc ar minerālo dīzeļdegvielu. Tas, ka atsevišķi transportlīdzekļu īpašnieki atsāk izmantot B100, drīzāk ir izņēmums Kopienas līmenī. Biodīzeļdegviela drīzāk ir nevis minerālās dīzeļdegvielas aizstājējs, bet gan to papildinošs ražojums Kopienas tirgū.

| (33) | Tas nemaina faktu, ka dažādie attiecīgā ražojuma veidi, ko ražo ASV un eksportē uz Kopienu, ir savstarpēji aizstājami ar tiem, kurus Kopienā ražo un pārdod Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāji. Nav būtiskas atšķirības starp izmantošanas veidiem un to, kā šo degvielu uztver uzņēmēji un lietotāji tirgū, lai būtu pamatoti mainīt “līdzīgā ražojuma” definīciju. |
| --- | --- |

(33)

Tas nemaina faktu, ka dažādie attiecīgā ražojuma veidi, ko ražo ASV un eksportē uz Kopienu, ir savstarpēji aizstājami ar tiem, kurus Kopienā ražo un pārdod Kopienas biodīzeļdegvielas ražotāji. Nav būtiskas atšķirības starp izmantošanas veidiem un to, kā šo degvielu uztver uzņēmēji un lietotāji tirgū, lai būtu pamatoti mainīt “līdzīgā ražojuma” definīciju.

| (34) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgajam ražojumam, īpaši tīrai biodīzeļdegvielai, ir citādas fiziskās un ķīmiskās īpašības nekā Kopienā ražotajai biodīzeļdegvielai. Biodīzeļdegvielas ražošanai Kopienā pārsvarā izmanto rapšu eļļu, savukārt ASV ražotāji izmanto tikai sojas eļļu. Tāpēc abi šie ražojuma veidi neesot savstarpēji aizstājami un tieši nekonkurē viens ar otru Kopienas tirgū. Ieinteresētā persona īpaši norādīja, ka atšķiras plastiskās deformācijas īpašības un joda vērtības. |
| --- | --- |

(34)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka attiecīgajam ražojumam, īpaši tīrai biodīzeļdegvielai, ir citādas fiziskās un ķīmiskās īpašības nekā Kopienā ražotajai biodīzeļdegvielai. Biodīzeļdegvielas ražošanai Kopienā pārsvarā izmanto rapšu eļļu, savukārt ASV ražotāji izmanto tikai sojas eļļu. Tāpēc abi šie ražojuma veidi neesot savstarpēji aizstājami un tieši nekonkurē viens ar otru Kopienas tirgū. Ieinteresētā persona īpaši norādīja, ka atšķiras plastiskās deformācijas īpašības un joda vērtības.

| (35) | Komisija pārbaudīja šo apgalvojumu un konstatēja, ka:






  a) | attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam Kopienas ražojumam ir ļoti līdzīgas pamatīpašības, un tos pārdod, izmantojot līdzīgus vai identiskus pārdošanas kanālus, proti, Kopienas tirgū tos pārdod līdzīgiem pircējiem; |
| --- | --- | --- |

(35)

Komisija pārbaudīja šo apgalvojumu un konstatēja, ka:

a)

attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam Kopienas ražojumam ir ļoti līdzīgas pamatīpašības, un tos pārdod, izmantojot līdzīgus vai identiskus pārdošanas kanālus, proti, Kopienas tirgū tos pārdod līdzīgiem pircējiem;

| b) | gan attiecīgajam ražojumam, gan līdzīgajam Kopienas ražojumam ir vienāds vai ļoti līdzīgs galapatēriņš (sk. 27. apsvērumu); |
| --- | --- |

b)

gan attiecīgajam ražojumam, gan līdzīgajam Kopienas ražojumam ir vienāds vai ļoti līdzīgs galapatēriņš (sk. 27. apsvērumu);

| c) | attiecībā uz plastiskās deformācijas īpašībām ir jāprecizē, ka tas attiecas uz zemāko filtrējamības temperatūru (CFPP), kas ir temperatūra, kurā degvielas filtrs aizsērē, jo degvielas komponenti sākuši kristalizēties vai kļuvuši želejveidīgi. Izmeklēšanā tika atklāts, ka līdzīgā Kopienas ražojuma CFPP ir zemāks nekā no ASV eksportētās biodīzeļdegvielas CFPP. Tomēr tā ir nenozīmīga atšķirība, ko viegli var kompensēt, vai nu jaucot dažādus biodīzeļdegvielas veidus, vai izmantojot piedevas tīrai biodīzeļdegvielai, jo īpaši ziemā. CFPP atšķirībai praktiski nav nozīmes attiecībā uz lielāko daļu maisījumu, kas tiek pārdoti Kopienas tirgū; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz plastiskās deformācijas īpašībām ir jāprecizē, ka tas attiecas uz zemāko filtrējamības temperatūru (CFPP), kas ir temperatūra, kurā degvielas filtrs aizsērē, jo degvielas komponenti sākuši kristalizēties vai kļuvuši želejveidīgi. Izmeklēšanā tika atklāts, ka līdzīgā Kopienas ražojuma CFPP ir zemāks nekā no ASV eksportētās biodīzeļdegvielas CFPP. Tomēr tā ir nenozīmīga atšķirība, ko viegli var kompensēt, vai nu jaucot dažādus biodīzeļdegvielas veidus, vai izmantojot piedevas tīrai biodīzeļdegvielai, jo īpaši ziemā. CFPP atšķirībai praktiski nav nozīmes attiecībā uz lielāko daļu maisījumu, kas tiek pārdoti Kopienas tirgū;

| d) | attiecībā uz joda vērtību jeb vērtību, kas nosaka degvielas noturību pret oksidāciju, tika konstatēts, ka šīs vērtības rapšu eļļai un sojas eļļai zināmā mērā atbilst – tās ir no 94 līdz 120 rapšu eļļai un no 117 līdz 143 sojas eļļai. Lai gan galvenā Kopienā izmantotā izejviela ir rapšu eļļa, ir jāņem vērā, ka biodīzeļdegvielas ražošanā gan Kopienas, gan ASV ražotāji izmanto plašu izejvielu klāstu. Bieži vien tiek jaukti dažādi biodīzeļdegvielas veidi, lai iegūtu viendabīgāku ražojumu. |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz joda vērtību jeb vērtību, kas nosaka degvielas noturību pret oksidāciju, tika konstatēts, ka šīs vērtības rapšu eļļai un sojas eļļai zināmā mērā atbilst – tās ir no 94 līdz 120 rapšu eļļai un no 117 līdz 143 sojas eļļai. Lai gan galvenā Kopienā izmantotā izejviela ir rapšu eļļa, ir jāņem vērā, ka biodīzeļdegvielas ražošanā gan Kopienas, gan ASV ražotāji izmanto plašu izejvielu klāstu. Bieži vien tiek jaukti dažādi biodīzeļdegvielas veidi, lai iegūtu viendabīgāku ražojumu.

| (36) | Ņemot vērā, ka “līdzība” nenozīmē to, ka ražojumiem jābūt identiskiem visos aspektos saskaņā ar pamatregulas 1. panta 5. punktu, pietiek ar jebkurām nelielām dažādo ražojumu veidu izmaiņām, lai mainītu vispārējo secinājumu par līdzību starp attiecīgo ražojumu un līdzīgajiem Kopienas ražojumiem. |
| --- | --- |

(36)

Ņemot vērā, ka “līdzība” nenozīmē to, ka ražojumiem jābūt identiskiem visos aspektos saskaņā ar pamatregulas 1. panta 5. punktu, pietiek ar jebkurām nelielām dažādo ražojumu veidu izmaiņām, lai mainītu vispārējo secinājumu par līdzību starp attiecīgo ražojumu un līdzīgajiem Kopienas ražojumiem.

| (37) | Tāpēc starp attiecīgā ražojuma dažādajiem veidiem un līdzīgo Kopienas ražojumu, ko pārdod Kopienas tirgū, netika konstatētas atšķirības, līdz ar to var secināt, ka Kopienā ražotie ražojumi, ko pārdod Kopienas tirgū, nav līdzīgs ražojums, kam būtu tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības kā ASV ražotajiem un uz Kopienu eksportētajiem attiecīgā ražojuma veidiem. Tāpēc provizoriski jāsecina, ka visu veidu dīzeļdegviela ir uzskatāma par līdzīgu pamatregulas 1. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(37)

Tāpēc starp attiecīgā ražojuma dažādajiem veidiem un līdzīgo Kopienas ražojumu, ko pārdod Kopienas tirgū, netika konstatētas atšķirības, līdz ar to var secināt, ka Kopienā ražotie ražojumi, ko pārdod Kopienas tirgū, nav līdzīgs ražojums, kam būtu tādas pašas vai ļoti līdzīgas fiziskās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības kā ASV ražotajiem un uz Kopienu eksportētajiem attiecīgā ražojuma veidiem. Tāpēc provizoriski jāsecina, ka visu veidu dīzeļdegviela ir uzskatāma par līdzīgu pamatregulas 1. panta 5. punkta nozīmē.

3.   SUBSIDĒŠANA

3.1.   Ievads

| (38) | Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem ietverto informāciju, tika izvērtētas šādas federālās shēmas, kurās, iespējams, bija paredzēta subsīdiju piešķiršana.

  Federālās shēmas







  a) | Akcīzes nodokļa/ienākuma nodokļa kredīts |
| --- | --- | --- |

(38)

Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem ietverto informāciju, tika izvērtētas šādas federālās shēmas, kurās, iespējams, bija paredzēta subsīdiju piešķiršana.

Federālās shēmas

a)

Akcīzes nodokļa/ienākuma nodokļa kredīts

| b) | Mazo lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa kredīts |
| --- | --- |

b)

Mazo lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa kredīts

| c) | ASV Lauksaimniecības ministrijas Bioenerģijas programma |
| --- | --- |

c)

ASV Lauksaimniecības ministrijas Bioenerģijas programma

| (39) | Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem ietverto informāciju, tika izvērtētas arī šādas štatu shēmas, kurās, iespējams, bija paredzēta subsīdiju piešķiršana.

  Štatu shēmas







  a) | Ilinoisa
  Ilinoisas biodīzeļdegvielas nodokļa atbrīvojums |
| --- | --- | --- |

(39)

Pamatojoties uz sūdzībā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem ietverto informāciju, tika izvērtētas arī šādas štatu shēmas, kurās, iespējams, bija paredzēta subsīdiju piešķiršana.

Štatu shēmas

a)

Ilinoisa

Ilinoisas biodīzeļdegvielas nodokļa atbrīvojums

| b) | Misūri
  Misūri Prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atvieglojumu fonds |
| --- | --- |

b)

Misūri

Misūri Prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atvieglojumu fonds

| c) | Ziemeļdakota






  i) | Ziemeļdakotas biodegvielas partnerības kopienas paplašināšanās atbalstam paredzētā aizdevumu programma |
| --- | --- | --- |

c)

Ziemeļdakota

i)

Ziemeļdakotas biodegvielas partnerības kopienas paplašināšanās atbalstam paredzētā aizdevumu programma

| ii) | Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas ražošanas aprīkojuma nodokļa kredīts |
| --- | --- |

ii)

Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas ražošanas aprīkojuma nodokļa kredīts

| iii) | Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas ienākuma nodokļa kredīts |
| --- | --- |

iii)

Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas ienākuma nodokļa kredīts

| iv) | Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas aprīkojuma nodokļa atbrīvojums |
| --- | --- |

iv)

Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas aprīkojuma nodokļa atbrīvojums

| d) | Teksasa






  i) | Teksasas etanola un biodīzeļdegvielas maisījumu nodokļa atbrīvojums |
| --- | --- | --- |

d)

Teksasa

i)

Teksasas etanola un biodīzeļdegvielas maisījumu nodokļa atbrīvojums

| ii) | Teksasas degvielas etanola un biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atvieglojumu programma |
| --- | --- |

ii)

Teksasas degvielas etanola un biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atvieglojumu programma

| e) | Vašingtona






  i) | Vašingtonas štata Enerģijas brīvības programma |
| --- | --- | --- |

e)

Vašingtona

i)

Vašingtonas štata Enerģijas brīvības programma

| ii) | Vašingtonas štata biodegvielas ražošanas nodokļa atbrīvojums |
| --- | --- |

ii)

Vašingtonas štata biodegvielas ražošanas nodokļa atbrīvojums

| iii) | Vašingtonas štata biodegvielas mazumtirdzniecības nodokļa atbrīvojums |
| --- | --- |

iii)

Vašingtonas štata biodegvielas mazumtirdzniecības nodokļa atbrīvojums

| iv) | Vašingtonas štata biodegvielas nodokļa samazinājums |
| --- | --- |

iv)

Vašingtonas štata biodegvielas nodokļa samazinājums

| (40) | Attiecībā uz pārējām shēmām, kas minētas paziņojuma par procedūras sākšanu 3. punktā, kā izskaidrots 4. apsvērumā, jānorāda, ka dažas no tām tika izslēgtas no izmeklēšanas pēc tam, kad notika apspriešanās ar Amerikas Savienoto Valstu valdību pirms izmeklēšanas sākšanas. Attiecībā uz pārējām štatu shēmām jānorāda, ka izlasē iekļautie uzņēmumi un 9. apsvērumā minētais uzņēmums, kam bija noteikta individuāla pārbaude, norādīja, ka izmeklēšanas periodā tie nav ieguvuši nekādu labumu no iepriekš minētajām shēmām, un netika konstatēti pierādījumi par pretējo. Tāpēc provizoriski tika nolemts, ka nav pamatojuma turpināt minēto shēmu izvērtēšanu šajā izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(40)

Attiecībā uz pārējām shēmām, kas minētas paziņojuma par procedūras sākšanu 3. punktā, kā izskaidrots 4. apsvērumā, jānorāda, ka dažas no tām tika izslēgtas no izmeklēšanas pēc tam, kad notika apspriešanās ar Amerikas Savienoto Valstu valdību pirms izmeklēšanas sākšanas. Attiecībā uz pārējām štatu shēmām jānorāda, ka izlasē iekļautie uzņēmumi un 9. apsvērumā minētais uzņēmums, kam bija noteikta individuāla pārbaude, norādīja, ka izmeklēšanas periodā tie nav ieguvuši nekādu labumu no iepriekš minētajām shēmām, un netika konstatēti pierādījumi par pretējo. Tāpēc provizoriski tika nolemts, ka nav pamatojuma turpināt minēto shēmu izvērtēšanu šajā izmeklēšanā.

3.2.   Akcīzes nodokļa/ienākuma nodokļa kredīts

a)   Juridiskais pamats

| (41) | Juridiskais pamats nodokļu kredīta shēmai attiecībā uz biodīzeļdegvielas maisījumu gatavotājiem, mazumtirgotājiem un tiešajiem patērētājiem ir ASV Kodeksa (U.S.C.) 26. sadaļas 40.A punkts. Tas paredz šādus biodīzeļdegvielas kredītus:






  i) | biodīzeļdegvielas maisījumu kredīts; |
| --- | --- | --- |

(41)

Juridiskais pamats nodokļu kredīta shēmai attiecībā uz biodīzeļdegvielas maisījumu gatavotājiem, mazumtirgotājiem un tiešajiem patērētājiem ir ASV Kodeksa (U.S.C.) 26. sadaļas 40.A punkts. Tas paredz šādus biodīzeļdegvielas kredītus:

i)

biodīzeļdegvielas maisījumu kredīts;

| ii) | biodīzeļdegvielas kredīts; |
| --- | --- |

ii)

biodīzeļdegvielas kredīts;

| iii) | mazo lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotāju kredīts. |
| --- | --- |

iii)

mazo lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotāju kredīts.

| (42) | Mazo lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa kredīts ir nodokļu kredīts, kas attiecas tikai uz mazajiem lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotājiem. Šī shēma ir apspriesta 64.–72. apsvērumā turpmāk. |
| --- | --- |

(42)

Mazo lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa kredīts ir nodokļu kredīts, kas attiecas tikai uz mazajiem lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotājiem. Šī shēma ir apspriesta 64.–72. apsvērumā turpmāk.

| (43) | 2008. gada Enerģētikas uzlabošanas un paplašināšanas likuma 202. panta a) punkts paredz, ka 41. apsvērumā minētie nodokļu kredīti ir pieejami tikai līdz 2009. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(43)

2008. gada Enerģētikas uzlabošanas un paplašināšanas likuma 202. panta a) punkts paredz, ka 41. apsvērumā minētie nodokļu kredīti ir pieejami tikai līdz 2009. gada 31. decembrim.

b)   Atbilstības kritēriji

| (44) | Lai varētu pretendēt uz 41. apsvēruma i) punktā minēto biodīzeļdegvielas maisījumu kredītu, uzņēmumam ir jārada biodīzeļdegvielas un dīzeļdegvielas maisījums, ko pārdod kā degvielu vai lai to izmantotu kā degvielu. Personai, kas pieprasa šo atvieglojumu, no biodīzeļdegvielas ražotāja vai importētāja jāsaņem sertifikāts, kurā norādīts konkrētais ražojums un biodīzeļdegvielas un lauksaimniecības biodīzeļdegvielas procentuālais saturs ražojumā. Šis kredīts tiek piešķirts kā akcīzes nodokļa kredīts, vai, ja uzņēmuma akcīzes nodokļa saistības ir mazākas nekā kopējais akcīzes nodokļa kredīts, uzņēmums var pieprasīt pārējo kredītu kā atmaksājamu ienākuma nodokļa kredītu. Atmaksājams ienākuma nodokļa kredīts ir kredīts pret nodokļu maksātāja ienākuma nodokļiem vai tiešs maksājums. Tas ir atmaksājams, jo kredīta pārpalikumu var izmaksāt nodokļu maksātājam kā tiešu skaidras naudas maksājumu, ja kredīts ir lielāks nekā personas nodokļu saistības. |
| --- | --- |

(44)

Lai varētu pretendēt uz 41. apsvēruma i) punktā minēto biodīzeļdegvielas maisījumu kredītu, uzņēmumam ir jārada biodīzeļdegvielas un dīzeļdegvielas maisījums, ko pārdod kā degvielu vai lai to izmantotu kā degvielu. Personai, kas pieprasa šo atvieglojumu, no biodīzeļdegvielas ražotāja vai importētāja jāsaņem sertifikāts, kurā norādīts konkrētais ražojums un biodīzeļdegvielas un lauksaimniecības biodīzeļdegvielas procentuālais saturs ražojumā. Šis kredīts tiek piešķirts kā akcīzes nodokļa kredīts, vai, ja uzņēmuma akcīzes nodokļa saistības ir mazākas nekā kopējais akcīzes nodokļa kredīts, uzņēmums var pieprasīt pārējo kredītu kā atmaksājamu ienākuma nodokļa kredītu. Atmaksājams ienākuma nodokļa kredīts ir kredīts pret nodokļu maksātāja ienākuma nodokļiem vai tiešs maksājums. Tas ir atmaksājams, jo kredīta pārpalikumu var izmaksāt nodokļu maksātājam kā tiešu skaidras naudas maksājumu, ja kredīts ir lielāks nekā personas nodokļu saistības.

| (45) | Šīs regulas 41. apsvēruma ii) punktā minētais biodīzeļdegvielas kredīts ir neatmaksājams ienākuma nodokļa kredīts neatšķaidītas (tīras) biodīzeļdegvielas mazumtirgotājiem vai tiešajiem patērētājiem. Neatšķaidītas biodīzeļdegvielas kredīts ir pieejams tikai personām, kas iepilda neatšķaidītas biodīzeļdegvielas galonu transportlīdzekļa degvielas tvertnē vai izmanto to kā degvielu. Jānorāda, ka šo kredītu var saņemt arī biodīzeļdegvielas ražotāji, kas ražo savu biodīzeļdegvielu. Tādējādi, lai pieprasītu kredītu, biodīzeļdegvielas ražotājam ir jādarbojas vai nu kā mazumtirgotājam, kurš iepilda biodīzeļdegvielas galonu tiešā patērētāja degvielas tvertnē, vai kā tiešajam patērētājam, kurš iepilda biodīzeļdegvielu savu transportlīdzekļu degvielas tvertnēs. |
| --- | --- |

(45)

Šīs regulas 41. apsvēruma ii) punktā minētais biodīzeļdegvielas kredīts ir neatmaksājams ienākuma nodokļa kredīts neatšķaidītas (tīras) biodīzeļdegvielas mazumtirgotājiem vai tiešajiem patērētājiem. Neatšķaidītas biodīzeļdegvielas kredīts ir pieejams tikai personām, kas iepilda neatšķaidītas biodīzeļdegvielas galonu transportlīdzekļa degvielas tvertnē vai izmanto to kā degvielu. Jānorāda, ka šo kredītu var saņemt arī biodīzeļdegvielas ražotāji, kas ražo savu biodīzeļdegvielu. Tādējādi, lai pieprasītu kredītu, biodīzeļdegvielas ražotājam ir jādarbojas vai nu kā mazumtirgotājam, kurš iepilda biodīzeļdegvielas galonu tiešā patērētāja degvielas tvertnē, vai kā tiešajam patērētājam, kurš iepilda biodīzeļdegvielu savu transportlīdzekļu degvielas tvertnēs.

c)   Īstenošana praksē

| (46) | Attiecībā uz biodīzeļdegvielas kredītu, ko piemēro nejauktai (neatšķaidītai) biodīzeļdegvielai, nejauktas biodīzeļdegvielas mazumtirgotājs (vai biodīzeļdegvielas ražotājs, kas darbojas kā mazumtirgotājs) vai tiešais patērētājs var pieprasīt 1 dolāru par nejauktas (neatšķaidītas) lauksaimniecības biodīzeļdegvielas galonu vai 0,50 dolārus par citas nejauktas (neatšķaidītas) biodīzeļdegvielas galonu kā neatmaksājamu vispārējās uzņēmējdarbības ienākuma nodokļa kredītu. Neatmaksājams vispārējās uzņēmējdarbības kredīts ir kredīts pret uzņēmuma ienākuma nodokli. Tas ir neatmaksājams, jo, ja uzņēmuma kredīti ir lielāki nekā tā nodokļu saistības, kredīta pārpalikumu nevar izmaksāt uzņēmumam kā tiešu skaidras naudas maksājumu. |
| --- | --- |

(46)

Attiecībā uz biodīzeļdegvielas kredītu, ko piemēro nejauktai (neatšķaidītai) biodīzeļdegvielai, nejauktas biodīzeļdegvielas mazumtirgotājs (vai biodīzeļdegvielas ražotājs, kas darbojas kā mazumtirgotājs) vai tiešais patērētājs var pieprasīt 1 dolāru par nejauktas (neatšķaidītas) lauksaimniecības biodīzeļdegvielas galonu vai 0,50 dolārus par citas nejauktas (neatšķaidītas) biodīzeļdegvielas galonu kā neatmaksājamu vispārējās uzņēmējdarbības ienākuma nodokļa kredītu. Neatmaksājams vispārējās uzņēmējdarbības kredīts ir kredīts pret uzņēmuma ienākuma nodokli. Tas ir neatmaksājams, jo, ja uzņēmuma kredīti ir lielāki nekā tā nodokļu saistības, kredīta pārpalikumu nevar izmaksāt uzņēmumam kā tiešu skaidras naudas maksājumu.

| (47) | Izmeklēšanā atklājās, ka neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem vai uzņēmums, kuram bija noteikta individuāla pārbaude, kā minēts 9. apsvērumā, nav izmantojis biodīzeļdegvielas kredītu attiecībā uz nejauktu (neatšķaidītu) biodīzeļdegvielu. Tādējādi attiecīgi šī shēmas daļa (biodīzeļdegvielas kredīts) saistībā ar šo izmeklēšanu nav izvērtēta sīkāk. |
| --- | --- |

(47)

Izmeklēšanā atklājās, ka neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem vai uzņēmums, kuram bija noteikta individuāla pārbaude, kā minēts 9. apsvērumā, nav izmantojis biodīzeļdegvielas kredītu attiecībā uz nejauktu (neatšķaidītu) biodīzeļdegvielu. Tādējādi attiecīgi šī shēmas daļa (biodīzeļdegvielas kredīts) saistībā ar šo izmeklēšanu nav izvērtēta sīkāk.

| (48) | Visi uzņēmumi, uz kuriem attiecās izmeklēšana, saņēma nodokļu kredītus saskaņā ar biodīzeļdegvielas maisījumu kredītu attiecībā uz biodīzeļdegvielas maisījumiem, ko pārdod, lai tos izmantotu kā degvielu. |
| --- | --- |

(48)

Visi uzņēmumi, uz kuriem attiecās izmeklēšana, saņēma nodokļu kredītus saskaņā ar biodīzeļdegvielas maisījumu kredītu attiecībā uz biodīzeļdegvielas maisījumiem, ko pārdod, lai tos izmantotu kā degvielu.

| (49) | Biodīzeļdegvielai, kas tiek jaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, var piemērot biodīzeļdegvielas maisījumu akcīzes nodokļa vai ienākuma nodokļa kredītu. Izmeklēšanas periodā visbiežāk izmantotais kredīts bija 1 dolārs par nejauktas lauksaimniecības biodīzeļdegvielas (11) galonu vai 0,50 dolāru (12) par katru citas degvielas maisījumā izmantotas nejauktas biodīzeļdegvielas galonu. Tādējādi galīgais nodokļa kredīts par jauktu degvielu ir atkarīgs no biodīzeļdegvielas procentuālā satura tajā. Minimālā prasība, kas ir arī visbiežāk izmantotā prakse, ir tāda, ka 99,9 % biodīzeļdegvielai tiek pievienots 0,1 % minerālās dīzeļdegvielas (šo jaukto ražojumu ASV apzīmē kā B99), jo tas nodrošina maksimālā nodokļa kredīta iegūšanu. Biodīzeļdegvielas procentuālais saturs jauktā ražojumā dod iespēju pretendēt uz nodokļu kredītu (piemēram, 100 galonu B99 degvielas satur 99,9 galonus biodīzeļdegvielas, un par to var saņemt nodokļu kredītu 99,90 dolāru apmērā). Biodīzeļdegvielas pārveidošana no tīra ražojuma (B100) par jauktu ražojumu (B99) ir vienkāršs process. Tīrai biodīzeļdegvielai pievieno 0,1 % minerālās dīzeļdegvielas, un tādējādi netiek veikta attiecīgā ražojuma būtiska pārveidošana. Tieši jaukšanas darbība ir tā, kas nodrošina iespēju pretendēt uz kredītu. |
| --- | --- |

(49)

Biodīzeļdegvielai, kas tiek jaukta ar minerālo dīzeļdegvielu, var piemērot biodīzeļdegvielas maisījumu akcīzes nodokļa vai ienākuma nodokļa kredītu. Izmeklēšanas periodā visbiežāk izmantotais kredīts bija 1 dolārs par nejauktas lauksaimniecības biodīzeļdegvielas (11) galonu vai 0,50 dolāru (12) par katru citas degvielas maisījumā izmantotas nejauktas biodīzeļdegvielas galonu. Tādējādi galīgais nodokļa kredīts par jauktu degvielu ir atkarīgs no biodīzeļdegvielas procentuālā satura tajā. Minimālā prasība, kas ir arī visbiežāk izmantotā prakse, ir tāda, ka 99,9 % biodīzeļdegvielai tiek pievienots 0,1 % minerālās dīzeļdegvielas (šo jaukto ražojumu ASV apzīmē kā B99), jo tas nodrošina maksimālā nodokļa kredīta iegūšanu. Biodīzeļdegvielas procentuālais saturs jauktā ražojumā dod iespēju pretendēt uz nodokļu kredītu (piemēram, 100 galonu B99 degvielas satur 99,9 galonus biodīzeļdegvielas, un par to var saņemt nodokļu kredītu 99,90 dolāru apmērā). Biodīzeļdegvielas pārveidošana no tīra ražojuma (B100) par jauktu ražojumu (B99) ir vienkāršs process. Tīrai biodīzeļdegvielai pievieno 0,1 % minerālās dīzeļdegvielas, un tādējādi netiek veikta attiecīgā ražojuma būtiska pārveidošana. Tieši jaukšanas darbība ir tā, kas nodrošina iespēju pretendēt uz kredītu.

| (50) | Biodīzeļdegvielas ražotāji var pieprasīt šo atvieglojumu, ja tie paši veic jaukšanas darbību. Ražotājam ir jāsajauc neatšķaidīta biodīzeļdegviela ar minerālo dīzeļdegvielu. Attiecībā uz tiesībām pieprasīt šo atvieglojumu nav atšķirības starp jauktu biodīzeļdegvielu, kas paredzēta vietējai pārdošanai, un tādu, kas paredzēta pārdošanai eksportam. |
| --- | --- |

(50)

Biodīzeļdegvielas ražotāji var pieprasīt šo atvieglojumu, ja tie paši veic jaukšanas darbību. Ražotājam ir jāsajauc neatšķaidīta biodīzeļdegviela ar minerālo dīzeļdegvielu. Attiecībā uz tiesībām pieprasīt šo atvieglojumu nav atšķirības starp jauktu biodīzeļdegvielu, kas paredzēta vietējai pārdošanai, un tādu, kas paredzēta pārdošanai eksportam.

| (51) | Arī tie uzņēmumi, kas neražo, bet iepērk tīru biodīzeļdegvielu un izmanto to biodīzeļdegvielas maisījumiem, ir tiesīgi saņemt nodokļu kredītu. Šādiem uzņēmumiem ir jāsaņem sertifikāts no biodīzeļdegvielas ražotāja (un attiecīgā gadījumā no visiem tālākpārdošanas starpniekiem), kurā ražotājs faktiski apliecina, ka nav pieprasījis nodokļu kredītu. Šāds sertifikāts ir nododams citām personām, un tas tā turētājam dod tiesības saņemt nodokļu kredītu 1 dolāra apmērā par katru neatšķaidītas biodīzeļdegvielas galonu. |
| --- | --- |

(51)

Arī tie uzņēmumi, kas neražo, bet iepērk tīru biodīzeļdegvielu un izmanto to biodīzeļdegvielas maisījumiem, ir tiesīgi saņemt nodokļu kredītu. Šādiem uzņēmumiem ir jāsaņem sertifikāts no biodīzeļdegvielas ražotāja (un attiecīgā gadījumā no visiem tālākpārdošanas starpniekiem), kurā ražotājs faktiski apliecina, ka nav pieprasījis nodokļu kredītu. Šāds sertifikāts ir nododams citām personām, un tas tā turētājam dod tiesības saņemt nodokļu kredītu 1 dolāra apmērā par katru neatšķaidītas biodīzeļdegvielas galonu.

| (52) | Šo atvieglojumu var pieprasīt vai nu kā kredītu pret akcīzes vai ienākuma nodokļa saistībām, vai kā tiešu skaidras naudas maksājumu. Atvieglojuma kopējā summa ir tāda pati (1 dolārs par galonu) neatkarīgi no tā, vai atvieglojums tiek pieprasīts kā akcīzes nodokļa kredīts, ienākuma nodokļa kredīts, tiešs maksājums nodokļu maksātājam vai jebkurš iepriekš minēto apvienojums. |
| --- | --- |

(52)

Šo atvieglojumu var pieprasīt vai nu kā kredītu pret akcīzes vai ienākuma nodokļa saistībām, vai kā tiešu skaidras naudas maksājumu. Atvieglojuma kopējā summa ir tāda pati (1 dolārs par galonu) neatkarīgi no tā, vai atvieglojums tiek pieprasīts kā akcīzes nodokļa kredīts, ienākuma nodokļa kredīts, tiešs maksājums nodokļu maksātājam vai jebkurš iepriekš minēto apvienojums.

| (53) | Izmeklēšanas periodā lielākā daļa uzņēmumu saņēma tiešus maksājumus, pamatojoties uz jauktās biodīzeļdegvielas daudzumu, savukārt citi saņēma gan nodokļu samazinājumu (tādā nozīmē, ka biodīzeļdegvielas maisījumu kredīts daļēji tika izmantots, lai kompensētu akcīzes vai ienākuma nodokļa saistības), gan tiešu maksājumu. Attiecīgajiem uzņēmumiem nodokļu saistības bija mazas salīdzinājumā ar pieprasītā biodīzeļdegvielas maisījumu kredīta summu, tāpēc lielākā daļa atvieglojumu tika saņemti kā tiešs maksājums, un mazāka to daļa – kā nodokļu samazinājums. |
| --- | --- |

(53)

Izmeklēšanas periodā lielākā daļa uzņēmumu saņēma tiešus maksājumus, pamatojoties uz jauktās biodīzeļdegvielas daudzumu, savukārt citi saņēma gan nodokļu samazinājumu (tādā nozīmē, ka biodīzeļdegvielas maisījumu kredīts daļēji tika izmantots, lai kompensētu akcīzes vai ienākuma nodokļa saistības), gan tiešu maksājumu. Attiecīgajiem uzņēmumiem nodokļu saistības bija mazas salīdzinājumā ar pieprasītā biodīzeļdegvielas maisījumu kredīta summu, tāpēc lielākā daļa atvieglojumu tika saņemti kā tiešs maksājums, un mazāka to daļa – kā nodokļu samazinājums.

| (54) | U.S.C. paredz, ka biodīzeļdegvielas maisījumu kredīts tiek piešķirts tikai tad, ja uzņēmums (maisījumu gatavotājs), kas gatavo biodīzeļdegvielas un minerālās dīzeļdegvielas maisījumu, no biodīzeļdegvielas ražotāja ir saņēmis sertifikātu (Biodīzeļdegvielas sertifikāts), kurā ražotājs inter alia apliecina, kāds ir biodīzeļdegvielas daudzums, uz kuru attiecas sertifikāts, un to, vai biodīzeļdegviela ir lauksaimniecības biodīzeļdegviela vai cita veida biodīzeļdegviela. Ja uzņēmums, kas ražo biodīzeļdegvielu, to pēc tam jauc ar minerālo dīzeļdegvielu un pieprasa nodokļu kredītu, šim uzņēmumam jāuzrāda Biodīzeļdegvielas sertifikāts kopā ar vajadzīgo dokumentāciju, lai varētu pieprasīt kredītu. Personai, kas saņem Biodīzeļdegvielas sertifikātu un pēc tam pārdod biodīzeļdegvielu, neražojot biodīzeļdegvielas maisījumu, Biodīzeļdegvielas sertifikāts kopā ar Biodīzeļdegvielas tālākpārdevēja paziņojumu ir jāiesniedz pircējam. Citiem vārdiem sakot, uzņēmums, kas jauc maisījumu un pieprasa nodokļu kredītu, Biodīzeļdegvielas sertifikātu var saņemt vai nu tieši no biodīzeļdegvielas ražotāja, vai netieši no biodīzeļdegvielas tālākpārdevēja. Tādējādi šis sertifikāts ir nododams citām personām, dodot tā turētājam tiesības pieprasīt nodokļu kredītu 1 dolāra apmērā par galonu attiecībā uz biodīzeļdegvielas galonu skaitu, ko prasītājs izmantojis kāda biodīzeļdegvielas maisījuma gatavošanai. |
| --- | --- |

(54)

U.S.C. paredz, ka biodīzeļdegvielas maisījumu kredīts tiek piešķirts tikai tad, ja uzņēmums (maisījumu gatavotājs), kas gatavo biodīzeļdegvielas un minerālās dīzeļdegvielas maisījumu, no biodīzeļdegvielas ražotāja ir saņēmis sertifikātu (Biodīzeļdegvielas sertifikāts), kurā ražotājs inter alia apliecina, kāds ir biodīzeļdegvielas daudzums, uz kuru attiecas sertifikāts, un to, vai biodīzeļdegviela ir lauksaimniecības biodīzeļdegviela vai cita veida biodīzeļdegviela. Ja uzņēmums, kas ražo biodīzeļdegvielu, to pēc tam jauc ar minerālo dīzeļdegvielu un pieprasa nodokļu kredītu, šim uzņēmumam jāuzrāda Biodīzeļdegvielas sertifikāts kopā ar vajadzīgo dokumentāciju, lai varētu pieprasīt kredītu. Personai, kas saņem Biodīzeļdegvielas sertifikātu un pēc tam pārdod biodīzeļdegvielu, neražojot biodīzeļdegvielas maisījumu, Biodīzeļdegvielas sertifikāts kopā ar Biodīzeļdegvielas tālākpārdevēja paziņojumu ir jāiesniedz pircējam. Citiem vārdiem sakot, uzņēmums, kas jauc maisījumu un pieprasa nodokļu kredītu, Biodīzeļdegvielas sertifikātu var saņemt vai nu tieši no biodīzeļdegvielas ražotāja, vai netieši no biodīzeļdegvielas tālākpārdevēja. Tādējādi šis sertifikāts ir nododams citām personām, dodot tā turētājam tiesības pieprasīt nodokļu kredītu 1 dolāra apmērā par galonu attiecībā uz biodīzeļdegvielas galonu skaitu, ko prasītājs izmantojis kāda biodīzeļdegvielas maisījuma gatavošanai.

| (55) | Izmeklēšanā atklājās, ka starp tīru biodīzeļdegvielu (B100) un jauktu biodīzeļdegvielu (B99) pastāv nepārprotama cenu atšķirība. Lai gan vienīgā šo divu ražojuma veidu atšķirība ir minerālās dīzeļdegvielas pievienošana 0,1 % apmērā, lai iegūtu B99 biodīzeļdegvielu, B100 biodīzeļdegvielu reģionā pārdeva par 1 dolāru dārgāk nekā B99 biodīzeļdegvielu, cenu rēķinot par galonu. Izrādījās, ka ASV biodīzeļdegvielas tirgus ir ļoti caurskatāms. Amerikas Savienoto Valstu biodīzeļdegvielas tirgus dalībnieki zina, ka biodīzeļdegvielas jaucēji saņem nodokļu atlaidi 1 dolāra apmērā par vienu galonu. Dažu izlasē iekļauto uzņēmumu rēķinos par B100 pārdošanu iekšzemes tirgū bija uzrādīta ražojuma cena, kā arī maisījuma gatavotāja nodokļu kredīts, proti, kredīts faktiski tika pārdots B100 pircējam. Pamatojoties uz to, tiek uzskatīts, ka ar šo nodokļu atlaidi tiek subsidēta visa biodīzeļdegviela. |
| --- | --- |

(55)

Izmeklēšanā atklājās, ka starp tīru biodīzeļdegvielu (B100) un jauktu biodīzeļdegvielu (B99) pastāv nepārprotama cenu atšķirība. Lai gan vienīgā šo divu ražojuma veidu atšķirība ir minerālās dīzeļdegvielas pievienošana 0,1 % apmērā, lai iegūtu B99 biodīzeļdegvielu, B100 biodīzeļdegvielu reģionā pārdeva par 1 dolāru dārgāk nekā B99 biodīzeļdegvielu, cenu rēķinot par galonu. Izrādījās, ka ASV biodīzeļdegvielas tirgus ir ļoti caurskatāms. Amerikas Savienoto Valstu biodīzeļdegvielas tirgus dalībnieki zina, ka biodīzeļdegvielas jaucēji saņem nodokļu atlaidi 1 dolāra apmērā par vienu galonu. Dažu izlasē iekļauto uzņēmumu rēķinos par B100 pārdošanu iekšzemes tirgū bija uzrādīta ražojuma cena, kā arī maisījuma gatavotāja nodokļu kredīts, proti, kredīts faktiski tika pārdots B100 pircējam. Pamatojoties uz to, tiek uzskatīts, ka ar šo nodokļu atlaidi tiek subsidēta visa biodīzeļdegviela.

d)   Secinājumi

| (56) | Biodīzeļdegvielas maisījumu kredīts jāuzskata par nodokļu atvieglojumu neatkarīgi no tā, vai to piešķir kā skaidras naudas maksājumu, vai arī tas jākompensē ar nodokļu saistībām. |
| --- | --- |

(56)

Biodīzeļdegvielas maisījumu kredīts jāuzskata par nodokļu atvieglojumu neatkarīgi no tā, vai to piešķir kā skaidras naudas maksājumu, vai arī tas jākompensē ar nodokļu saistībām.

| (57) | Šī shēma jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) daļas nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko Amerikas Savienoto Valstu valdība sniedz kā tiešus piešķīrumus (skaidras naudas maksājumus) un nesaņemtus ieņēmumus, kuri citā gadījumā ir maksājami (nodokļu kompensācija). Šie atvieglojumi nodrošina labumu uzņēmumiem, kas tos saņem. |
| --- | --- |

(57)

Šī shēma jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) un ii) daļas nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko Amerikas Savienoto Valstu valdība sniedz kā tiešus piešķīrumus (skaidras naudas maksājumus) un nesaņemtus ieņēmumus, kuri citā gadījumā ir maksājami (nodokļu kompensācija). Šie atvieglojumi nodrošina labumu uzņēmumiem, kas tos saņem.

| (58) | Šī shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas darbojas biodīzeļdegvielas nozarē, tāpēc tā uzskatāma par īpašu pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu. |
| --- | --- |

(58)

Šī shēma attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas darbojas biodīzeļdegvielas nozarē, tāpēc tā uzskatāma par īpašu pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (59) | Biodīzeļdegvielas maisījumu kredīts tika piešķirts, ņemot vērā biodīzeļdegvielas daudzumu, kas izmantots maisījumā, t. i., 1 dolāra apmērā par galonu, jo visi attiecīgie uzņēmumi izmantoja lauksaimniecības biodīzeļdegvielu. Izmeklēšanas periodā gūtā labuma summa tika aprēķināta, pamatojoties uz 1 dolāru par vienu izmeklēšanas periodā pārdotās neatšķaidītās biodīzeļdegvielas galonu, neatkarīgi no tā, vai degviela tika pārdota tīrā veidā (B100) vai maisījumā. Lai noteiktu labumu, subsīdijas summas aprēķināšanā tika ņemta vērā minerālās dīzeļdegvielas pievienošana maisījumam. |
| --- | --- |

(59)

Biodīzeļdegvielas maisījumu kredīts tika piešķirts, ņemot vērā biodīzeļdegvielas daudzumu, kas izmantots maisījumā, t. i., 1 dolāra apmērā par galonu, jo visi attiecīgie uzņēmumi izmantoja lauksaimniecības biodīzeļdegvielu. Izmeklēšanas periodā gūtā labuma summa tika aprēķināta, pamatojoties uz 1 dolāru par vienu izmeklēšanas periodā pārdotās neatšķaidītās biodīzeļdegvielas galonu, neatkarīgi no tā, vai degviela tika pārdota tīrā veidā (B100) vai maisījumā. Lai noteiktu labumu, subsīdijas summas aprēķināšanā tika ņemta vērā minerālās dīzeļdegvielas pievienošana maisījumam.

| (60) | Viens no izlasē iekļautajiem biodīzeļdegvielas ražotājiem guva netiešu labumu saskaņā ar šo shēmu, jo tas izmantoja faktūrkreditēšanas sistēmu, lai skaidrā naudā saņemtu biodīzeļdegvielas kredītu, ko tas bija tiesīgs saņemt. Jaukšanu kā ārpakalpojumu uzticēja nesaistītam uzņēmumam, kurš pieprasīja kredītu un tad samaksāja skaidru naudu attiecīgajam uzņēmumam, neskaitot faktūrkreditēšanas maksu. |
| --- | --- |

(60)

Viens no izlasē iekļautajiem biodīzeļdegvielas ražotājiem guva netiešu labumu saskaņā ar šo shēmu, jo tas izmantoja faktūrkreditēšanas sistēmu, lai skaidrā naudā saņemtu biodīzeļdegvielas kredītu, ko tas bija tiesīgs saņemt. Jaukšanu kā ārpakalpojumu uzticēja nesaistītam uzņēmumam, kurš pieprasīja kredītu un tad samaksāja skaidru naudu attiecīgajam uzņēmumam, neskaitot faktūrkreditēšanas maksu.

| (61) | Subsīdijas summa ir piešķirta par attiecīgā ražojuma pārdošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(61)

Subsīdijas summa ir piešķirta par attiecīgā ražojuma pārdošanas kopējo apjomu izmeklēšanas periodā.

| (62) | Iepriekš minētajā aprēķinā nav ņemti vērā tirgotie ražojumi, jo uzskata, ka no šiem darījumiem nav gūts labums. |
| --- | --- |

(62)

Iepriekš minētajā aprēķinā nav ņemti vērā tirgotie ražojumi, jo uzskata, ka no šiem darījumiem nav gūts labums.

| (63) | Saskaņā ar šo shēmu iegūto kompensējamo subsīdiju summa, kas izteikta ad valorem, saistībā ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, bija no 28,4 % līdz 41,1 %. |
| --- | --- |

(63)

Saskaņā ar šo shēmu iegūto kompensējamo subsīdiju summa, kas izteikta ad valorem, saistībā ar uzņēmumiem, uz kuriem attiecas izmeklēšana, bija no 28,4 % līdz 41,1 %.

3.3.   Mazo lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotāju nodokļa kredīts

a)   Juridiskais pamats

| (64) | U.S.C. 26. sadaļas 40.A punkts paredz arī mazo lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa kredītu. |
| --- | --- |

(64)

U.S.C. 26. sadaļas 40.A punkts paredz arī mazo lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa kredītu.

b)   Atbilstības kritēriji

| (65) | Šī shēma ir pieejama tikai mazajiem neatšķaidītas lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotājiem. Neviens maisījumu gatavotājs vai tirgotājs, kurš iepērk biodīzeļdegvielu, bet to neražo, nevar pretendēt uz kredītu. Mazs ražotājs ir ikviena persona, kura saražo ne vairāk kā 60 miljonus galonu lauksaimniecības biodīzeļdegvielas gadā. Mazie lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotāji var pieprasīt neatmaksājamu vispārējās uzņēmējdarbības ienākuma nodokļa kredītu 0,10 dolāru apmērā par katru saražotās lauksaimniecības biodīzeļdegvielas galonu. Lai varētu pretendēt uz kredītu, ražotāja saražotās un prasībām atbilstošās produkcijas apjoms nedrīkst pārsniegt 15 miljonus galonu jebkurā taksācijas gadā. Lai ražotājs varētu pieprasīt kredītu, lauksaimniecības biodīzeļdegviela jāizmanto kā degviela, jāpārdod, lai tā tiktu izmantota kā degviela, vai jāizmanto, lai gatavotu biodīzeļdegvielas un dīzeļdegvielas maisījumu, ko izmanto kā degvielu vai pārdod, lai to izmantotu kā degvielu. |
| --- | --- |

(65)

Šī shēma ir pieejama tikai mazajiem neatšķaidītas lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotājiem. Neviens maisījumu gatavotājs vai tirgotājs, kurš iepērk biodīzeļdegvielu, bet to neražo, nevar pretendēt uz kredītu. Mazs ražotājs ir ikviena persona, kura saražo ne vairāk kā 60 miljonus galonu lauksaimniecības biodīzeļdegvielas gadā. Mazie lauksaimniecības biodīzeļdegvielas ražotāji var pieprasīt neatmaksājamu vispārējās uzņēmējdarbības ienākuma nodokļa kredītu 0,10 dolāru apmērā par katru saražotās lauksaimniecības biodīzeļdegvielas galonu. Lai varētu pretendēt uz kredītu, ražotāja saražotās un prasībām atbilstošās produkcijas apjoms nedrīkst pārsniegt 15 miljonus galonu jebkurā taksācijas gadā. Lai ražotājs varētu pieprasīt kredītu, lauksaimniecības biodīzeļdegviela jāizmanto kā degviela, jāpārdod, lai tā tiktu izmantota kā degviela, vai jāizmanto, lai gatavotu biodīzeļdegvielas un dīzeļdegvielas maisījumu, ko izmanto kā degvielu vai pārdod, lai to izmantotu kā degvielu.

c)   Īstenošana praksē

| (66) | Pieprasījumus piešķirt neatmaksājamos vispārējās uzņēmējdarbības ienākuma nodokļa kredītus iesniedz katru gadu, kad pieprasījuma iesniedzējs aizpilda savu ienākuma nodokļa deklarāciju. Kredītu par katru biodīzeļdegvielas galonu, ko pieprasījuma iesniedzējs saražojis attiecīgajā taksācijas gadā, nepārsniedzot 15 miljonus galonu, kompensē ar pieprasījuma iesniedzēja uzņēmuma ienākuma nodokļa saistībām. Ja pieprasījuma iesniedzēja nodokļu saistības ir mazākas nekā pieprasītā kredīta apjoms, atlikušo summu var pārcelt uz nākamajiem taksācijas gadiem. |
| --- | --- |

(66)

Pieprasījumus piešķirt neatmaksājamos vispārējās uzņēmējdarbības ienākuma nodokļa kredītus iesniedz katru gadu, kad pieprasījuma iesniedzējs aizpilda savu ienākuma nodokļa deklarāciju. Kredītu par katru biodīzeļdegvielas galonu, ko pieprasījuma iesniedzējs saražojis attiecīgajā taksācijas gadā, nepārsniedzot 15 miljonus galonu, kompensē ar pieprasījuma iesniedzēja uzņēmuma ienākuma nodokļa saistībām. Ja pieprasījuma iesniedzēja nodokļu saistības ir mazākas nekā pieprasītā kredīta apjoms, atlikušo summu var pārcelt uz nākamajiem taksācijas gadiem.

| (67) | Izmeklēšanas periodā šo shēmu izmantoja viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Šis uzņēmums izmantoja kredītu, lai samazinātu savas ienākuma nodokļa saistības. |
| --- | --- |

(67)

Izmeklēšanas periodā šo shēmu izmantoja viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. Šis uzņēmums izmantoja kredītu, lai samazinātu savas ienākuma nodokļa saistības.

d)   Secinājumi

| (68) | Šī shēma jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko sniedz Amerikas Savienoto Valstu valdība kā nesaņemtus ieņēmumus, kuri citā gadījumā ir jāmaksā. Šis atvieglojums nodrošina labumu uzņēmumiem, kas to saņem. |
| --- | --- |

(68)

Šī shēma jāuzskata par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko sniedz Amerikas Savienoto Valstu valdība kā nesaņemtus ieņēmumus, kuri citā gadījumā ir jāmaksā. Šis atvieglojums nodrošina labumu uzņēmumiem, kas to saņem.

| (69) | Šī shēma attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas ražo biodīzeļdegvielu, un tāpēc ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu. |
| --- | --- |

(69)

Šī shēma attiecas tikai uz uzņēmumiem, kas ražo biodīzeļdegvielu, un tāpēc ir uzskatāma par īpašu pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (70) | Subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz ienākuma nodokļa samazinājuma summu taksācijas gadam, kas beidzas izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(70)

Subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz ienākuma nodokļa samazinājuma summu taksācijas gadam, kas beidzas izmeklēšanas periodā.

| (71) | Subsīdijas summa (skaitītājs) ir piešķirta par attiecīgā ražojuma kopējo pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(71)

Subsīdijas summa (skaitītājs) ir piešķirta par attiecīgā ražojuma kopējo pārdošanas apjomu izmeklēšanas periodā.

| (72) | Attiecīgais uzņēmums izmeklēšanas periodā no šīs sistēmas saņēma subsīdijas 0,4 % apmērā. |
| --- | --- |

(72)

Attiecīgais uzņēmums izmeklēšanas periodā no šīs sistēmas saņēma subsīdijas 0,4 % apmērā.

3.4.   ASV Lauksaimniecības ministrijas Bioenerģijas programma

a)   Juridiskais pamats

| (73) | ASV Lauksaimniecības ministrijas (USDA) Bioenerģijas programmu sākotnēji apstiprināja un finansēja USDA Preču kreditēšanas korporācija (CCC) atbilstoši tās vispārējām pilnvarām saskaņā ar 5. pantu CCC Hartas likumā, kas kodificēts ASV Kodeksā (15. sadaļas 15. nodaļas II apakšnodaļas 714.c panta e) punkts). Šis likums paredz ekskluzīvos mērķus, kuriem CCC ar likumu ir atļauts izmantot savas vispārējās pilnvaras. Konkrēti, sistēmas pamatā bija pilnvaras, ko paredz Likuma 5. panta e) punkts, kurš CCC ļauj:
  “Palielināt lauksaimniecības produktu (izņemot tabakas) vietējo patēriņu, paplašinot vietējos tirgus vai sniedzot palīdzību to paplašināšanā vai attīstot jaunus papildu tirgus, tirdzniecības iespējas un šādu produktu izmantojumu, vai sniedzot palīdzību šādu jaunu papildu tirgu, tirdzniecības iespēju un šādu produktu attīstīšanā.” |
| --- | --- |

(73)

ASV Lauksaimniecības ministrijas (USDA) Bioenerģijas programmu sākotnēji apstiprināja un finansēja USDA Preču kreditēšanas korporācija (CCC) atbilstoši tās vispārējām pilnvarām saskaņā ar 5. pantu CCC Hartas likumā, kas kodificēts ASV Kodeksā (15. sadaļas 15. nodaļas II apakšnodaļas 714.c panta e) punkts). Šis likums paredz ekskluzīvos mērķus, kuriem CCC ar likumu ir atļauts izmantot savas vispārējās pilnvaras. Konkrēti, sistēmas pamatā bija pilnvaras, ko paredz Likuma 5. panta e) punkts, kurš CCC ļauj:

“Palielināt lauksaimniecības produktu (izņemot tabakas) vietējo patēriņu, paplašinot vietējos tirgus vai sniedzot palīdzību to paplašināšanā vai attīstot jaunus papildu tirgus, tirdzniecības iespējas un šādu produktu izmantojumu, vai sniedzot palīdzību šādu jaunu papildu tirgu, tirdzniecības iespēju un šādu produktu attīstīšanā.”

| (74) | CCC publicēja nobeiguma noteikumu, kas paredzēja nosacījumus attiecībā uz shēmu, un tas tika kodificēts Federālo noteikumu kodeksā kā 7 C.F.R. 1424. punkts. |
| --- | --- |

(74)

CCC publicēja nobeiguma noteikumu, kas paredzēja nosacījumus attiecībā uz shēmu, un tas tika kodificēts Federālo noteikumu kodeksā kā 7 C.F.R. 1424. punkts.

| (75) | Atbilstoši sākotnējai interpretācijai CCC izmantoja 5. panta e) punktā paredzēto finansējumu shēmai tikai līdz 2002. taksācijas gadam (13). Tomēr 2002. gadā ASV Kongress īpaši atļāva un finansēja shēmas turpināšanu līdz 2006. taksācijas gadam (to ieskaitot). |
| --- | --- |

(75)

Atbilstoši sākotnējai interpretācijai CCC izmantoja 5. panta e) punktā paredzēto finansējumu shēmai tikai līdz 2002. taksācijas gadam (13). Tomēr 2002. gadā ASV Kongress īpaši atļāva un finansēja shēmas turpināšanu līdz 2006. taksācijas gadam (to ieskaitot).

| (76) | Shēma darbojās no 2000. gada 1. decembra līdz 2006. gada jūnijam. To pārvaldīja USDA Lauksaimniecības pakalpojumu aģentūra (FSA). |
| --- | --- |

(76)

Shēma darbojās no 2000. gada 1. decembra līdz 2006. gada jūnijam. To pārvaldīja USDA Lauksaimniecības pakalpojumu aģentūra (FSA).

b)   Atbilstības kritēriji

| (77) | Laikposmā, kad programma darbojās, tajā bija tiesīgi piedalīties visi komerciālie bioenerģijas ražotāji. Ražotājiem bija jāiesniedz pierādījumi par ražošanu, kā arī pierādījumi par lauksaimniecības produktu pirkšanu un izmantošanu saistībā ar šādu ražošanu. Jo īpaši biodīzeļdegvielas ražotājiem biodīzeļdegviela bija jāražo un jāpārdod komerciāli. |
| --- | --- |

(77)

Laikposmā, kad programma darbojās, tajā bija tiesīgi piedalīties visi komerciālie bioenerģijas ražotāji. Ražotājiem bija jāiesniedz pierādījumi par ražošanu, kā arī pierādījumi par lauksaimniecības produktu pirkšanu un izmantošanu saistībā ar šādu ražošanu. Jo īpaši biodīzeļdegvielas ražotājiem biodīzeļdegviela bija jāražo un jāpārdod komerciāli.

| (78) | Likumā “biodīzeļdegviela” bija definēta kā monoalkilesteris, kas atbilst attiecīgam Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības standartam. Lai varētu pretendēt uz kredītu, ražotājam bija jāievēro konkrētas prasības attiecībā uz uzskaites veikšanu un jāsniedz vajadzīgā informācija, kā arī jādod atļauja CCC pārbaudīt šādu informāciju. Attiecīgie noteikumi paredz sīki izstrādātu procedūru, kas jāievēro, lai pierakstītos uz programmu, iesniegtu maksājumu pieteikumus, un ziņošanas procedūras, kas saņēmējiem jāievēro, lai varētu pretendēt uz maksājumiem. |
| --- | --- |

(78)

Likumā “biodīzeļdegviela” bija definēta kā monoalkilesteris, kas atbilst attiecīgam Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības standartam. Lai varētu pretendēt uz kredītu, ražotājam bija jāievēro konkrētas prasības attiecībā uz uzskaites veikšanu un jāsniedz vajadzīgā informācija, kā arī jādod atļauja CCC pārbaudīt šādu informāciju. Attiecīgie noteikumi paredz sīki izstrādātu procedūru, kas jāievēro, lai pierakstītos uz programmu, iesniegtu maksājumu pieteikumus, un ziņošanas procedūras, kas saņēmējiem jāievēro, lai varētu pretendēt uz maksājumiem.

| (79) | Minētajā 2002. gada likumā bija noteikts, ka produkti, par kuriem var pieprasīt kredītu un kurus var izmantot, lai ražotu bioenerģiju (biodīzeļdegvielu vai degvielas etanolu), ietver šādus ražojumus:






  — | kvieši, kukurūza, graudu sorgo, mieži, auzas, rīss, sojas pupas, saulespuķu sēklas, rapšu sēklas, rapsis, saflors, linu sēklas, sinepes, krambe, sezama sēklas un kokvilnas sēklas; |
| --- | --- | --- |

(79)

Minētajā 2002. gada likumā bija noteikts, ka produkti, par kuriem var pieprasīt kredītu un kurus var izmantot, lai ražotu bioenerģiju (biodīzeļdegvielu vai degvielas etanolu), ietver šādus ražojumus:

—

kvieši, kukurūza, graudu sorgo, mieži, auzas, rīss, sojas pupas, saulespuķu sēklas, rapšu sēklas, rapsis, saflors, linu sēklas, sinepes, krambe, sezama sēklas un kokvilnas sēklas;

| — | celulozes produkti, piemēram, hibrīdā papele vai sāre; |
| --- | --- |

—

celulozes produkti, piemēram, hibrīdā papele vai sāre;

| — | tauki, eļļas, ziedes (pārstrādātas vai nepārstrādātas), ko iegūst no lauksaimniecības produktiem, un |
| --- | --- |

—

tauki, eļļas, ziedes (pārstrādātas vai nepārstrādātas), ko iegūst no lauksaimniecības produktiem, un

| — | jebkurš dzīvnieku izcelsmes bioprodukts, izņemot taukus, eļļas un ziedes, kas paredzēts lietošanai bioenerģijas ražošanā. |
| --- | --- |

—

jebkurš dzīvnieku izcelsmes bioprodukts, izņemot taukus, eļļas un ziedes, kas paredzēts lietošanai bioenerģijas ražošanā.

| (80) | Saskaņā ar informāciju no Amerikas Savienoto Valstu iestādēm lielākā daļa biodīzeļdegvielas ražotāju, kuri saņēma atvieglojumus atbilstoši šai shēmai, izmantoja sojas pupas. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar informāciju no Amerikas Savienoto Valstu iestādēm lielākā daļa biodīzeļdegvielas ražotāju, kuri saņēma atvieglojumus atbilstoši šai shēmai, izmantoja sojas pupas.

| (81) | Tiesības piedalīties shēmā bija visiem komerciālajiem biodīzeļdegvielas ražotājiem ar noteikumu, ka tie ievēro iepriekš izklāstītās pieteikumu iesniegšanas un ziņošanas procedūras. Valdība neīstenoja nekādu rīcības brīvību, vienīgi nodrošināja atbilstības kritēriju ievērošanu. |
| --- | --- |

(81)

Tiesības piedalīties shēmā bija visiem komerciālajiem biodīzeļdegvielas ražotājiem ar noteikumu, ka tie ievēro iepriekš izklāstītās pieteikumu iesniegšanas un ziņošanas procedūras. Valdība neīstenoja nekādu rīcības brīvību, vienīgi nodrošināja atbilstības kritēriju ievērošanu.

c)   Īstenošana praksē

| (82) | Katrā taksācijas gadā biodīzeļdegvielas ražotāji varēja pierakstīties uz shēmu, iesniedzot attiecīgās veidlapas. Pēc pierakstīšanās biodīzeļdegvielas ražotāji iesniedza ceturkšņa pieteikumus atvieglojumu saņemšanai. Biodīzeļdegvielas ražotājiem bija jāiesniedz dokumentācija par to produktu neto iepirkumu, par kuriem varētu saņemt atvieglojumus, un saražoto biodīzeļdegvielas neto produkciju attiecīgajos laika posmos. |
| --- | --- |

(82)

Katrā taksācijas gadā biodīzeļdegvielas ražotāji varēja pierakstīties uz shēmu, iesniedzot attiecīgās veidlapas. Pēc pierakstīšanās biodīzeļdegvielas ražotāji iesniedza ceturkšņa pieteikumus atvieglojumu saņemšanai. Biodīzeļdegvielas ražotājiem bija jāiesniedz dokumentācija par to produktu neto iepirkumu, par kuriem varētu saņemt atvieglojumus, un saražoto biodīzeļdegvielas neto produkciju attiecīgajos laika posmos.

| (83) | Shēma paredzēja maksājumus biodīzeļdegvielas ražotājiem, pamatojoties gan uz bāzes biodīzeļdegvielas produkcijas apjomu, gan palielinātu biodīzeļdegvielas produkcijas apjomu iepriekšējā taksācijas gada attiecīgajā periodā. Par 2006. taksācijas gadu uzņēmumi atvieglojumus saņēma tikai no palielinātās biodīzeļdegvielas produkcijas. Pamatojoties uz katra saņēmēja biodīzeļdegvielas produkciju un palielināto biodīzeļdegvielas produkciju, kas saražota no lauksaimniecības produktiem, par kuriem var saņemt atvieglojumus, USDA aprēķināja maksājumu summu, kā paredzēts noteikumos. |
| --- | --- |

(83)

Shēma paredzēja maksājumus biodīzeļdegvielas ražotājiem, pamatojoties gan uz bāzes biodīzeļdegvielas produkcijas apjomu, gan palielinātu biodīzeļdegvielas produkcijas apjomu iepriekšējā taksācijas gada attiecīgajā periodā. Par 2006. taksācijas gadu uzņēmumi atvieglojumus saņēma tikai no palielinātās biodīzeļdegvielas produkcijas. Pamatojoties uz katra saņēmēja biodīzeļdegvielas produkciju un palielināto biodīzeļdegvielas produkciju, kas saražota no lauksaimniecības produktiem, par kuriem var saņemt atvieglojumus, USDA aprēķināja maksājumu summu, kā paredzēts noteikumos.

| (84) | Tā kā shēmu izbeidza 2006. gada jūnijā, neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, ne arī 9. apsvērumā minētais uzņēmums, kam noteikta individuāla pārbaude, izmeklēšanas periodā nesaņēma atvieglojumus saskaņā ar šo shēmu. Kad shēma darbojās, trīs no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem saņēma maksājumus laika posmā no 2002. līdz 2006. gadam. Viens uzņēmums saņēma tiešus maksājumus no FSA. Vēl viens uzņēmums saņēma netiešus maksājumus saskaņā ar šo shēmu, jo kāds uzņēmums, kas guva labumu no tās sistēmas, dažas no saņemtajām summām novirzīja izlasē iekļautajam uzņēmumam saskaņā ar vienošanos par peļņas sadali, jo starp abiem uzņēmumiem bija vienošanās par nodevām. Trešais uzņēmums 2006. taksācijas gadā saņēma tikai nelielu summu. |
| --- | --- |

(84)

Tā kā shēmu izbeidza 2006. gada jūnijā, neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, ne arī 9. apsvērumā minētais uzņēmums, kam noteikta individuāla pārbaude, izmeklēšanas periodā nesaņēma atvieglojumus saskaņā ar šo shēmu. Kad shēma darbojās, trīs no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem saņēma maksājumus laika posmā no 2002. līdz 2006. gadam. Viens uzņēmums saņēma tiešus maksājumus no FSA. Vēl viens uzņēmums saņēma netiešus maksājumus saskaņā ar šo shēmu, jo kāds uzņēmums, kas guva labumu no tās sistēmas, dažas no saņemtajām summām novirzīja izlasē iekļautajam uzņēmumam saskaņā ar vienošanos par peļņas sadali, jo starp abiem uzņēmumiem bija vienošanās par nodevām. Trešais uzņēmums 2006. taksācijas gadā saņēma tikai nelielu summu.

d)   Secinājumi

| (85) | Tika konstatēts, ka saskaņā ar šo shēmu atvieglojumi tika piešķirti atsevišķiem biodīzeļdegvielas ražotājiem vairāku gadu laikā, pamatojoties uz to biodīzeļdegvielas produkciju, un nepārprotami tika sniegts finansiāls ieguldījums no ASV valdības kā piešķīrumi, kas īpaši attiecās uz biodīzeļdegvielas ražošanas nozari. Tomēr subsīdijas tiek uzskatītas par atkārtotām un izmantojamām katrā konkrētajā gadā; tādējādi izmeklēšanas periodā labums netika gūts. |
| --- | --- |

(85)

Tika konstatēts, ka saskaņā ar šo shēmu atvieglojumi tika piešķirti atsevišķiem biodīzeļdegvielas ražotājiem vairāku gadu laikā, pamatojoties uz to biodīzeļdegvielas produkciju, un nepārprotami tika sniegts finansiāls ieguldījums no ASV valdības kā piešķīrumi, kas īpaši attiecās uz biodīzeļdegvielas ražošanas nozari. Tomēr subsīdijas tiek uzskatītas par atkārtotām un izmantojamām katrā konkrētajā gadā; tādējādi izmeklēšanas periodā labums netika gūts.

| (86) | Tika arī konstatēts, ka šī shēma bija ieviesta atkārtoti 2009. taksācijas gadā (no 2008. gada oktobra līdz 2009. gada septembrim). Tomēr, ņemot vērā, ka izmeklēšanas periods ilgst no 2007. gada aprīļa līdz 2008. gada martam, nav pamatoti kompensēt nekādu labumu, kas varētu rasties saskaņā ar atkārtoti ieviesto shēmu. |
| --- | --- |

(86)

Tika arī konstatēts, ka šī shēma bija ieviesta atkārtoti 2009. taksācijas gadā (no 2008. gada oktobra līdz 2009. gada septembrim). Tomēr, ņemot vērā, ka izmeklēšanas periods ilgst no 2007. gada aprīļa līdz 2008. gada martam, nav pamatoti kompensēt nekādu labumu, kas varētu rasties saskaņā ar atkārtoti ieviesto shēmu.

Četras no izvērtētajām štatu shēmām neizmantoja neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, ne arī uzņēmums, kam noteikta individuāla pārbaude. Šajos apstākļos šīs shēmas nav analizētas sīkāk. Tās ir šādas: Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas aprīkojuma nodokļa atbrīvojums, Vašingtonas štata Enerģijas brīvības programma, Vašingtonas štata biodegvielas mazumtirdzniecības nodokļa atbrīvojums un Vašingtonas štata biodegvielas nodokļa samazinājums.

3.5.   Ilinoisas biodīzeļdegvielas nodokļa atbrīvojums

| (87) | Ilinoisas štatā “tirdzniecības nodoklis” ietver divus atšķirīgus, bet savstarpēji papildinošus nodokļus. Materiālā personiskā īpašuma (14) mazumtirgotājs uzņemas mazumtirgotāju profesijas nodokļa (ROT) saistības, un materiālā personiskā īpašuma pircējs uzņemas atbilstošas izmantošanas nodokļa saistības. |
| --- | --- |

(87)

Ilinoisas štatā “tirdzniecības nodoklis” ietver divus atšķirīgus, bet savstarpēji papildinošus nodokļus. Materiālā personiskā īpašuma (14) mazumtirgotājs uzņemas mazumtirgotāju profesijas nodokļa (ROT) saistības, un materiālā personiskā īpašuma pircējs uzņemas atbilstošas izmantošanas nodokļa saistības.

| (88) | ROT juridiskais pamats ir 35. Ilinoisas likumu apkopojuma (ILCS) 120. nodaļas 2. sadaļa, savukārt izmantošanas nodokļa pamats ir 35. ILCS 105. nodaļas 3.–45. sadaļa. Saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem “personām, kas iesaistītas materiālā personiskā īpašuma mazumtirdzniecībā, piemēro nodokli...”. Pēdējie minētie noteikumi paredz, ka mazumtirgotāji “iekasē nodokli no lietotājiem, šo nodokli pieskaitot materiālā īpašuma pārdošanas cenai, ja īpašumu pārdod izmantošanai,...”. |
| --- | --- |

(88)

ROT juridiskais pamats ir 35. Ilinoisas likumu apkopojuma (ILCS) 120. nodaļas 2. sadaļa, savukārt izmantošanas nodokļa pamats ir 35. ILCS 105. nodaļas 3.–45. sadaļa. Saskaņā ar iepriekš minētajiem noteikumiem “personām, kas iesaistītas materiālā personiskā īpašuma mazumtirdzniecībā, piemēro nodokli...”. Pēdējie minētie noteikumi paredz, ka mazumtirgotāji “iekasē nodokli no lietotājiem, šo nodokli pieskaitot materiālā īpašuma pārdošanas cenai, ja īpašumu pārdod izmantošanai,...”.

| (89) | ROT likme izmeklēšanas periodā bija 6,25 % no neto ieņēmumiem, kas gūti, pārdodot materiālu personisku īpašumu uzņēmējdarbības gaitā, tiem pieskaitot visus Ilinoisas apgabalos piemērojamos vietējos nodokļus (35. ILCS 120. nodaļas 2.–10. sadaļa). |
| --- | --- |

(89)

ROT likme izmeklēšanas periodā bija 6,25 % no neto ieņēmumiem, kas gūti, pārdodot materiālu personisku īpašumu uzņēmējdarbības gaitā, tiem pieskaitot visus Ilinoisas apgabalos piemērojamos vietējos nodokļus (35. ILCS 120. nodaļas 2.–10. sadaļa).

| (90) | Izmantošanas nodokļa likme izmeklēšanas periodā bija 6,25 % no materiālā personiskā īpašuma pārdošanas cenas vai tā patiesās tirgus vērtības, ja tāda ir, pieskaitot visus Ilinoisas apgabalos piemērojamos vietējos nodokļus (35. ILCS 105. nodaļas 3.–10. sadaļa). |
| --- | --- |

(90)

Izmantošanas nodokļa likme izmeklēšanas periodā bija 6,25 % no materiālā personiskā īpašuma pārdošanas cenas vai tā patiesās tirgus vērtības, ja tāda ir, pieskaitot visus Ilinoisas apgabalos piemērojamos vietējos nodokļus (35. ILCS 105. nodaļas 3.–10. sadaļa).

| (91) | Faktiski uzņēmums, kas iekasē izmantošanas nodokli par savu pārdoto produkciju, maksā šo nodokli Ilinoisas ieņēmumu dienestam kā ROT. |
| --- | --- |

(91)

Faktiski uzņēmums, kas iekasē izmantošanas nodokli par savu pārdoto produkciju, maksā šo nodokli Ilinoisas ieņēmumu dienestam kā ROT.

a)   Juridiskais pamats

| (92) | Attiecībā uz ROT piemērošanu biodīzeļdegvielai un biodīzeļdegvielas maisījumiem 35. ILCS 120. nodaļas 2.–10. sadaļa paredz, ka par ieņēmumiem no produkcijas, ko pārdod 2003. gada 1. jūlijā vai vēlāk un 2013. gada 31. decembrī vai agrāk,






  i) | attiecībā uz maisījumiem, kuru sastāvā ir ne mazāk kā 1 % un ne vairāk kā 10 % biodīzeļdegvielas, nodokli piemēro tikai 80 % no ieņēmumiem, un |
| --- | --- | --- |

(92)

Attiecībā uz ROT piemērošanu biodīzeļdegvielai un biodīzeļdegvielas maisījumiem 35. ILCS 120. nodaļas 2.–10. sadaļa paredz, ka par ieņēmumiem no produkcijas, ko pārdod 2003. gada 1. jūlijā vai vēlāk un 2013. gada 31. decembrī vai agrāk,

i)

attiecībā uz maisījumiem, kuru sastāvā ir ne mazāk kā 1 % un ne vairāk kā 10 % biodīzeļdegvielas, nodokli piemēro tikai 80 % no ieņēmumiem, un

| ii) | attiecībā uz 100 % biodīzeļdegvielu un biodīzeļdegvielas maisījumiem, kuru sastāvā ir vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 99 % biodīzeļdegvielas, ROT nepiemēro. |
| --- | --- |

ii)

attiecībā uz 100 % biodīzeļdegvielu un biodīzeļdegvielas maisījumiem, kuru sastāvā ir vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 99 % biodīzeļdegvielas, ROT nepiemēro.

| (93) | Uz izmantošanas nodokļa piemērošanu biodīzeļdegvielai un biodīzeļdegvielas maisījumiem attiecina tos pašus daļējos/pilnīgos atbrīvojumus, kas piemērojami iepriekš minētajam ROT (35. ILCS 105. nodaļas 3.–10. sadaļa). |
| --- | --- |

(93)

Uz izmantošanas nodokļa piemērošanu biodīzeļdegvielai un biodīzeļdegvielas maisījumiem attiecina tos pašus daļējos/pilnīgos atbrīvojumus, kas piemērojami iepriekš minētajam ROT (35. ILCS 105. nodaļas 3.–10. sadaļa).

| (94) | Atbrīvojumi no ROT un izmantošanas nodokļa iepriekš minētajos tiesību aktos ir paredzēti arī attiecībā uz ieņēmumiem no citu ražojumu pārdošanas. |
| --- | --- |

(94)

Atbrīvojumi no ROT un izmantošanas nodokļa iepriekš minētajos tiesību aktos ir paredzēti arī attiecībā uz ieņēmumiem no citu ražojumu pārdošanas.

b)   Atbilstības kritēriji

| (95) | Ikviens biodīzeļdegvielas mazumtirgotājs vai pircējs ir tiesīgs pieprasīt 92. un 93. apsvērumā minētos atbrīvojumus. |
| --- | --- |

(95)

Ikviens biodīzeļdegvielas mazumtirgotājs vai pircējs ir tiesīgs pieprasīt 92. un 93. apsvērumā minētos atbrīvojumus.

c)   Īstenošana praksē

| (96) | Šīs regulas 92. un 93. apsvērumā minētie atbrīvojuma noteikumi paredz, ka izmantošanas nodokli neiekasē par biodīzeļdegvielas/biodīzeļdegvielas maisījumu mazumtirdzniecību. Tā kā biodīzeļdegvielas/biodīzeļdegvielas maisījumu mazumtirdzniecībai nepiemēro izmantošanas nodokli, uzņēmumiem, kas pārdod biodīzeļdegvielu/biodīzeļdegvielas maisījumus (tostarp ražotājiem/maisījumu gatavotājiem) mazumtirgotājiem, nav jāmaksā ROT par savu pārdoto biodīzeļdegvielu/biodīzeļdegvielas maisījumiem. |
| --- | --- |

(96)

Šīs regulas 92. un 93. apsvērumā minētie atbrīvojuma noteikumi paredz, ka izmantošanas nodokli neiekasē par biodīzeļdegvielas/biodīzeļdegvielas maisījumu mazumtirdzniecību. Tā kā biodīzeļdegvielas/biodīzeļdegvielas maisījumu mazumtirdzniecībai nepiemēro izmantošanas nodokli, uzņēmumiem, kas pārdod biodīzeļdegvielu/biodīzeļdegvielas maisījumus (tostarp ražotājiem/maisījumu gatavotājiem) mazumtirgotājiem, nav jāmaksā ROT par savu pārdoto biodīzeļdegvielu/biodīzeļdegvielas maisījumiem.

d)   Secinājumi

| (97) | Ir skaidrs, ka atbrīvojumu no izmantošanas nodokļa un ROT nodrošina biodīzeļdegvielas/biodīzeļdegvielas maisījumu mazumtirdzniecība. Tāpēc šajā ziņā labumu no atbrīvojumiem gūst ražojuma patērētāji. Šādos apstākļos saskaņā ar pamatregulas 1. panta 1. punktu nedrīkst piemērot kompensācijas maksājumu, lai kompensētu šo subsīdiju, jo tā ne tieši, ne netieši nebija piešķirta attiecīgā ražojuma izgatavošanai, ražošanai, eksportēšanai vai transportēšanai. |
| --- | --- |

(97)

Ir skaidrs, ka atbrīvojumu no izmantošanas nodokļa un ROT nodrošina biodīzeļdegvielas/biodīzeļdegvielas maisījumu mazumtirdzniecība. Tāpēc šajā ziņā labumu no atbrīvojumiem gūst ražojuma patērētāji. Šādos apstākļos saskaņā ar pamatregulas 1. panta 1. punktu nedrīkst piemērot kompensācijas maksājumu, lai kompensētu šo subsīdiju, jo tā ne tieši, ne netieši nebija piešķirta attiecīgā ražojuma izgatavošanai, ražošanai, eksportēšanai vai transportēšanai.

| (98) | Viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem neiekasēja izmantošanas nodokli par biodīzeļdegvielu/biodīzeļdegvielas maisījumiem, ko tas pārdeva mazumtirgotājiem, un tāpēc tas nemaksāja ROT par šo pārdoto produkciju. Tomēr, ņemot vērā 97. apsvērumā izdarītos secinājumus, nav uzskatāms, ka šis uzņēmums ir guvis kompensējamu labumu. |
| --- | --- |

(98)

Viens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem neiekasēja izmantošanas nodokli par biodīzeļdegvielu/biodīzeļdegvielas maisījumiem, ko tas pārdeva mazumtirgotājiem, un tāpēc tas nemaksāja ROT par šo pārdoto produkciju. Tomēr, ņemot vērā 97. apsvērumā izdarītos secinājumus, nav uzskatāms, ka šis uzņēmums ir guvis kompensējamu labumu.

3.6.   Misūri Prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atvieglojumu fonds

a)   Juridiskais pamats

| (99) | Saskaņā ar Misūri štata likumu (RSMo) (142. nodaļas 142.031. sadaļa) 2002. gadā tika izveidots Misūri Prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atvieglojumu fonds (Fonds). Fonda mērķis ir “... nodrošināt ekonomiskās subsīdijas Misūri prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ražotājiem...”. |
| --- | --- |

(99)

Saskaņā ar Misūri štata likumu (RSMo) (142. nodaļas 142.031. sadaļa) 2002. gadā tika izveidots Misūri Prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atvieglojumu fonds (Fonds). Fonda mērķis ir “... nodrošināt ekonomiskās subsīdijas Misūri prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ražotājiem...”.

| (100) | Katru taksācijas gadu (kas ilgst no viena gada 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam) Misūri Lauksaimniecības ministrija nodrošina Misūri prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ražotājiem (MPABR) visu to naudas līdzekļu pieejamību, kas Fondam piešķirti saskaņā ar Misūri tiesību aktiem un ko ar likumu apstiprinājis Misūri gubernators. |
| --- | --- |

(100)

Katru taksācijas gadu (kas ilgst no viena gada 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam) Misūri Lauksaimniecības ministrija nodrošina Misūri prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ražotājiem (MPABR) visu to naudas līdzekļu pieejamību, kas Fondam piešķirti saskaņā ar Misūri tiesību aktiem un ko ar likumu apstiprinājis Misūri gubernators.

b)   Atbilstības kritēriji

| (101) | Izmeklēšanas perioda sākumā (2007. gada 1. aprīlī) MPABR bija struktūrvienība, kas ražoja biodīzeļdegvielu un






  i) | kas bija reģistrēta Amerikas Savienoto Valstu Vides aizsardzības aģentūrā (USEPA),
  un |
| --- | --- | --- |

(101)

Izmeklēšanas perioda sākumā (2007. gada 1. aprīlī) MPABR bija struktūrvienība, kas ražoja biodīzeļdegvielu un

i)

kas bija reģistrēta Amerikas Savienoto Valstu Vides aizsardzības aģentūrā (USEPA),

un

| ii) | un no kuras vismaz 51 % piederēja lauksaimnieciskajiem ražotājiem, kas bija Misūri štata rezidenti un aktīvi iesaistījās lauksaimnieciskajā ražošanā komerciāliem mērķiem,
  vai |
| --- | --- |

ii)

un no kuras vismaz 51 % piederēja lauksaimnieciskajiem ražotājiem, kas bija Misūri štata rezidenti un aktīvi iesaistījās lauksaimnieciskajā ražošanā komerciāliem mērķiem,

vai

| iii) | kuras izmantotās izejvielas vismaz 80 % gadījumu bija Misūri štata izcelsmes izejvielas. “Izejvielas” nozīmē Misūri izcelsmes lauksaimniecības produktus, kas definēti RSMo 348.400. sadaļā. Šī pēdējā minētā definīcija ietver inter alia lauksaimniecības un augu valsts produktus, dabīgā veidā vai pārstrādātus, kas ir ražoti, apstrādāti vai kam ir citādā veidā piešķirta pievienotā vērtība Misūri štatā. |
| --- | --- |

iii)

kuras izmantotās izejvielas vismaz 80 % gadījumu bija Misūri štata izcelsmes izejvielas. “Izejvielas” nozīmē Misūri izcelsmes lauksaimniecības produktus, kas definēti RSMo 348.400. sadaļā. Šī pēdējā minētā definīcija ietver inter alia lauksaimniecības un augu valsts produktus, dabīgā veidā vai pārstrādātus, kas ir ražoti, apstrādāti vai kam ir citādā veidā piešķirta pievienotā vērtība Misūri štatā.

| (102) | Šie atbilstības kritēriji tika grozīti; grozītie kritēriji bija spēkā no 2007. gada 28. augusta, un ar tiem aizstāja iepriekš minēto iii) punktu un pievienoja papildu nosacījumus kā iv) punktu):






  iii) | un kuras izmantotās izejvielas vismaz 80 % gadījumu bija Misūri štata izcelsmes izejvielas. Izejvielas ir lauksaimniecības, dārzkopības, vīnkopības, augu valsts, akvakultūras, lopkopības, mežsaimniecības vai putnkopības produkts dabīgā veidā vai pārstrādāts, |
| --- | --- | --- |

(102)

Šie atbilstības kritēriji tika grozīti; grozītie kritēriji bija spēkā no 2007. gada 28. augusta, un ar tiem aizstāja iepriekš minēto iii) punktu un pievienoja papildu nosacījumus kā iv) punktu):

iii)

un kuras izmantotās izejvielas vismaz 80 % gadījumu bija Misūri štata izcelsmes izejvielas. Izejvielas ir lauksaimniecības, dārzkopības, vīnkopības, augu valsts, akvakultūras, lopkopības, mežsaimniecības vai putnkopības produkts dabīgā veidā vai pārstrādāts,

| iv) | un kura atbilda visām šādām prasībām:






  — | bija reģistrēta Misūri Lauksaimniecības ministrijā līdz 2007. gada 1. septembrim, |
| --- | --- | --- |

iv)

un kura atbilda visām šādām prasībām:

—

bija reģistrēta Misūri Lauksaimniecības ministrijā līdz 2007. gada 1. septembrim,

| — | bija sākusi ražotnes būvniecību pirms 2007. gada 1. novembra un |
| --- | --- |

—

bija sākusi ražotnes būvniecību pirms 2007. gada 1. novembra un

| — | un bija sākusi ražot biodīzeļdegvielu pirms 2009. gada 1. marta. |
| --- | --- |

—

un bija sākusi ražot biodīzeļdegvielu pirms 2009. gada 1. marta.

c)   Īstenošana praksē

| (103) | Lai saņemtu piešķīrumu no Fonda, MPABR jābūt inter alia licencētai struktūrvienībai. Licenci MPABR saņem tad, ja tas atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem un sniedz papildu informāciju Misūri štata Lauksaimniecības ministrijai (MDA), tostarp norādot uzņēmuma USEPA numuru, federālā darba devēja identifikācijas numuru u. c. Licence ir spēkā no dienas, kad MDA ir saņēmusi un apstiprinājusi visu vajadzīgo informāciju, un tās termiņš beidzas, kad MPABR ir saņēmis piešķīrumus sešdesmit mēnešus vai vairs neatbilst atbilstības nosacījumiem. |
| --- | --- |

(103)

Lai saņemtu piešķīrumu no Fonda, MPABR jābūt inter alia licencētai struktūrvienībai. Licenci MPABR saņem tad, ja tas atbilst iepriekš minētajiem kritērijiem un sniedz papildu informāciju Misūri štata Lauksaimniecības ministrijai (MDA), tostarp norādot uzņēmuma USEPA numuru, federālā darba devēja identifikācijas numuru u. c. Licence ir spēkā no dienas, kad MDA ir saņēmusi un apstiprinājusi visu vajadzīgo informāciju, un tās termiņš beidzas, kad MPABR ir saņēmis piešķīrumus sešdesmit mēnešus vai vairs neatbilst atbilstības nosacījumiem.

| (104) | Tiklīdz ir izsniegta licence, MPABR var pieteikties ražotāja atvieglojumu piešķīrumam, pieprasot ikmēneša piešķīrumu pieteikuma veidlapu no MDA, Prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atvieglojumu fonda. Lai saņemtu ražotāja nodokļu atvieglojuma piešķīrumu par konkrētu mēnesi, MPABR ir jāaizpilda noteiktā piešķīruma pieteikuma veidlapa. |
| --- | --- |

(104)

Tiklīdz ir izsniegta licence, MPABR var pieteikties ražotāja atvieglojumu piešķīrumam, pieprasot ikmēneša piešķīrumu pieteikuma veidlapu no MDA, Prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atvieglojumu fonda. Lai saņemtu ražotāja nodokļu atvieglojuma piešķīrumu par konkrētu mēnesi, MPABR ir jāaizpilda noteiktā piešķīruma pieteikuma veidlapa.

| (105) | Aizpildītā piešķīruma pieteikuma veidlapa MPABR jāiesniedz MDA ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pēc tā mēneša pēdējās dienas, par kuru tiek pieprasīts piešķīrums. Pieteikumi, kas iesniegti pēc šā termiņa, tiek automātiski noraidīti. |
| --- | --- |

(105)

Aizpildītā piešķīruma pieteikuma veidlapa MPABR jāiesniedz MDA ne vēlāk kā piecpadsmit dienas pēc tā mēneša pēdējās dienas, par kuru tiek pieprasīts piešķīrums. Pieteikumi, kas iesniegti pēc šā termiņa, tiek automātiski noraidīti.

| (106) | Katra mēneša piešķīruma summu aprēķina, vispirms nosakot, cik galonu prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ir saražots no Misūri izcelsmes lauksaimniecības produktiem taksācijas gada iepriekšējā mēnesī, kā to apliecinājusi MDA. Iegūto lielumu reizina ar kredītu par galonu, kas noteikts RSMo (štata likuma) 142.031. sadaļā un Štata Noteikumu kodeksa (CSR) 110-2.010. 2. sadaļā. Katrs MPABR ir tiesīgs saņemt kopējo piešķīrumu jebkurā taksācijas gadā, kas ir 0,30 dolāru par galonu par pirmajiem piecpadsmit miljoniem galonu prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas, kura ražota no Misūri izcelsmes lauksaimniecības produktiem attiecīgajā taksācijas gadā, pieskaitot vēl 0,10 dolāru par galonu par nākamajiem piecpadsmit miljoniem galonu prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas, kas ražota no Misūri izcelsmes lauksaimniecības produktiem attiecīgajā taksācijas gadā. Visu to prasībām atbilstošo biodīzeļdegvielu, ko saražojis MPABR un kuras daudzums pārsniedz trīsdesmit miljonus galonu taksācijas gadā, piešķīruma aprēķinā neņem vērā. |
| --- | --- |

(106)

Katra mēneša piešķīruma summu aprēķina, vispirms nosakot, cik galonu prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ir saražots no Misūri izcelsmes lauksaimniecības produktiem taksācijas gada iepriekšējā mēnesī, kā to apliecinājusi MDA. Iegūto lielumu reizina ar kredītu par galonu, kas noteikts RSMo (štata likuma) 142.031. sadaļā un Štata Noteikumu kodeksa (CSR) 110-2.010. 2. sadaļā. Katrs MPABR ir tiesīgs saņemt kopējo piešķīrumu jebkurā taksācijas gadā, kas ir 0,30 dolāru par galonu par pirmajiem piecpadsmit miljoniem galonu prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas, kura ražota no Misūri izcelsmes lauksaimniecības produktiem attiecīgajā taksācijas gadā, pieskaitot vēl 0,10 dolāru par galonu par nākamajiem piecpadsmit miljoniem galonu prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas, kas ražota no Misūri izcelsmes lauksaimniecības produktiem attiecīgajā taksācijas gadā. Visu to prasībām atbilstošo biodīzeļdegvielu, ko saražojis MPABR un kuras daudzums pārsniedz trīsdesmit miljonus galonu taksācijas gadā, piešķīruma aprēķinā neņem vērā.

| (107) | Ja pieejamo naudas līdzekļu nepietiek, lai visiem MPABR samaksātu maksimālo ar likumu pieļaujamo ikmēneša piešķīrumu, pieejamos naudas līdzekļus sadala proporcionāli visu tās MPABR saražotās biodīzeļdegvielas daudzumam, par kuru var saņemt piešķīrumus konkrētajā mēnesī. |
| --- | --- |

(107)

Ja pieejamo naudas līdzekļu nepietiek, lai visiem MPABR samaksātu maksimālo ar likumu pieļaujamo ikmēneša piešķīrumu, pieejamos naudas līdzekļus sadala proporcionāli visu tās MPABR saražotās biodīzeļdegvielas daudzumam, par kuru var saņemt piešķīrumus konkrētajā mēnesī.

| (108) | MDA cenšas samaksāt visus piešķīrumus par konkrēto mēnesi trīsdesmit dienu laikā no piešķīruma pieteikuma veidlapas saņemšanas un apstiprināšanas. |
| --- | --- |

(108)

MDA cenšas samaksāt visus piešķīrumus par konkrēto mēnesi trīsdesmit dienu laikā no piešķīruma pieteikuma veidlapas saņemšanas un apstiprināšanas.

d)   Secinājumi

| (109) | Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko sniedz Misūri štata valdība (15) kā tiešus piešķīrumus. Piešķīrumi nodrošina labumu uzņēmumiem, kas tos saņem. |
| --- | --- |

(109)

Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko sniedz Misūri štata valdība (15) kā tiešus piešķīrumus. Piešķīrumi nodrošina labumu uzņēmumiem, kas tos saņem.

| (110) | Šī shēma attiecas tikai uz biodīzeļdegvielas ražotājiem un tāpēc tiek uzskatīta par īpašu pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu. |
| --- | --- |

(110)

Šī shēma attiecas tikai uz biodīzeļdegvielas ražotājiem un tāpēc tiek uzskatīta par īpašu pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (111) | Šo shēmu izmeklēšanas periodā izmantoja viens no izlasē iekļautajiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Izmeklēšanas periodā saņemto piešķīrumu summa ir piešķirta par attiecīgā ražojuma pārdošanas kopapjomu izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar šo shēmu saņemto kompensējamo subsīdiju summa, izteikta ad valorem, attiecībā uz šo uzņēmumu bija 3,8 %. |
| --- | --- |

(111)

Šo shēmu izmeklēšanas periodā izmantoja viens no izlasē iekļautajiem eksportētājiem, kas sadarbojās. Izmeklēšanas periodā saņemto piešķīrumu summa ir piešķirta par attiecīgā ražojuma pārdošanas kopapjomu izmeklēšanas periodā. Saskaņā ar šo shēmu saņemto kompensējamo subsīdiju summa, izteikta ad valorem, attiecībā uz šo uzņēmumu bija 3,8 %.

3.7.   Ziemeļdakotas Biodegvielas partnerības kopienas paplašināšanās atbalstam (PACE) paredzētā aizdevumu programma

| (112) | Biodegvielas PACE shēma, kas bija spēkā no 2007. gada jūlija, tika aizsākta ar Biodīzeļdegvielas partnerības kopienas paplašināšanas atbalstam paredzēto aizdevumu shēmu (Biodīzeļdegvielas PACE), kas darbojās no 2005. gada jūlija līdz 2007. gada jūnijam. |
| --- | --- |

(112)

Biodegvielas PACE shēma, kas bija spēkā no 2007. gada jūlija, tika aizsākta ar Biodīzeļdegvielas partnerības kopienas paplašināšanas atbalstam paredzēto aizdevumu shēmu (Biodīzeļdegvielas PACE), kas darbojās no 2005. gada jūlija līdz 2007. gada jūnijam.

a)   Juridiskais pamats

| (113) | Biodīzeļdegvielas PACE shēma bija izveidota saskaņā ar Ziemeļdakotas tiesību aktiem vienlaikus ar Ziemeļdakotas Gadsimta kodeksa (N.D.C.C.) 6-09.17 “Biodīzeļdegvielas partnerība kopienas paplašināšanās atbalstam” izveidi 2005. gadā. Atbilstoši minētajam kodeksam tika izveidots Biodīzeļdegvielas partnerības kopienas paplašināšanās atbalstam paredzētais fonds (Fonds). |
| --- | --- |

(113)

Biodīzeļdegvielas PACE shēma bija izveidota saskaņā ar Ziemeļdakotas tiesību aktiem vienlaikus ar Ziemeļdakotas Gadsimta kodeksa (N.D.C.C.) 6-09.17 “Biodīzeļdegvielas partnerība kopienas paplašināšanās atbalstam” izveidi 2005. gadā. Atbilstoši minētajam kodeksam tika izveidots Biodīzeļdegvielas partnerības kopienas paplašināšanās atbalstam paredzētais fonds (Fonds).

| (114) | 2007. gadā pēc Senāta Likumprojekta Nr. 2180 pieņemšanas iepriekš minētais Ziemeļdakotas Gadsimta kodekss 6-09.17 tika grozīts, kā arī no 2007. gada jūlija tika pārveidota Biodīzeļdegvielas PACE shēma, kas tika pārdēvēta par Biodegvielas PACE shēmu. |
| --- | --- |

(114)

2007. gadā pēc Senāta Likumprojekta Nr. 2180 pieņemšanas iepriekš minētais Ziemeļdakotas Gadsimta kodekss 6-09.17 tika grozīts, kā arī no 2007. gada jūlija tika pārveidota Biodīzeļdegvielas PACE shēma, kas tika pārdēvēta par Biodegvielas PACE shēmu.

b)   Atbilstības kritēriji

| (115) | Saskaņā ar Biodīzeļdegvielas PACE shēmu finansējumu no Fonda bija tiesīgi saņemt biodīzeļdegvielas ražošanas uzņēmumi. |
| --- | --- |

(115)

Saskaņā ar Biodīzeļdegvielas PACE shēmu finansējumu no Fonda bija tiesīgi saņemt biodīzeļdegvielas ražošanas uzņēmumi.

| (116) | “Biodīzeļdegvielas ražošanas uzņēmums” bija definēts kā “korporācija, sabiedrība ar ierobežotu atbildību, partnerība, privātpersona vai apvienība, kas ražo dīzeļdegvielu, kuras sastāvā ir vismaz pieci procenti biodīzeļdegvielas, kas atbilst Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības noteiktajai specifikācijai”. |
| --- | --- |

(116)

“Biodīzeļdegvielas ražošanas uzņēmums” bija definēts kā “korporācija, sabiedrība ar ierobežotu atbildību, partnerība, privātpersona vai apvienība, kas ražo dīzeļdegvielu, kuras sastāvā ir vismaz pieci procenti biodīzeļdegvielas, kas atbilst Amerikas Testēšanas un materiālu biedrības noteiktajai specifikācijai”.

| (117) | Finansējums tika piešķirts kā procentu likmes buy down (piemērotās procentu likmes samazinājums) aizdevumiem, ko piešķīra vadošā (komerciālā) finanšu iestāde sadarbībā ar Ziemeļdakotas Banku. Minētā banka ir Ziemeļdakotas štata iestāde. Aizdevuma saņēmēji varēja saņemt procentu likmes samazinājumu, kas ir par 5 % zemāks nekā vekselī norādītā likme. Individuāls biodīzeļdegvielas ražotājs varēja pretendēt uz kopējo maksimālo procentu likmes samazinājumu 400 000 dolāru apmērā par katru aizdevumu. |
| --- | --- |

(117)

Finansējums tika piešķirts kā procentu likmes buy down (piemērotās procentu likmes samazinājums) aizdevumiem, ko piešķīra vadošā (komerciālā) finanšu iestāde sadarbībā ar Ziemeļdakotas Banku. Minētā banka ir Ziemeļdakotas štata iestāde. Aizdevuma saņēmēji varēja saņemt procentu likmes samazinājumu, kas ir par 5 % zemāks nekā vekselī norādītā likme. Individuāls biodīzeļdegvielas ražotājs varēja pretendēt uz kopējo maksimālo procentu likmes samazinājumu 400 000 dolāru apmērā par katru aizdevumu.

| (118) | Biodegvielas PACE shēma bija izveidota, lai samazinātu procentu likmi par aizdevumiem biodīzeļdegvielas un etanola ražošanas uzņēmumiem, mājlopu turēšanas uzņēmumiem, biodegvielas mazumtirgotājiem un graudu pārstrādes uzņēmumiem. Šo shēmu var izmantot biodīzeļdegvielas ražošanas uzņēmumi, kas atbilst attiecīgajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(118)

Biodegvielas PACE shēma bija izveidota, lai samazinātu procentu likmi par aizdevumiem biodīzeļdegvielas un etanola ražošanas uzņēmumiem, mājlopu turēšanas uzņēmumiem, biodegvielas mazumtirgotājiem un graudu pārstrādes uzņēmumiem. Šo shēmu var izmantot biodīzeļdegvielas ražošanas uzņēmumi, kas atbilst attiecīgajiem kritērijiem.

c)   Īstenošana praksē

| (119) | Fonda naudas līdzekļus izmanto, lai samazinātu aizņēmējam piemērojamo procentu likmi par aizdevumiem, ko piešķir vietējais aizdevējs un Ziemeļdakotas Banka (ZB), kura ir Ziemeļdakotas štatam piederoša valsts iestāde. Aizdevumu piešķir, sadarbojoties ar vietējo aizdevējiestādi – banku, krājnoguldījumu un aizdevumu iestādi, krājaizdevu sabiedrību vai saimniecību kredītu pakalpojumu iestādi —, kas pieprasa ZB iesaistīšanos. Vietējās aizdevējiestādes var būt valsts vai privātas iestādes. Aizdevējs un ZB kopā ar aizņēmēju nosaka aizdevuma nosacījumus, tostarp procentu likmi. Pēc tam galvenais aizdevējs pieprasa izmantot Fondu procentu likmes samazināšanai. Faktiski process notiek tā, ka galvenais aizdevējs (parasti privātbanka) iesniedz pieteikumu ZB. |
| --- | --- |

(119)

Fonda naudas līdzekļus izmanto, lai samazinātu aizņēmējam piemērojamo procentu likmi par aizdevumiem, ko piešķir vietējais aizdevējs un Ziemeļdakotas Banka (ZB), kura ir Ziemeļdakotas štatam piederoša valsts iestāde. Aizdevumu piešķir, sadarbojoties ar vietējo aizdevējiestādi – banku, krājnoguldījumu un aizdevumu iestādi, krājaizdevu sabiedrību vai saimniecību kredītu pakalpojumu iestādi —, kas pieprasa ZB iesaistīšanos. Vietējās aizdevējiestādes var būt valsts vai privātas iestādes. Aizdevējs un ZB kopā ar aizņēmēju nosaka aizdevuma nosacījumus, tostarp procentu likmi. Pēc tam galvenais aizdevējs pieprasa izmantot Fondu procentu likmes samazināšanai. Faktiski process notiek tā, ka galvenais aizdevējs (parasti privātbanka) iesniedz pieteikumu ZB.

| (120) | Uzņēmums samaksā atmaksājamos samazinātos procentus galvenajam aizdevējam. Tad galvenais aizdevējs saņem no ZB (no Fonda līdzekļiem) starpības summu starp atmaksu, kas parasti būtu jāveic atbilstoši “normālajai” procentu likmei, un uzņēmuma samaksāto samazināto summu. |
| --- | --- |

(120)

Uzņēmums samaksā atmaksājamos samazinātos procentus galvenajam aizdevējam. Tad galvenais aizdevējs saņem no ZB (no Fonda līdzekļiem) starpības summu starp atmaksu, kas parasti būtu jāveic atbilstoši “normālajai” procentu likmei, un uzņēmuma samaksāto samazināto summu.

| (121) | Biodīzeļdegvielas PACE un Biodegvielas PACE shēmu īstenošana ir izklāstīta divos iepriekšējos apsvērumos. |
| --- | --- |

(121)

Biodīzeļdegvielas PACE un Biodegvielas PACE shēmu īstenošana ir izklāstīta divos iepriekšējos apsvērumos.

d)   Secinājumi

| (122) | Attiecībā uz Biodīzeļdegvielas PACE un Biodegvielas PACE shēmu tiek sniegts finansiāls ieguldījums no Ziemeļdakotas štata iestādēm, jo tās veic maksājumus finansēšanas mehānismam (Biodīzeļdegvielas partnerības kopienas paplašināšanas atbalstam paredzētajam Fondam vai Biodegvielas partnerības kopienas paplašināšanas atbalstam paredzētajam Fondam). Minēto fondu izmanto, lai finansētu daļu no procentu atmaksājumiem, kas uzņēmumam jāmaksā par aizdevumiem. Attiecīgais finansējums no abām shēmām ir pieejams inter alia tikai biodīzeļdegvielas ražotājiem. Šajos apstākļos abas shēmas ir īpašas atbilstoši pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktam. Uzņēmumi, kas izmanto šo shēmu, gūst labumu atmaksājamo procentu samazinājuma izteiksmē. |
| --- | --- |

(122)

Attiecībā uz Biodīzeļdegvielas PACE un Biodegvielas PACE shēmu tiek sniegts finansiāls ieguldījums no Ziemeļdakotas štata iestādēm, jo tās veic maksājumus finansēšanas mehānismam (Biodīzeļdegvielas partnerības kopienas paplašināšanas atbalstam paredzētajam Fondam vai Biodegvielas partnerības kopienas paplašināšanas atbalstam paredzētajam Fondam). Minēto fondu izmanto, lai finansētu daļu no procentu atmaksājumiem, kas uzņēmumam jāmaksā par aizdevumiem. Attiecīgais finansējums no abām shēmām ir pieejams inter alia tikai biodīzeļdegvielas ražotājiem. Šajos apstākļos abas shēmas ir īpašas atbilstoši pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktam. Uzņēmumi, kas izmanto šo shēmu, gūst labumu atmaksājamo procentu samazinājuma izteiksmē.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (123) | Viens uzņēmums izmeklēšanas periodā izmantoja labumu, ko nodrošina Biodīzeļdegvielas PACE shēma. Tomēr tā gūtais labums tika uzskatīts par nenozīmīgu, jo tas bija mazāks par 0,1 %. |
| --- | --- |

(123)

Viens uzņēmums izmeklēšanas periodā izmantoja labumu, ko nodrošina Biodīzeļdegvielas PACE shēma. Tomēr tā gūtais labums tika uzskatīts par nenozīmīgu, jo tas bija mazāks par 0,1 %.

3.8.   Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas ražošanas aprīkojuma nodokļa kredīts

a)   Juridiskais pamats

| (124) | Ziemeļdakotas uzņēmumu peļņas nodokļa juridiskais pamats ir Ziemeļdakotas Konstitūcijas X panta 3. punkts un N.D.C.C. 57-38-30. punkts. Nodokļa kredītu, kas saskaņā ar šo shēmu pieejams biodīzeļdegvielas ražošanas aprīkojuma modernizēšanai, piešķir, pamatojoties uz N.D.C.C. 57-38-30.6. punktu. |
| --- | --- |

(124)

Ziemeļdakotas uzņēmumu peļņas nodokļa juridiskais pamats ir Ziemeļdakotas Konstitūcijas X panta 3. punkts un N.D.C.C. 57-38-30. punkts. Nodokļa kredītu, kas saskaņā ar šo shēmu pieejams biodīzeļdegvielas ražošanas aprīkojuma modernizēšanai, piešķir, pamatojoties uz N.D.C.C. 57-38-30.6. punktu.

b)   Atbilstības kritēriji

| (125) | Nodokļu maksātājam jābūt korporācijai, kurai piemēro Ziemeļdakotas ienākuma nodokli. |
| --- | --- |

(125)

Nodokļu maksātājam jābūt korporācijai, kurai piemēro Ziemeļdakotas ienākuma nodokli.

c)   Īstenošana praksē

| (126) | Ienākuma nodokļa kredītu piemēro pret nodokļu saistībām piecus gadus desmit procentu apmērā gadā no tiešajām izmaksām, kas nodokļu maksātājam radušās pēc 2002. gada 31. decembra. Izmaksas ir nodokļu maksātāja tiešās izmaksas saistībā ar aprīkojuma pielāgošanu vai papildināšanu, lai modernizētu esošo ražotni vai pielāgotu jaunu ražotni štata robežās nolūkā ražot vai jaukt dīzeļdegvielu, kuras sastāvā vismaz 2 % no tilpuma ir biodīzeļdegviela. |
| --- | --- |

(126)

Ienākuma nodokļa kredītu piemēro pret nodokļu saistībām piecus gadus desmit procentu apmērā gadā no tiešajām izmaksām, kas nodokļu maksātājam radušās pēc 2002. gada 31. decembra. Izmaksas ir nodokļu maksātāja tiešās izmaksas saistībā ar aprīkojuma pielāgošanu vai papildināšanu, lai modernizētu esošo ražotni vai pielāgotu jaunu ražotni štata robežās nolūkā ražot vai jaukt dīzeļdegvielu, kuras sastāvā vismaz 2 % no tilpuma ir biodīzeļdegviela.

d)   Secinājumi

| (127) | Šī shēma attiecas tikai uz nodokļu maksātājiem, kas veic aprīkojuma pielāgošanu vai papildināšanu, lai modernizētu esošo ražotni vai pielāgotu jaunu ražotni štata robežās nolūkā ražot vai jaukt dīzeļdegvielu, kuras sastāvā vismaz 2 % no tilpuma ir biodīzeļdegviela. Tāpēc šī shēma ir īpaša atbilstoši pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktam. To uzskata par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas nozīmē kā valdības ieņēmumus, kas citā gadījumā ir atmaksājami (uzņēmumu ienākuma nodoklis), netiek saņemti vai netiek iekasēti. Samazinātās uzņēmuma nodokļu saistības nodrošina labumu. |
| --- | --- |

(127)

Šī shēma attiecas tikai uz nodokļu maksātājiem, kas veic aprīkojuma pielāgošanu vai papildināšanu, lai modernizētu esošo ražotni vai pielāgotu jaunu ražotni štata robežās nolūkā ražot vai jaukt dīzeļdegvielu, kuras sastāvā vismaz 2 % no tilpuma ir biodīzeļdegviela. Tāpēc šī shēma ir īpaša atbilstoši pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunktam. To uzskata par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas nozīmē kā valdības ieņēmumus, kas citā gadījumā ir atmaksājami (uzņēmumu ienākuma nodoklis), netiek saņemti vai netiek iekasēti. Samazinātās uzņēmuma nodokļu saistības nodrošina labumu.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (128) | Šo shēmu izmeklēšanas periodā izmantoja viens uzņēmums. Tomēr uzņēmuma gūtais labums tika uzskatīts par nenozīmīgu, jo tas bija mazāks par 0,1 %. |
| --- | --- |

(128)

Šo shēmu izmeklēšanas periodā izmantoja viens uzņēmums. Tomēr uzņēmuma gūtais labums tika uzskatīts par nenozīmīgu, jo tas bija mazāks par 0,1 %.

3.9.   Ziemeļdakotas biodīzeļdegvielas ienākuma nodokļa kredīts

a)   Juridiskais pamats

| (129) | Nodokļa kredīts biodīzeļdegvielas jaukšanai tiek piemērots, pamatojoties uz N.D.C.C. 57-38-01.22. punktu. |
| --- | --- |

(129)

Nodokļa kredīts biodīzeļdegvielas jaukšanai tiek piemērots, pamatojoties uz N.D.C.C. 57-38-01.22. punktu.

b)   Atbilstības kritēriji

| (130) | Nodokļu maksātājam ir jāmaksā Ziemeļdakotas ienākuma nodoklis, un tam ir jābūt izsniegtai spēkā esošai licencei, ko tam izdevis štata Nodokļu komisariāts kā degvielas piegādātājam, kurš jauc degvielu saskaņā ar N.D.C.C. 57-43.2-05(1). punktu. |
| --- | --- |

(130)

Nodokļu maksātājam ir jāmaksā Ziemeļdakotas ienākuma nodoklis, un tam ir jābūt izsniegtai spēkā esošai licencei, ko tam izdevis štata Nodokļu komisariāts kā degvielas piegādātājam, kurš jauc degvielu saskaņā ar N.D.C.C. 57-43.2-05(1). punktu.

c)   Īstenošana praksē

| (131) | Nodokļu maksātājs ir tiesīgs saņemt kredītu pret nodokļu saistībām 0,05 dolāru apmērā par galonu jauktas biodīzeļdegvielas, ja maisījuma sastāvā vismaz 5 % no tilpuma ir biodīzeļdegviela (B5). |
| --- | --- |

(131)

Nodokļu maksātājs ir tiesīgs saņemt kredītu pret nodokļu saistībām 0,05 dolāru apmērā par galonu jauktas biodīzeļdegvielas, ja maisījuma sastāvā vismaz 5 % no tilpuma ir biodīzeļdegviela (B5).

d)   Secinājumi

| (132) | Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē kā valdības ieņēmumus, kas citā gadījumā ir atmaksājami (uzņēmumu ienākuma nodoklis), netiek saņemti vai netiek iekasēti. Samazinātās uzņēmuma nodokļu saistības nodrošina labumu. |
| --- | --- |

(132)

Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punkta nozīmē kā valdības ieņēmumus, kas citā gadījumā ir atmaksājami (uzņēmumu ienākuma nodoklis), netiek saņemti vai netiek iekasēti. Samazinātās uzņēmuma nodokļu saistības nodrošina labumu.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (133) | Šo shēmu izmeklēšanas periodā izmantoja viens uzņēmums. Tomēr uzņēmuma gūtais labums tika uzskatīts par nenozīmīgu, jo tas bija mazāks par 0,1 %. |
| --- | --- |

(133)

Šo shēmu izmeklēšanas periodā izmantoja viens uzņēmums. Tomēr uzņēmuma gūtais labums tika uzskatīts par nenozīmīgu, jo tas bija mazāks par 0,1 %.

3.10.   Teksasas etanola un biodīzeļdegvielas maisījumu nodokļa atbrīvojums

| (134) | Saskaņā ar Teksasas Kodeksu dzinēju degvielai, ieskaitot dīzeļdegvielu, piemēro valsts akcīzes nodokli. Likums nosaka, ka valsts akcīzes nodoklis, ko maksā par dīzeļdegvielu, ir jāpieskaita pārdošanas cenai katrā secīgā pārdošanas reizē tā, lai šo nodokli galu galā samaksātu persona, kas izmanto vai patērē degvielu. Saskaņā ar Teksasas štata tiesību aktiem biodīzeļdegvielu uzskata par atsevišķu ražojumu. Tas nav ar nodokli apliekams ražojums. Tas nozīmē, ka biodīzeļdegvielas ražotājiem nav jāiekasē nodoklis no pircēja štata nodokļu iestādes vārdā un uzdevumā. Tika secināts, ka biodīzeļdegvielas ražotāji negūst labumu no Teksasas etanola un biodīzeļdegvielas maisījumu nodokļa atbrīvojuma un ka, ciktāl Teksasas tiesību akti neparedz aplikt ar nodokli konkrētu ražojumu, kas dotu labumu kādai personai štatā, šāds labums rodas tiešajam patērētājam. Šajos apstākļos šī shēma ir uzskatāma par nekompensējamu. |
| --- | --- |

(134)

Saskaņā ar Teksasas Kodeksu dzinēju degvielai, ieskaitot dīzeļdegvielu, piemēro valsts akcīzes nodokli. Likums nosaka, ka valsts akcīzes nodoklis, ko maksā par dīzeļdegvielu, ir jāpieskaita pārdošanas cenai katrā secīgā pārdošanas reizē tā, lai šo nodokli galu galā samaksātu persona, kas izmanto vai patērē degvielu. Saskaņā ar Teksasas štata tiesību aktiem biodīzeļdegvielu uzskata par atsevišķu ražojumu. Tas nav ar nodokli apliekams ražojums. Tas nozīmē, ka biodīzeļdegvielas ražotājiem nav jāiekasē nodoklis no pircēja štata nodokļu iestādes vārdā un uzdevumā. Tika secināts, ka biodīzeļdegvielas ražotāji negūst labumu no Teksasas etanola un biodīzeļdegvielas maisījumu nodokļa atbrīvojuma un ka, ciktāl Teksasas tiesību akti neparedz aplikt ar nodokli konkrētu ražojumu, kas dotu labumu kādai personai štatā, šāds labums rodas tiešajam patērētājam. Šajos apstākļos šī shēma ir uzskatāma par nekompensējamu.

3.11.   Teksasas degvielas etanola un biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atvieglojumu programma

a)   Juridiskais pamats

| (135) | Teksasas Lauksaimniecības kodeksa 16. nodaļa, Degvielas etanola un biodīzeļdegvielas nodokļa atvieglojumu programmas noteikumi un Vadlīnijas par Degvielas etanola un biodīzeļdegvielas nodokļa atvieglojumu programmu |
| --- | --- |

(135)

Teksasas Lauksaimniecības kodeksa 16. nodaļa, Degvielas etanola un biodīzeļdegvielas nodokļa atvieglojumu programmas noteikumi un Vadlīnijas par Degvielas etanola un biodīzeļdegvielas nodokļa atvieglojumu programmu

b)   Atbilstības kritēriji

| (136) | Shēma paredzēja piešķīrumus prasībām atbilstošiem uzņēmumiem, kas ražo etanolu un biodīzeļdegvielu. Ražotājam, kas vēlējās saņemt piešķīrumu, bija jāiesniedz pieteikums, kurā apliecināts, ka:






  1) | ražotne var ražot degvielas etanolu vai biodīzeļdegvielu; |
| --- | --- | --- |

(136)

Shēma paredzēja piešķīrumus prasībām atbilstošiem uzņēmumiem, kas ražo etanolu un biodīzeļdegvielu. Ražotājam, kas vēlējās saņemt piešķīrumu, bija jāiesniedz pieteikums, kurā apliecināts, ka:

1)

ražotne var ražot degvielas etanolu vai biodīzeļdegvielu;

| 2) | ražotājs ir veicis būtiskus ieguldījumus ražotnē un |
| --- | --- |

2)

ražotājs ir veicis būtiskus ieguldījumus ražotnē un

| 3) | ka ražotne ir pastāvīgs objekts Teksasā. |
| --- | --- |

3)

ka ražotne ir pastāvīgs objekts Teksasā.

c)   Īstenošana praksē

| (137) | Šī shēma noteica, ka ražotājs, kas maksā nodevu 3,2 centu apmērā par galonu biodīzeļdegvielas, kura ražota reģistrētā ražotnē, ir tiesīgs saņemt 20 centus par katru galonu biodīzeļdegvielas, kas saražota katrā reģistrētā ražotnē desmit gadu laikā no dienas, kad ražotne sākusi ražošanu. |
| --- | --- |

(137)

Šī shēma noteica, ka ražotājs, kas maksā nodevu 3,2 centu apmērā par galonu biodīzeļdegvielas, kura ražota reģistrētā ražotnē, ir tiesīgs saņemt 20 centus par katru galonu biodīzeļdegvielas, kas saražota katrā reģistrētā ražotnē desmit gadu laikā no dienas, kad ražotne sākusi ražošanu.

| (138) | Reģistrētai ražotnei bija jāiesniedz ikmēneša ražošanas pārskati un ceturkšņa ziņojums, ko apliecinājis sertificēts publiskais grāmatvedības uzņēmums. Iesniedzot ceturkšņa ziņojumu, ražotnei bija jāmaksā nodeva 3,2 centu apmērā par galonu. Šīs samaksātās nodevas summu reizināja ar 5,25, lai ražotne saņemtu atbrīvojumu 20 centu apmērā par galonu. Ražošanas slieksnis atvieglojuma saņemšanai bija pirmie 18 miljoni galonu gadā uz katru ražotni. |
| --- | --- |

(138)

Reģistrētai ražotnei bija jāiesniedz ikmēneša ražošanas pārskati un ceturkšņa ziņojums, ko apliecinājis sertificēts publiskais grāmatvedības uzņēmums. Iesniedzot ceturkšņa ziņojumu, ražotnei bija jāmaksā nodeva 3,2 centu apmērā par galonu. Šīs samaksātās nodevas summu reizināja ar 5,25, lai ražotne saņemtu atbrīvojumu 20 centu apmērā par galonu. Ražošanas slieksnis atvieglojuma saņemšanai bija pirmie 18 miljoni galonu gadā uz katru ražotni.

| (139) | Šī shēma bija spēkā no 2003. gada septembra, bet pirmie maksājumi saskaņā ar šo sistēmu tika veikti tikai 2006. gada jūnijā, jo nebija piešķirti līdzekļi līdz taksācijas gadam no 2005. gada septembra līdz 2006. gada augustam. Šī shēma nedarbojas kopš 2007. gada 31. augusta, jo Teksasas likumdevējas iestādes pieprasīja pārtraukt tās finansēšanu kopš 2008.–2009. gada apropriācijām uz diviem gadiem (no 2007. gada septembra līdz 2009. gada augustam). Juridiski šī shēma Teksasā joprojām pastāv. Turklāt tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā labumu no tās guva viens no attiecīgajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(139)

Šī shēma bija spēkā no 2003. gada septembra, bet pirmie maksājumi saskaņā ar šo sistēmu tika veikti tikai 2006. gada jūnijā, jo nebija piešķirti līdzekļi līdz taksācijas gadam no 2005. gada septembra līdz 2006. gada augustam. Šī shēma nedarbojas kopš 2007. gada 31. augusta, jo Teksasas likumdevējas iestādes pieprasīja pārtraukt tās finansēšanu kopš 2008.–2009. gada apropriācijām uz diviem gadiem (no 2007. gada septembra līdz 2009. gada augustam). Juridiski šī shēma Teksasā joprojām pastāv. Turklāt tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā labumu no tās guva viens no attiecīgajiem uzņēmumiem.

d)   Secinājumi

| (140) | Šī shēma tiek uzskatīta par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko sniedz Misūri štata valdība kā tiešus piešķīrumus. Piešķīrumi dod labumu uzņēmumiem, kas tos saņem, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu. Šī sistēma inter alia attiecas tikai uz biodīzeļdegvielas ražotājiem un tāpēc tiek uzskatīta par īpašu pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu. |
| --- | --- |

(140)

Šī shēma tiek uzskatīta par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko sniedz Misūri štata valdība kā tiešus piešķīrumus. Piešķīrumi dod labumu uzņēmumiem, kas tos saņem, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu. Šī sistēma inter alia attiecas tikai uz biodīzeļdegvielas ražotājiem un tāpēc tiek uzskatīta par īpašu pamatregulas 3. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē un līdz ar to par kompensējamu.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (141) | Viens uzņēmums izmeklēšanas periodā izmantoja šo shēmu. Subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz izmeklēšanas periodā saņemto maksājumu summu. Nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no saņemtajiem maksājumiem, lai aprēķinātu subsīdijas summu kā skaitītāju atbilstoši pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(141)

Viens uzņēmums izmeklēšanas periodā izmantoja šo shēmu. Subsīdijas summa tika aprēķināta, pamatojoties uz izmeklēšanas periodā saņemto maksājumu summu. Nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no saņemtajiem maksājumiem, lai aprēķinātu subsīdijas summu kā skaitītāju atbilstoši pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam.

| (142) | Pēc tam subsīdijas summa tika sadalīta attiecībā pret kopējo biodīzeļdegvielas apjomu, ko attiecīgais uzņēmums pārdeva IP laikā, tādējādi aprēķinot atbilstošo saucēju. |
| --- | --- |

(142)

Pēc tam subsīdijas summa tika sadalīta attiecībā pret kopējo biodīzeļdegvielas apjomu, ko attiecīgais uzņēmums pārdeva IP laikā, tādējādi aprēķinot atbilstošo saucēju.

| (143) | Attiecīgais uzņēmums izmeklēšanas periodā no šīs sistēmas saņēma subsīdijas 0,1 % apmērā. |
| --- | --- |

(143)

Attiecīgais uzņēmums izmeklēšanas periodā no šīs sistēmas saņēma subsīdijas 0,1 % apmērā.

3.12.   Vašingtonas štata biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atbrīvojums

| (144) | Vašingtonas štats paredz uzņēmējdarbības un izmantošanas nodokļa (UI nodoklis) samazinājumus un atbrīvojumus no īpašuma nodokļa un nomas akcīzes nodokļa. |
| --- | --- |

(144)

Vašingtonas štats paredz uzņēmējdarbības un izmantošanas nodokļa (UI nodoklis) samazinājumus un atbrīvojumus no īpašuma nodokļa un nomas akcīzes nodokļa.

| (145) | Vašingtonas štatam nav uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas. Tā vietā uzņēmumiem jāmaksā uzņēmējdarbības un izmantošanas nodoklis (UI nodoklis), ko piemēro ražošanas darbībām. Parastā nodokļa likme, ko piemēro ražošanas darbībām, ir 0,484 %, ja vien Vašingtonas štata tiesību akti neparedz citādi. |
| --- | --- |

(145)

Vašingtonas štatam nav uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas. Tā vietā uzņēmumiem jāmaksā uzņēmējdarbības un izmantošanas nodoklis (UI nodoklis), ko piemēro ražošanas darbībām. Parastā nodokļa likme, ko piemēro ražošanas darbībām, ir 0,484 %, ja vien Vašingtonas štata tiesību akti neparedz citādi.

| (146) | Īpašuma nodokļa piemērojamo likmi nosaka daudzas jurisdikcijas, kas pārklājas, un tā ir atšķirīga dažādās Vašingtonas štata vietējās nodokļu jurisdikcijās. Tomēr vidējā likme štatā ir apmēram 1,2 % no patiesās tirgus vērtības. |
| --- | --- |

(146)

Īpašuma nodokļa piemērojamo likmi nosaka daudzas jurisdikcijas, kas pārklājas, un tā ir atšķirīga dažādās Vašingtonas štata vietējās nodokļu jurisdikcijās. Tomēr vidējā likme štatā ir apmēram 1,2 % no patiesās tirgus vērtības.

| (147) | Nomas akcīzes nodoklis ir nodoklis, ko piemēro īpašuma nodokļa vietā, ja ar nodokli neapliekamu īpašumu, piemēram, valsts ostas īpašumu, izmanto no nodokļa neatbrīvota persona, piemēram, peļņas uzņēmējdarbībai. Likme ir 12,84 % no līgumā noteiktās īres maksas. |
| --- | --- |

(147)

Nomas akcīzes nodoklis ir nodoklis, ko piemēro īpašuma nodokļa vietā, ja ar nodokli neapliekamu īpašumu, piemēram, valsts ostas īpašumu, izmanto no nodokļa neatbrīvota persona, piemēram, peļņas uzņēmējdarbībai. Likme ir 12,84 % no līgumā noteiktās īres maksas.

a)   Juridiskais pamats

| (148) | Saskaņā ar Pārskatītā Vašingtonas kodeksa (RCW) 82.04.260. nodaļas 1. punkta e) apakšpunktu UI nodokļa likme tīras biodegvielas, ieskaitot biodīzeļdegvielu, ražotājiem ir samazināta no 0,484 % līdz 0,138 %. Šī samazinātā likme ir piemērojama līdz 2009. gada 1. jūlijam. |
| --- | --- |

(148)

Saskaņā ar Pārskatītā Vašingtonas kodeksa (RCW) 82.04.260. nodaļas 1. punkta e) apakšpunktu UI nodokļa likme tīras biodegvielas, ieskaitot biodīzeļdegvielu, ražotājiem ir samazināta no 0,484 % līdz 0,138 %. Šī samazinātā likme ir piemērojama līdz 2009. gada 1. jūlijam.

| (149) | Attiecībā uz īpašuma nodokļa un nomas akcīzes nodokļa atbrīvojumiem RCW 84.36.635. un 82.29A.135. nodaļa paredz, ka prasībām atbilstošais nekustamais un personīgais īpašums tiek atbrīvots no īpašuma nodokļa un nomas akcīzes nodokļa. |
| --- | --- |

(149)

Attiecībā uz īpašuma nodokļa un nomas akcīzes nodokļa atbrīvojumiem RCW 84.36.635. un 82.29A.135. nodaļa paredz, ka prasībām atbilstošais nekustamais un personīgais īpašums tiek atbrīvots no īpašuma nodokļa un nomas akcīzes nodokļa.

b)   Atbilstības kritēriji

| (150) | Visi trīs iepriekš minētie nodokļu samazinājumi/atbrīvojumi attiecas uz biodegvielas ražotājiem. Samazinājumus/atbrīvojumus var izmantot visā štatā bez ierobežojumiem, tikai ir jāatbilst prasībai par atbilstību. |
| --- | --- |

(150)

Visi trīs iepriekš minētie nodokļu samazinājumi/atbrīvojumi attiecas uz biodegvielas ražotājiem. Samazinājumus/atbrīvojumus var izmantot visā štatā bez ierobežojumiem, tikai ir jāatbilst prasībai par atbilstību.

| (151) | Attiecībā uz atbilstību jānorāda, ka uz UI nodokļa samazinājumu, kā norādīts iepriekš, var pretendēt biodīzeļdegvielas ražotāji. |
| --- | --- |

(151)

Attiecībā uz atbilstību jānorāda, ka uz UI nodokļa samazinājumu, kā norādīts iepriekš, var pretendēt biodīzeļdegvielas ražotāji.

| (152) | No iepriekš noteiktā īpašuma nodokļa un nomas akcīzes nodokļa ir atbrīvots prasībām atbilstošs nekustamais un personīgais īpašums. Prasībām atbilstošais nekustamais un personīgais īpašums jāizmanto galvenokārt tīras biodegvielas ražošanai. Prasībām atbilstošs īpašums ietver ēkas, iekārtas un aprīkojumu, citu personīgo īpašumu un zemi, kas saistīta ar biodegvielas ražošanu, bet ne zemi, ko izmanto kultūraugu audzēšanai. Ēkām un aprīkojumam jābūt jaunam un jābūt ieviestam pēc 2003. gada jūlija. |
| --- | --- |

(152)

No iepriekš noteiktā īpašuma nodokļa un nomas akcīzes nodokļa ir atbrīvots prasībām atbilstošs nekustamais un personīgais īpašums. Prasībām atbilstošais nekustamais un personīgais īpašums jāizmanto galvenokārt tīras biodegvielas ražošanai. Prasībām atbilstošs īpašums ietver ēkas, iekārtas un aprīkojumu, citu personīgo īpašumu un zemi, kas saistīta ar biodegvielas ražošanu, bet ne zemi, ko izmanto kultūraugu audzēšanai. Ēkām un aprīkojumam jābūt jaunam un jābūt ieviestam pēc 2003. gada jūlija.

c)   Īstenošana praksē

| (153) | Lai izmantotu samazināto UI nodokļa likmi, kas piemērojama biodīzeļdegvielas ražotājiem, uzņēmums, kas ir tiesīgs to saņemt, attiecīgajā nodokļu deklarācijā vienkārši norāda šādu ražojumu pārdošanas apjomu. |
| --- | --- |

(153)

Lai izmantotu samazināto UI nodokļa likmi, kas piemērojama biodīzeļdegvielas ražotājiem, uzņēmums, kas ir tiesīgs to saņemt, attiecīgajā nodokļu deklarācijā vienkārši norāda šādu ražojumu pārdošanas apjomu.

| (154) | Pieteikums par īpašuma nodokļa un nomas akcīzes nodokļa atbrīvojumiem jāiesniedz katru gadu līdz 1. novembrim. Pieteikumu par īpašuma nodokļa atbrīvojumu iesniedz ar vietējā apgabala vērtētāja starpniecību. Pieteikumu par nomas akcīzes nodokļa atbrīvojumu iesniedz ar Ieņēmumu departamenta starpniecību. |
| --- | --- |

(154)

Pieteikums par īpašuma nodokļa un nomas akcīzes nodokļa atbrīvojumiem jāiesniedz katru gadu līdz 1. novembrim. Pieteikumu par īpašuma nodokļa atbrīvojumu iesniedz ar vietējā apgabala vērtētāja starpniecību. Pieteikumu par nomas akcīzes nodokļa atbrīvojumu iesniedz ar Ieņēmumu departamenta starpniecību.

d)   Secinājumi

| (155) | Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko sniedz Vašingtonas štata valdība kā valdības ieņēmumus, kas citā gadījumā ir atmaksājami (UI nodoklis), netiek saņemti vai netiek iekasēti. Samazinātās šo shēmu izmantojošā uzņēmuma nodokļu saistības nodrošina labumu. Samazinātā UI nodokļa likme, kas piemērojama biodegvielas ražotājiem, ir īpaša, jo tā ir piemērojama tikai biodegvielas, ieskaitot biodīzeļdegvielu, ražotājiem un atsevišķām citām konkrētām darbībām, tāpēc tiek uzskatīta par kompensējamu. |
| --- | --- |

(155)

Šo shēmu uzskata par subsīdiju pamatregulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas nozīmē, jo tā nodrošina finansiālu ieguldījumu, ko sniedz Vašingtonas štata valdība kā valdības ieņēmumus, kas citā gadījumā ir atmaksājami (UI nodoklis), netiek saņemti vai netiek iekasēti. Samazinātās šo shēmu izmantojošā uzņēmuma nodokļu saistības nodrošina labumu. Samazinātā UI nodokļa likme, kas piemērojama biodegvielas ražotājiem, ir īpaša, jo tā ir piemērojama tikai biodegvielas, ieskaitot biodīzeļdegvielu, ražotājiem un atsevišķām citām konkrētām darbībām, tāpēc tiek uzskatīta par kompensējamu.

| (156) | Neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem neizmantoja labumu, ko nodrošina īpašuma nodokļa atbrīvojums. Šajos apstākļos par šo nodokļa atbrīvojumu secinājumi netiek izdarīti. Labumu, ko nodrošina nomas akcīzes nodokļa atbrīvojums, izmantoja viens uzņēmums, bet labuma summa bija mazāka nekā 0,1 %, tāpēc tas tiek uzskatīts par nenozīmīgu. Šajos apstākļos netiek izdarīti secinājumi par šo nodokļa atbrīvojumu. |
| --- | --- |

(156)

Neviens no izlasē iekļautajiem uzņēmumiem neizmantoja labumu, ko nodrošina īpašuma nodokļa atbrīvojums. Šajos apstākļos par šo nodokļa atbrīvojumu secinājumi netiek izdarīti. Labumu, ko nodrošina nomas akcīzes nodokļa atbrīvojums, izmantoja viens uzņēmums, bet labuma summa bija mazāka nekā 0,1 %, tāpēc tas tiek uzskatīts par nenozīmīgu. Šajos apstākļos netiek izdarīti secinājumi par šo nodokļa atbrīvojumu.

e)   Subsīdijas summas aprēķināšana

| (157) | Viens uzņēmums izmeklēšanas periodā izmantoja labumu, ko nodrošina samazinātā UI nodokļa shēma. Subsīdijas summa tika aprēķināta, UI nodokļa samazināto likmi piemērojot tās biodīzeļdegvielas pārdošanas apgrozījumam, kuru uzņēmums saražojis izmeklēšanas periodā. Subsīdijas summa, kas izteikta kā procentuālā daļa no izmeklēšanas periodā pārdotās biodīzeļdegvielas kopējā apjoma, bija 0,7 %. |
| --- | --- |

(157)

Viens uzņēmums izmeklēšanas periodā izmantoja labumu, ko nodrošina samazinātā UI nodokļa shēma. Subsīdijas summa tika aprēķināta, UI nodokļa samazināto likmi piemērojot tās biodīzeļdegvielas pārdošanas apgrozījumam, kuru uzņēmums saražojis izmeklēšanas periodā. Subsīdijas summa, kas izteikta kā procentuālā daļa no izmeklēšanas periodā pārdotās biodīzeļdegvielas kopējā apjoma, bija 0,7 %.

3.13.   Kompensējamo subsīdiju summa

| (158) | Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem izmeklēšanā pārbaudītajiem uzņēmumiem piešķirto kompensējamo subsīdiju summa, kas izteikta ad valorem, ir no 29,1 % līdz 41,1 %.











  (%) |
| --- | --- |
| SHĒMA
  UZŅĒMUMS | Biodīzeļdegvielas maisījumu nodokļa kredīts | Mazo lauksaimnie-cības biodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa kredīts | Misūri Prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atbrīvojumu fonds | Teksasas degvielas etanola un biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atbrīvoju-mu programma | Vašingtonas štata biodegvielas ražošanas nodokļa atbrīvojums | Kopā |
| Archer Daniels Midland Company | 31,3 | | 3,8 | | | 35,1 |
| Cargill Inc. | 34,1 | 0,4 | | | | 34,5 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 38,7 | | | 0,3 | | 39,0 |
| Imperium Renewables Inc. | 28,4 | | | | 0,7 | 29,1 |
| Peter Cremer North America LP | 41,0 | | | | | 41,0 |
| Vinmar Overseas Limited | 41,1 | | | | | 41,1 |
| World Energy Alternatives LLC | 37,6 | | | | | 37,6 |

(158)

Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem izmeklēšanā pārbaudītajiem uzņēmumiem piešķirto kompensējamo subsīdiju summa, kas izteikta ad valorem, ir no 29,1 % līdz 41,1 %.

(%)

SHĒMA

UZŅĒMUMS

Biodīzeļdegvielas maisījumu nodokļa kredīts

Mazo lauksaimnie-cības biodīzeļdegvielas ražotāju ienākuma nodokļa kredīts

Misūri Prasībām atbilstošās biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atbrīvojumu fonds

Teksasas degvielas etanola un biodīzeļdegvielas ražošanas nodokļa atbrīvoju-mu programma

Vašingtonas štata biodegvielas ražošanas nodokļa atbrīvojums

Kopā

Archer Daniels Midland Company

31,3

3,8

35,1

Cargill Inc.

34,1

0,4

34,5

Green Earth Fuels of Houston LLC

38,7

0,3

39,0

Imperium Renewables Inc.

28,4

0,7

29,1

Peter Cremer North America LP

41,0

41,0

Vinmar Overseas Limited

41,1

41,1

World Energy Alternatives LLC

37,6

37,6

| (159) | Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, subsīdiju norma, ko aprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdiju normu, kas noteikta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, ir 36,0 %. |
| --- | --- |

(159)

Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, subsīdiju norma, ko aprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdiju normu, kas noteikta izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, kas sadarbojās, ir 36,0 %.

| (160) | Komisija vispirms noteica, kāds ir bijis visu pārējo ASV eksportētāju sadarbības līmenis. Tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas norādīts atbildēs uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un kopējais importa apjoms no ASV, ko ieguva no ASV eksporta statistikas datiem. Tika konstatēts, ka sadarbības līmenis bija 81 %. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskatīja, ka sadarbības līmenis ir bijis augsts. Tāpēc, lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti, uzskatīja, ka ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, jānosaka tāds subsīdiju līmenis, kas atbilst visaugstākajam subsidēšanas līmenim, kas konstatēts izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(160)

Komisija vispirms noteica, kāds ir bijis visu pārējo ASV eksportētāju sadarbības līmenis. Tika salīdzināts kopējais eksporta apjoms, kas norādīts atbildēs uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, un kopējais importa apjoms no ASV, ko ieguva no ASV eksporta statistikas datiem. Tika konstatēts, ka sadarbības līmenis bija 81 %. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskatīja, ka sadarbības līmenis ir bijis augsts. Tāpēc, lai nodrošinātu pasākumu efektivitāti, uzskatīja, ka ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, jānosaka tāds subsīdiju līmenis, kas atbilst visaugstākajam subsidēšanas līmenim, kas konstatēts izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās.

4.   KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARE

4.1.   Ražošana un situācija Kopienā

| (161) | Lai noteiktu Kopienas ražošanas kopējo apjomu un atbalstu izmeklēšanai, tika izmantota visa pieejamā informācija, tostarp sūdzībā ietvertā informācija un dati, kas apkopoti no Kopienas ražotājiem pirms izmeklēšanas sākšanas un pēc tās. |
| --- | --- |

(161)

Lai noteiktu Kopienas ražošanas kopējo apjomu un atbalstu izmeklēšanai, tika izmantota visa pieejamā informācija, tostarp sūdzībā ietvertā informācija un dati, kas apkopoti no Kopienas ražotājiem pirms izmeklēšanas sākšanas un pēc tās.

| (162) | Pamatojoties uz šo informāciju, tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Kopienas saražotās produkcijas kopējais apjoms bija apmēram 5 400 000 tonnu. Tika konstatēts, ka trīs vienas grupas uzņēmumi ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem ASV un ka arī pati šī grupa bija importējusi ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus no saviem saistītajiem eksportētājiem ASV. Tāpēc šie uzņēmumi tika izslēgti no Kopienas ražošanas nozares jēdziena pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē. Līdz ar to ražošanas apjoms, kas bija pamatā konstatējumam par situāciju, svārstījās no 4 200 000 līdz 4 600 000 tonnu. |
| --- | --- |

(162)

Pamatojoties uz šo informāciju, tika konstatēts, ka izmeklēšanas periodā Kopienas saražotās produkcijas kopējais apjoms bija apmēram 5 400 000 tonnu. Tika konstatēts, ka trīs vienas grupas uzņēmumi ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem ASV un ka arī pati šī grupa bija importējusi ievērojamus attiecīgā ražojuma daudzumus no saviem saistītajiem eksportētājiem ASV. Tāpēc šie uzņēmumi tika izslēgti no Kopienas ražošanas nozares jēdziena pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē. Līdz ar to ražošanas apjoms, kas bija pamatā konstatējumam par situāciju, svārstījās no 4 200 000 līdz 4 600 000 tonnu.

| (163) | Tika konstatēts, ka uzņēmumi, kas atbalstīja sūdzību un piekrita sadarboties izmeklēšanā, izmeklēšanas periodā saražoja vairāk nekā 60 % no Kopienā saražotās biodīzeļdegvielas, kā norādīts 162. apsvērumā. Tika uzskatīts, ka turpmāk 165. apsvērumā minētais uzņēmums, kas nesadarbojās izmeklēšanā, nav atbalstījis sūdzību. Jāsecina, ka sūdzību un izmeklēšanu atbalsta lielākā daļa ražotāju, kas pārstāv Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(163)

Tika konstatēts, ka uzņēmumi, kas atbalstīja sūdzību un piekrita sadarboties izmeklēšanā, izmeklēšanas periodā saražoja vairāk nekā 60 % no Kopienā saražotās biodīzeļdegvielas, kā norādīts 162. apsvērumā. Tika uzskatīts, ka turpmāk 165. apsvērumā minētais uzņēmums, kas nesadarbojās izmeklēšanā, nav atbalstījis sūdzību. Jāsecina, ka sūdzību un izmeklēšanu atbalsta lielākā daļa ražotāju, kas pārstāv Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta un 10. panta 8. punkta nozīmē.

4.2.   Atlase

| (164) | Bija pieteicies liels skaits Kopienas ražotāju, tāpēc, lai noteiktu būtiskā kaitējuma pastāvēšanu, tika nolemts veikt atlasi. Atlases veidlapas nosūtīja visiem iespējamiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Kopienā. Sākotnēji vairāk nekā 40 uzņēmumu sniedza pilnīgas atbildes uz atlases veidlapās ietvertajiem jautājumiem un piekrita sadarboties šajā procedūrā. Trīs 162. apsvērumā minētie uzņēmumi netika ņemti vērā atlases veikšanā minētajā apsvērumā norādīto iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

(164)

Bija pieteicies liels skaits Kopienas ražotāju, tāpēc, lai noteiktu būtiskā kaitējuma pastāvēšanu, tika nolemts veikt atlasi. Atlases veidlapas nosūtīja visiem iespējamiem līdzīgā ražojuma ražotājiem Kopienā. Sākotnēji vairāk nekā 40 uzņēmumu sniedza pilnīgas atbildes uz atlases veidlapās ietvertajiem jautājumiem un piekrita sadarboties šajā procedūrā. Trīs 162. apsvērumā minētie uzņēmumi netika ņemti vērā atlases veikšanā minētajā apsvērumā norādīto iemeslu dēļ.

| (165) | No pārējiem uzņēmumiem tika izvēlēti 11 uzņēmumi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo Kopienas ražošanas un pārdošanas apjomu, kā norādīts 11. apsvērumā. Tomēr viens ražotājs, ko sākotnēji iekļāva izlasē, bija jāizslēdz no tās, jo tas nesadarbojās izmeklēšanā. Pārējos desmit izlasē iekļautos uzņēmumus uzskata par visu Kopienas ražošanu raksturojošiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(165)

No pārējiem uzņēmumiem tika izvēlēti 11 uzņēmumi, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo Kopienas ražošanas un pārdošanas apjomu, kā norādīts 11. apsvērumā. Tomēr viens ražotājs, ko sākotnēji iekļāva izlasē, bija jāizslēdz no tās, jo tas nesadarbojās izmeklēšanā. Pārējos desmit izlasē iekļautos uzņēmumus uzskata par visu Kopienas ražošanu raksturojošiem uzņēmumiem.

| (166) | Atsauce uz “Kopienas ražošanas nozari” vai “izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem” attiecas uz šiem desmit izlasē iekļautajiem ražotājiem. |
| --- | --- |

(166)

Atsauce uz “Kopienas ražošanas nozari” vai “izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem” attiecas uz šiem desmit izlasē iekļautajiem ražotājiem.

5.   KAITĒJUMS

| (167) | Kā minēts 17. apsvērumā, tendenču izvērtēšana attiecībā uz kaitējuma noteikšanu attiecās uz laika posmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozare faktiski sāka attīstīties 2004. gadā. Tādējādi tika uzskatīts, ka analīze jāveic, pamatojoties uz tendencēm laika posmā no 2005. gada līdz IP (“analizētais periods”). Tomēr turpmāk sniegtajā novērtējumā ir arī informācija, kas attiecas uz 2004. gadu. |
| --- | --- |

(167)

Kā minēts 17. apsvērumā, tendenču izvērtēšana attiecībā uz kaitējuma noteikšanu attiecās uz laika posmu no 2004. gada janvāra līdz IP beigām. Tomēr izmeklēšanā atklājās, ka Kopienas ražošanas nozare faktiski sāka attīstīties 2004. gadā. Tādējādi tika uzskatīts, ka analīze jāveic, pamatojoties uz tendencēm laika posmā no 2005. gada līdz IP (“analizētais periods”). Tomēr turpmāk sniegtajā novērtējumā ir arī informācija, kas attiecas uz 2004. gadu.

5.1.   Patēriņš Kopienā

1.   tabula

| Patēriņš Kopienā | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indekss 2005. g.=100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Patēriņš Kopienā

2004

2005

2006

2007

IP

Tonnas

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indekss 2005. g.=100

60

100

155

207

206

| (168) | Patēriņu Kopienā noteica, pamatojoties uz visu Kopienas ražotāju Kopienas ražošanas kopapjomu Kopienas tirgū, kā noteikts 162. apsvērumā, atskaitot eksporta apjomus un pieskaitot importa apjomus no valsts, uz kuru attiecās šī izmeklēšana, un importa apjomus no citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(168)

Patēriņu Kopienā noteica, pamatojoties uz visu Kopienas ražotāju Kopienas ražošanas kopapjomu Kopienas tirgū, kā noteikts 162. apsvērumā, atskaitot eksporta apjomus un pieskaitot importa apjomus no valsts, uz kuru attiecās šī izmeklēšana, un importa apjomus no citām trešām valstīm.

| (169) | Bija pieejami šādi informācijas avoti par importa apjomiem no ASV:






  — | Eurostat dati par dažādajiem KN kodiem, ar kuriem klasificē attiecīgo ražojumu, |
| --- | --- | --- |

(169)

Bija pieejami šādi informācijas avoti par importa apjomiem no ASV:

—

Eurostat dati par dažādajiem KN kodiem, ar kuriem klasificē attiecīgo ražojumu,

| — | ASV eksporta statistikas dati, |
| --- | --- |

—

ASV eksporta statistikas dati,

| — | cita ieinteresēto personu sniegta konfidenciāla statistikas informācija par importu. |
| --- | --- |

—

cita ieinteresēto personu sniegta konfidenciāla statistikas informācija par importu.

| (170) | Tomēr šīs informācijas analīze pierādīja, ka Eurostat dati nav izmantojami patēriņa novērtēšanai, jo līdz 2007. gada beigām nebija atsevišķa KN koda, kas izmantojams dažādo attiecīgā ražojuma veidu klasifikācijai muitas vajadzībām. Attiecīgā ražojuma imports tika klasificēts atbilstoši vairākiem kodiem, kas ietvēra arī citu ražojumu importa datus. Tāpēc tika uzskatīts par atbilstošāku izmantot ASV eksporta statistikas datus, lai iegūtu ticamus importa, patēriņa un importa tendenču rādītājus. Izmantojot šo informācijas avotu, tika ņemts vērā nosūtīšanas laiks, kas vajadzīgs, lai preces nogādātu no ASV uz Kopienu, un tādējādi eksporta statistikas dati tika koriģēti par vienu mēnesi, lai ievērotu šo laika intervālu. |
| --- | --- |

(170)

Tomēr šīs informācijas analīze pierādīja, ka Eurostat dati nav izmantojami patēriņa novērtēšanai, jo līdz 2007. gada beigām nebija atsevišķa KN koda, kas izmantojams dažādo attiecīgā ražojuma veidu klasifikācijai muitas vajadzībām. Attiecīgā ražojuma imports tika klasificēts atbilstoši vairākiem kodiem, kas ietvēra arī citu ražojumu importa datus. Tāpēc tika uzskatīts par atbilstošāku izmantot ASV eksporta statistikas datus, lai iegūtu ticamus importa, patēriņa un importa tendenču rādītājus. Izmantojot šo informācijas avotu, tika ņemts vērā nosūtīšanas laiks, kas vajadzīgs, lai preces nogādātu no ASV uz Kopienu, un tādējādi eksporta statistikas dati tika koriģēti par vienu mēnesi, lai ievērotu šo laika intervālu.

| (171) | Attiecībā uz importu no citām valstīm un Kopienas ražotāju eksportu, ņemot vērā iepriekš minēto Eurostat datu izmantošanas ierobežojumu, izmeklēšana tika veikta, pamatojoties uz sūdzībā sniegtajiem datiem. |
| --- | --- |

(171)

Attiecībā uz importu no citām valstīm un Kopienas ražotāju eksportu, ņemot vērā iepriekš minēto Eurostat datu izmantošanas ierobežojumu, izmeklēšana tika veikta, pamatojoties uz sūdzībā sniegtajiem datiem.

| (172) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka Kopienas biodīzeļdegvielas patēriņš laikā no 2005. līdz 2007. gadam palielinājās par 107 % un pēc tam izmeklēšanas periodā nedaudz samazinājās par vienu procentpunktu. Kopumā analizētajā periodā patēriņš palielinājās vairāk nekā divas reizes. |
| --- | --- |

(172)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika secināts, ka Kopienas biodīzeļdegvielas patēriņš laikā no 2005. līdz 2007. gadam palielinājās par 107 % un pēc tam izmeklēšanas periodā nedaudz samazinājās par vienu procentpunktu. Kopumā analizētajā periodā patēriņš palielinājās vairāk nekā divas reizes.

| (173) | Pieprasījuma palielinājuma iemesls bija galvenokārt dalībvalstu pasākumi biodegvielas izmantošanas veicināšanai pēc tam, kad tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 8. maija Direktīva 2003/30/EK par biodegvielu un citu atjaunojamo veidu degvielu izmantošanas veicināšanu transportā (16) un Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoražojumiem un elektroenerģijai (17). |
| --- | --- |

(173)

Pieprasījuma palielinājuma iemesls bija galvenokārt dalībvalstu pasākumi biodegvielas izmantošanas veicināšanai pēc tam, kad tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 8. maija Direktīva 2003/30/EK par biodegvielu un citu atjaunojamo veidu degvielu izmantošanas veicināšanu transportā (16) un Padomes 2003. gada 27. oktobra Direktīva 2003/96/EK, kas pārkārto Kopienas noteikumus par nodokļu uzlikšanu energoražojumiem un elektroenerģijai (17).

5.2.   Importa apjoms no attiecīgās valsts un tirgus daļa

2.   tabula

| Imports no ASV | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indekss 2005. g.=100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Tirgus daļa | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indekss 2005. g.=100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Avots: ASV eksporta statistikas dati. |

Imports no ASV

2004

2005

2006

2007

IP

Tonnas

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indekss 2005. g.=100

23

100

442

6 354

9 885

Tirgus daļa

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indekss 2005. g.=100

25

100

250

2 750

4 300

Avots: ASV eksporta statistikas dati.

| (174) | Importa apjomi no ASV būtiski palielinājās no apmēram 11 500 tonnu 2005. gadā līdz apmēram 1 137 000 tonnu izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(174)

Importa apjomi no ASV būtiski palielinājās no apmēram 11 500 tonnu 2005. gadā līdz apmēram 1 137 000 tonnu izmeklēšanas periodā.

| (175) | Analizētajā periodā pastāvīgi palielinājās ASV izcelsmes subsidētā importa apjoms Kopienas tirgū – no 0,4 % 2005. gadā līdz 17,2 % izmeklēšanas periodā. Tāpēc subsidētais imports ir būtiski palielinājies gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē salīdzinājumā ar Kopienas patēriņu konkrētajā periodā. |
| --- | --- |

(175)

Analizētajā periodā pastāvīgi palielinājās ASV izcelsmes subsidētā importa apjoms Kopienas tirgū – no 0,4 % 2005. gadā līdz 17,2 % izmeklēšanas periodā. Tāpēc subsidētais imports ir būtiski palielinājies gan absolūtā, gan relatīvā izteiksmē salīdzinājumā ar Kopienas patēriņu konkrētajā periodā.

| (176) | Lai raksturotu modeli, saskaņā ar kuru biodīzeļdegviela, kuras izcelsme, iespējams, ir ārvalstīs, tiek nosūtīta uz Kopienu caur ASV, kur tā tiek jaukta, tādējādi pārsvarā samazinot (par 0,01 % no galīgā maisījuma) parastās dīzeļdegvielas apjomu, lai maisījuma gatavotājs varētu izmantot subsīdiju ASV, izmanto terminu splash and dash. |
| --- | --- |

(176)

Lai raksturotu modeli, saskaņā ar kuru biodīzeļdegviela, kuras izcelsme, iespējams, ir ārvalstīs, tiek nosūtīta uz Kopienu caur ASV, kur tā tiek jaukta, tādējādi pārsvarā samazinot (par 0,01 % no galīgā maisījuma) parastās dīzeļdegvielas apjomu, lai maisījuma gatavotājs varētu izmantot subsīdiju ASV, izmanto terminu splash and dash.

| (177) | Ieinteresētās ASV personas ir apgalvojušas, ka ar splash and dash modeli var izskaidrot ASV importa palielināšanos Kopienas tirgū, jo izmeklēšanas periodā ar to saistītā ASV importa īpatsvars esot bijis 40 %. Minētās personas ir arī apgalvojušas, ka, tā kā izmeklēšana tika uzsākta pret ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importu, daudzumi, kas saistīti ar splash and dash modeli, ir jānošķir no kaitējuma analīzes un jāuzskata par importu no citām trešām valstīm. |
| --- | --- |

(177)

Ieinteresētās ASV personas ir apgalvojušas, ka ar splash and dash modeli var izskaidrot ASV importa palielināšanos Kopienas tirgū, jo izmeklēšanas periodā ar to saistītā ASV importa īpatsvars esot bijis 40 %. Minētās personas ir arī apgalvojušas, ka, tā kā izmeklēšana tika uzsākta pret ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importu, daudzumi, kas saistīti ar splash and dash modeli, ir jānošķir no kaitējuma analīzes un jāuzskata par importu no citām trešām valstīm.

| (178) | Savukārt sūdzības iesniedzējs argumentēja, ka splash and dash imports, ja tāds ir bijis, ir ne vairāk kā 10 % no ASV eksporta apjomiem un tādējādi ir nenozīmīgs un nemaina secinājumus, ka Kopienas tirgū ieplūda liels daudzums subsidētā importa no ASV, jo īpaši izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(178)

Savukārt sūdzības iesniedzējs argumentēja, ka splash and dash imports, ja tāds ir bijis, ir ne vairāk kā 10 % no ASV eksporta apjomiem un tādējādi ir nenozīmīgs un nemaina secinājumus, ka Kopienas tirgū ieplūda liels daudzums subsidētā importa no ASV, jo īpaši izmeklēšanas periodā.

| (179) | Izmeklēšanā ir pierādīts, ka ASV eksporta statistikas dati neļauj nošķirt biodīzeļdegvielu, kas eksportēta atbilstoši minētajam splash and dash procesam, no pārējā ASV eksporta, kas norādīts minēto datu nodaļā “Eksports”. Tajos pašos statistikas datos bija norādīts pavisam mazs apjoms, kas deklarēts nodaļā “Reeksports”. ASV iestādes arī norādīja, ka visi daudzumi, kas iekļauti nodaļā “Eksports”, ir ražojumi, kas jāuzskata par ASV izcelsmes ražojumiem. |
| --- | --- |

(179)

Izmeklēšanā ir pierādīts, ka ASV eksporta statistikas dati neļauj nošķirt biodīzeļdegvielu, kas eksportēta atbilstoši minētajam splash and dash procesam, no pārējā ASV eksporta, kas norādīts minēto datu nodaļā “Eksports”. Tajos pašos statistikas datos bija norādīts pavisam mazs apjoms, kas deklarēts nodaļā “Reeksports”. ASV iestādes arī norādīja, ka visi daudzumi, kas iekļauti nodaļā “Eksports”, ir ražojumi, kas jāuzskata par ASV izcelsmes ražojumiem.

| (180) | Turklāt lielākā daļa no izmeklēšanā pārbaudītajiem ASV uzņēmumiem paziņoja, ka nav iespējams nošķirt daudzumus, kas eksportēti uz Kopienu vai pārdoti vietējā tirgū, no daudzumiem, kuri saražoti vai kuru izcelsme ir ASV, un daudzumiem, kas eksportēti atbilstoši splash and dash procesam. |
| --- | --- |

(180)

Turklāt lielākā daļa no izmeklēšanā pārbaudītajiem ASV uzņēmumiem paziņoja, ka nav iespējams nošķirt daudzumus, kas eksportēti uz Kopienu vai pārdoti vietējā tirgū, no daudzumiem, kuri saražoti vai kuru izcelsme ir ASV, un daudzumiem, kas eksportēti atbilstoši splash and dash procesam.

| (181) | Turklāt attiecībā uz izmeklēšanā pārbaudītajiem ASV uzņēmumiem konstatēja, ka viss biodīzeļdegvielas eksports – gan tad, ja to bija eksportējuši ASV eksportētāji, gan tad, ja to bija importējuši saistītie importētāji Kopienā – bija deklarēts kā ASV izcelsmes biodīzeļdegviela. |
| --- | --- |

(181)

Turklāt attiecībā uz izmeklēšanā pārbaudītajiem ASV uzņēmumiem konstatēja, ka viss biodīzeļdegvielas eksports – gan tad, ja to bija eksportējuši ASV eksportētāji, gan tad, ja to bija importējuši saistītie importētāji Kopienā – bija deklarēts kā ASV izcelsmes biodīzeļdegviela.

| (182) | Pamatojoties uz iepriekš minēto un jo īpaši ņemot vērā, ka splash and dash eksports, ja tāds bija, bija deklarēts kā ASV izcelsmes eksports un ka ASV iestādes to uzskatīja par ASV izcelsmes eksportu, tika uzskatīts, ka nav iemesla to neuzskatīt par ASV importu. |
| --- | --- |

(182)

Pamatojoties uz iepriekš minēto un jo īpaši ņemot vērā, ka splash and dash eksports, ja tāds bija, bija deklarēts kā ASV izcelsmes eksports un ka ASV iestādes to uzskatīja par ASV izcelsmes eksportu, tika uzskatīts, ka nav iemesla to neuzskatīt par ASV importu.

5.3.   Subsidētā importa cenas un cenu samazinājums

5.3.1.   Vienības pārdošanas cena

3.   tabula

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cenas EUR par tonnu | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Avots: ASV eksporta statistikas dati un izlasē iekļauto ASV eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004

2005

2006

2007

IP

Cenas EUR par tonnu

463

575

600

596

616

Indekss 2005. g. = 100

81

100

104

104

107

Avots: ASV eksporta statistikas dati un izlasē iekļauto ASV eksportētāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (183) | Turklāt ASV eksporta statistikas datus izmantoja, lai noteiktu ASV izcelsmes subsidētā importa cenu izmaiņas, jo īpaši attiecībā uz 2007. gadu un IP. Lai atspoguļotu cenu līmeni uz Kopienas robežas, vidējās eksporta cenas tika koriģētas atbilstoši attiecīgajām kravas pārvadājuma izmaksām un apdrošināšanas izmaksām. Jānorāda, ka attiecībā uz agrākajiem analizētā perioda laika posmiem, proti, 2005. un 2006., kā arī 2004. gadu, ASV eksporta statistikas dati nebija pilnīgi uzticami no pārdošanas apjoma viedokļa, jo tika konstatēts, ka aprēķinātās vidējās eksporta cenas ir nesamērīgi augstas salīdzinājumā ar cenām, ko bija norādījuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Šajos apstākļos vidējā ASV eksporta cena par šiem gadiem tika noteikta, izmantojot atbildes uz anketas jautājumiem, kuras sniedza izlasē iekļautie ASV ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. |
| --- | --- |

(183)

Turklāt ASV eksporta statistikas datus izmantoja, lai noteiktu ASV izcelsmes subsidētā importa cenu izmaiņas, jo īpaši attiecībā uz 2007. gadu un IP. Lai atspoguļotu cenu līmeni uz Kopienas robežas, vidējās eksporta cenas tika koriģētas atbilstoši attiecīgajām kravas pārvadājuma izmaksām un apdrošināšanas izmaksām. Jānorāda, ka attiecībā uz agrākajiem analizētā perioda laika posmiem, proti, 2005. un 2006., kā arī 2004. gadu, ASV eksporta statistikas dati nebija pilnīgi uzticami no pārdošanas apjoma viedokļa, jo tika konstatēts, ka aprēķinātās vidējās eksporta cenas ir nesamērīgi augstas salīdzinājumā ar cenām, ko bija norādījuši ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās. Šajos apstākļos vidējā ASV eksporta cena par šiem gadiem tika noteikta, izmantojot atbildes uz anketas jautājumiem, kuras sniedza izlasē iekļautie ASV ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās.

| (184) | Attiecīgajā periodā vidējā cena importam no ASV svārstījās un kopumā palielinājās par 7 % laikā no 2005. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(184)

Attiecīgajā periodā vidējā cena importam no ASV svārstījās un kopumā palielinājās par 7 % laikā no 2005. gada līdz IP.

5.3.2.   Cenu samazinājums

| (185) | Lai varētu analizēt cenu samazinājumu, vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautie Kopienas ražotāji noteica nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū un kas koriģētas atbilstoši ražotāja cenas līmenim, tika salīdzinātas ar attiecīgajām no ASV importēto ražojumu vidējām svērtajām cenām, kas noteiktas pēc CIF izlasē iekļautajiem ASV ražotājiem eksportētājiem. Vajadzības gadījumā tika piemērota korekcija muitas nodokļiem, pēcimporta izmaksām un biodīzeļdegvielas ražošanā izmantoto izejvielu atšķirībām (sk. nākamo apsvērumu). |
| --- | --- |

(185)

Lai varētu analizēt cenu samazinājumu, vidējās svērtās pārdošanas cenas, ko izlasē iekļautie Kopienas ražotāji noteica nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū un kas koriģētas atbilstoši ražotāja cenas līmenim, tika salīdzinātas ar attiecīgajām no ASV importēto ražojumu vidējām svērtajām cenām, kas noteiktas pēc CIF izlasē iekļautajiem ASV ražotājiem eksportētājiem. Vajadzības gadījumā tika piemērota korekcija muitas nodokļiem, pēcimporta izmaksām un biodīzeļdegvielas ražošanā izmantoto izejvielu atšķirībām (sk. nākamo apsvērumu).

| (186) | Izmeklēšanā tika identificēti trīs konkrēti attiecīgā ražojuma veidi, pamatojoties uz ražošanas procesā izmantotajām izejvielām. Kopienā izmantotā galvenā izejviela ir rapšu sēklas, savukārt ASV ražotāji izmanto citas izejvielas, piemēram, sojas pupas, rapsi, palmas utt. Ņemot vērā, ka izejviela katrā ziņā ir galvenais materiāls attiecīgā ražojuma ražošanā, ir jāpiešķir korekcija atbilstoši izejvielu atšķirībām. Tādējādi šī korekcija tika aprēķināta, lai tā atbilstu tirgus vērtības atšķirībai starp atbilstošajiem attiecīgā ražojuma veidiem salīdzinājumā ar ražojumu veidiem, ko ražo no rapšu sēklām. Tādējādi gan Kopienas ražošanas nozares vidējā svērtā pārdošanas cena, gan attiecīgā importa vidējā svērtā cena tika salīdzinātas, par pamatu izmantojot vienu un to pašu izejvielu, proti, rapšu sēklas. |
| --- | --- |

(186)

Izmeklēšanā tika identificēti trīs konkrēti attiecīgā ražojuma veidi, pamatojoties uz ražošanas procesā izmantotajām izejvielām. Kopienā izmantotā galvenā izejviela ir rapšu sēklas, savukārt ASV ražotāji izmanto citas izejvielas, piemēram, sojas pupas, rapsi, palmas utt. Ņemot vērā, ka izejviela katrā ziņā ir galvenais materiāls attiecīgā ražojuma ražošanā, ir jāpiešķir korekcija atbilstoši izejvielu atšķirībām. Tādējādi šī korekcija tika aprēķināta, lai tā atbilstu tirgus vērtības atšķirībai starp atbilstošajiem attiecīgā ražojuma veidiem salīdzinājumā ar ražojumu veidiem, ko ražo no rapšu sēklām. Tādējādi gan Kopienas ražošanas nozares vidējā svērtā pārdošanas cena, gan attiecīgā importa vidējā svērtā cena tika salīdzinātas, par pamatu izmantojot vienu un to pašu izejvielu, proti, rapšu sēklas.

| (187) | Pamatojoties uz iepriekš minēto metodi, konstatētā starpība starp ASV un Kopienas cenām, kas izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējās svērtās ražotāja cenas, t. i., cenu samazinājuma starpība, bija no 18,9 % līdz 33,0 %. |
| --- | --- |

(187)

Pamatojoties uz iepriekš minēto metodi, konstatētā starpība starp ASV un Kopienas cenām, kas izteikta procentos no Kopienas ražošanas nozares vidējās svērtās ražotāja cenas, t. i., cenu samazinājuma starpība, bija no 18,9 % līdz 33,0 %.

5.4.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (188) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu, pārbaudot to, kā subsidētais imports ietekmē Kopienas ražošanas nozari, tika izvērtēti visi tie ekonomiskie rādītāji, kas aprēķināti attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari analizētajā periodā. |
| --- | --- |

(188)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 5. punktu, pārbaudot to, kā subsidētais imports ietekmē Kopienas ražošanas nozari, tika izvērtēti visi tie ekonomiskie rādītāji, kas aprēķināti attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari analizētajā periodā.

5.4.1.   Ražošanas jauda, ražošana un jaudas izmantojums

4.   tabula

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ražošanas jauda
  (tonnās) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Ražošana
  (tonnās) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Ražošanas jaudas izmantojums | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Indekss 2005. g. = 100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004

2005

2006

2007

IP

Ražošanas jauda

(tonnās)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Indekss 2005. g. = 100

58

100

142

238

274

Ražošana

(tonnās)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Indekss 2005. g. = 100

58

100

149

225

248

Ražošanas jaudas izmantojums

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Indekss 2005. g. = 100

102

100

106

95

91

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (189) | Atbilstoši pieaugošajam patēriņam izlasē iekļauto Kopienas ražotāju ražošanas jauda analizētajā periodā pastāvīgi palielinājās. Tā 2005.–2006. gadā palielinājās par 42 %, 2007. gadā – par 68 % un laikā no 2007. gada līdz IP – vēl par 15 %. Kopējais palielinājums analizētajā periodā bija 174 %. Ražošanas jaudas palielinājuma iemesls bija jauni ieguldījumi, kas veikti, paredzot pieprasījuma pieaugumu. |
| --- | --- |

(189)

Atbilstoši pieaugošajam patēriņam izlasē iekļauto Kopienas ražotāju ražošanas jauda analizētajā periodā pastāvīgi palielinājās. Tā 2005.–2006. gadā palielinājās par 42 %, 2007. gadā – par 68 % un laikā no 2007. gada līdz IP – vēl par 15 %. Kopējais palielinājums analizētajā periodā bija 174 %. Ražošanas jaudas palielinājuma iemesls bija jauni ieguldījumi, kas veikti, paredzot pieprasījuma pieaugumu.

| (190) | Patiešām, ražošanas jaudas palielinājums Kopienas ražošanas nozarē ir jāvērtē attiecībā pret Kopienas biodegvielas un citu atjaunojamās degvielas veidu patēriņa mērķi, proti, 5,75 %, kas noteikts Direktīvā 2003/30/EK un kas aprēķināts, pamatojoties uz enerģijas saturu visa veida benzīnā un dīzeļdegvielā, kura paredzēta transportam un laista Kopienas tirgū līdz 2010. gada 31. decembrim. Turklāt 2007. gada martā Eiropadome apstiprināja 10 % minimālo saistošo mērķi, kas jāsasniedz visām dalībvalstīm attiecībā uz biodīzeļdegvielas īpatsvaru kopējā Kopienas transportam paredzētā benzīna un dīzeļdegvielas patēriņā līdz 2020. gadam (18). Ja šis mērķis tiks sasniegts, līdz minētajam gadam biodegvielas patēriņš Kopienā palielināsies līdz apmēram 33 miljoniem tonnu naftas ekvivalenta. Tiek lēsts, ka ražošanas jauda visā Kopienā 2006. gadā bija tikai 6 miljoni tonnu. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir saprotams, ka Kopienas ražotāji ieguldīja līdzekļus papildu jaudas nodrošināšanā, paredzot pieprasījuma pieaugumu. |
| --- | --- |

(190)

Patiešām, ražošanas jaudas palielinājums Kopienas ražošanas nozarē ir jāvērtē attiecībā pret Kopienas biodegvielas un citu atjaunojamās degvielas veidu patēriņa mērķi, proti, 5,75 %, kas noteikts Direktīvā 2003/30/EK un kas aprēķināts, pamatojoties uz enerģijas saturu visa veida benzīnā un dīzeļdegvielā, kura paredzēta transportam un laista Kopienas tirgū līdz 2010. gada 31. decembrim. Turklāt 2007. gada martā Eiropadome apstiprināja 10 % minimālo saistošo mērķi, kas jāsasniedz visām dalībvalstīm attiecībā uz biodīzeļdegvielas īpatsvaru kopējā Kopienas transportam paredzētā benzīna un dīzeļdegvielas patēriņā līdz 2020. gadam (18). Ja šis mērķis tiks sasniegts, līdz minētajam gadam biodegvielas patēriņš Kopienā palielināsies līdz apmēram 33 miljoniem tonnu naftas ekvivalenta. Tiek lēsts, ka ražošanas jauda visā Kopienā 2006. gadā bija tikai 6 miljoni tonnu. Ņemot vērā iepriekš minēto, ir saprotams, ka Kopienas ražotāji ieguldīja līdzekļus papildu jaudas nodrošināšanā, paredzot pieprasījuma pieaugumu.

| (191) | Arī līdzīgā ražojuma ražošana Kopienas ražošanas nozarē nepārtraukti palielinājās, kopumā palielinoties par 148 % analizētajā periodā. |
| --- | --- |

(191)

Arī līdzīgā ražojuma ražošana Kopienas ražošanas nozarē nepārtraukti palielinājās, kopumā palielinoties par 148 % analizētajā periodā.

| (192) | Tā kā ražošanas apjomu palielinājums attiecībā pret ražošanas jaudas palielinājumu bija salīdzinoši lēnāks, Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantojums analizētajā periodā samazinājās par 9 %. |
| --- | --- |

(192)

Tā kā ražošanas apjomu palielinājums attiecībā pret ražošanas jaudas palielinājumu bija salīdzinoši lēnāks, Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantojums analizētajā periodā samazinājās par 9 %.

5.4.2.   Pārdošanas apjoms, tirgus daļas un vienības vidējās cenas Kopienā

5.   tabula

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pārdošanas apjoms
  (tonnās) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Tirgus daļa | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Indekss 2005. g. = 100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Vidējā cena
  (EUR par tonnu) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004

2005

2006

2007

IP

Pārdošanas apjoms

(tonnās)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Indekss 2005. g. = 100

59

100

147

221

243

Tirgus daļa

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Indekss 2005. g. = 100

97

100

95

107

118

Vidējā cena

(EUR par tonnu)

655

759

900

892

933

Indekss 2005. g. = 100

86

100

119

118

123

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (193) | Atbilstoši patēriņa attīstībai Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū vienmērīgi palielinājās; vispārējais reģistrētais palielinājums analizētajā periodā bija 143 %. Tajā pašā periodā arī Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 4,5 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(193)

Atbilstoši patēriņa attīstībai Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms Kopienas tirgū vienmērīgi palielinājās; vispārējais reģistrētais palielinājums analizētajā periodā bija 143 %. Tajā pašā periodā arī Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās par 4,5 procentpunktiem.

| (194) | Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas Kopienas tirgū analizētajā periodā palielinājās par 23 %. Cenu palielinājums bija pamatots, ņemot vērā izejvielu izmaksu un citu sākotnējo izmaksu palielinājumu. |
| --- | --- |

(194)

Kopienas ražošanas nozares vidējās pārdošanas cenas Kopienas tirgū analizētajā periodā palielinājās par 23 %. Cenu palielinājums bija pamatots, ņemot vērā izejvielu izmaksu un citu sākotnējo izmaksu palielinājumu.

5.4.3.   Izaugsme

| (195) | Par Kopienas ražošanas nozares izaugsmi liecina tās apjoma rādītāji, piemēram, ražošana, pārdošana, un jo īpaši tās tirgus daļa. Lai gan patēriņš Kopienas tirgū analizētajā laika posmā ievērojami palielinājās, izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļas pieaugums bija salīdzinoši neliels. Jo īpaši laikā no 2006. gada līdz IP izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļa palielinājās tikai par 5,8 procentpunktiem. Tajā pašā laikā subsidētā importa tirgus daļa palielinājās par vairāk nekā 16 procentpunktiem. Tas, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja pilnībā gūt labumu no tirgus izaugsmes, kopumā nelabvēlīgi ietekmēja tās ekonomisko stāvokli. Būtiski tika ietekmēti vairāki zaudējumu rādītāji, tādi kā ražošana, ražošanas jaudas izmantojums, produktivitāte, pārdošana, ieguldījumu politika, ieguldījumu ienesīgums. |
| --- | --- |

(195)

Par Kopienas ražošanas nozares izaugsmi liecina tās apjoma rādītāji, piemēram, ražošana, pārdošana, un jo īpaši tās tirgus daļa. Lai gan patēriņš Kopienas tirgū analizētajā laika posmā ievērojami palielinājās, izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļas pieaugums bija salīdzinoši neliels. Jo īpaši laikā no 2006. gada līdz IP izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļa palielinājās tikai par 5,8 procentpunktiem. Tajā pašā laikā subsidētā importa tirgus daļa palielinājās par vairāk nekā 16 procentpunktiem. Tas, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja pilnībā gūt labumu no tirgus izaugsmes, kopumā nelabvēlīgi ietekmēja tās ekonomisko stāvokli. Būtiski tika ietekmēti vairāki zaudējumu rādītāji, tādi kā ražošana, ražošanas jaudas izmantojums, produktivitāte, pārdošana, ieguldījumu politika, ieguldījumu ienesīgums.

5.4.4.   Krājumi

6.   tabula

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Krājumi
  (tonnās) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004

2005

2006

2007

IP

Krājumi

(tonnās)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Indekss 2005. g. = 100

76

100

233

378

399

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (196) | Analizētajā periodā biodīzeļdegvielas krājumi palielinājās par apmēram 200 %. Šī krājumu palielināšanās notika visa analizētā perioda gaitā un turpinājās vēl intensīvāk nekā Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoma pieaugums tajā pašā periodā. Tomēr uzskata, ka, tā kā biodīzeļdegvielu nevar uzglabāt ilgāk par 6 mēnešiem (uzglabāšanas periods vidēji ir tikai apmēram trīs mēneši), datiem, kas saistīti ar krājumiem, ir tikai ierobežota vērtība Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa novērtēšanā. |
| --- | --- |

(196)

Analizētajā periodā biodīzeļdegvielas krājumi palielinājās par apmēram 200 %. Šī krājumu palielināšanās notika visa analizētā perioda gaitā un turpinājās vēl intensīvāk nekā Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoma pieaugums tajā pašā periodā. Tomēr uzskata, ka, tā kā biodīzeļdegvielu nevar uzglabāt ilgāk par 6 mēnešiem (uzglabāšanas periods vidēji ir tikai apmēram trīs mēneši), datiem, kas saistīti ar krājumiem, ir tikai ierobežota vērtība Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa novērtēšanā.

5.4.5.   Rentabilitāte, ieguldījumi, ieguldījumu ienesīgums, naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu

7.   tabula

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitāte | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Indekss 2005. g.=100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Ieguldījumi EUR (tūkstošos) | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Indekss 2005. g.=100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Ieguldījumu ienesīgums | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Indekss 2005. g.=100 | 80 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Naudas plūsma EUR (tūkstošos) | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Indekss 2005. g.=100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004

2005

2006

2007

IP

Rentabilitāte

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Indekss 2005. g.=100

51

100

98

31

31

Ieguldījumi EUR (tūkstošos)

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Indekss 2005. g.=100

28

100

335

198

185

Ieguldījumu ienesīgums

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Indekss 2005. g.=100

80

100

95

20

20

Naudas plūsma EUR (tūkstošos)

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Indekss 2005. g.=100

18

100

163

127

138

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (197) | Izlasē iekļauto Kopienas ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas, kas gūta, līdzīgo ražojumu pārdodot Kopienas tirgū, izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Izlasē iekļauto Kopienas ražotāju rentabilitāte analizētajā periodā samazinājās no 18,3 % peļņas 2005. gadā līdz 5,7 % izmeklēšanas periodā. Tas nozīmē, ka analizētajā laika posmā tā samazinājās par 12,6 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(197)

Izlasē iekļauto Kopienas ražotāju rentabilitāti noteica, tīro peļņu pirms nodokļu samaksas, kas gūta, līdzīgo ražojumu pārdodot Kopienas tirgū, izsakot procentos no šādas pārdošanas apgrozījuma. Izlasē iekļauto Kopienas ražotāju rentabilitāte analizētajā periodā samazinājās no 18,3 % peļņas 2005. gadā līdz 5,7 % izmeklēšanas periodā. Tas nozīmē, ka analizētajā laika posmā tā samazinājās par 12,6 procentpunktiem.

| (198) | Izlasē iekļauto Kopienas ražotāju ieguldījumi biodīzeļdegvielas ražošanā laika posmā no 2005. līdz 2006. gadam palielinājās par 235 %. Šis palielinājums bija saistīts ar ražošanas jaudas palielināšanu, paredzot pieprasījuma palielināšanos Kopienā. Šajā ziņā jānorāda, ka pārsvarā ieguldījumi tiek plānoti vismaz divus gadus, pirms biodīzeļdegvielas ražotne sāk darboties ar pilnu jaudu. Tie paši ražotāji turpināja ieguldījumus 2007. gadā un izmeklēšanas periodā, tomēr daudz mazākā apjomā. Šis periods norisinājies vienlaikus ar subsidētā importa ieplūšanu Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(198)

Izlasē iekļauto Kopienas ražotāju ieguldījumi biodīzeļdegvielas ražošanā laika posmā no 2005. līdz 2006. gadam palielinājās par 235 %. Šis palielinājums bija saistīts ar ražošanas jaudas palielināšanu, paredzot pieprasījuma palielināšanos Kopienā. Šajā ziņā jānorāda, ka pārsvarā ieguldījumi tiek plānoti vismaz divus gadus, pirms biodīzeļdegvielas ražotne sāk darboties ar pilnu jaudu. Tie paši ražotāji turpināja ieguldījumus 2007. gadā un izmeklēšanas periodā, tomēr daudz mazākā apjomā. Šis periods norisinājies vienlaikus ar subsidētā importa ieplūšanu Kopienas tirgū.

| (199) | Rentabilitātes samazināšanās dēļ samazinājās izlasē iekļauto Kopienas ražotāju ieguldījumu ienesīgums jeb rādītājs, kas izsaka ražotāju rezultātus pirms nodokļu samaksas kā procentuālo daļu no biodīzeļdegvielas ražošanā izmantoto aktīvu vidējās sākuma un noslēguma tīrās uzskaites vērtības. Tomēr faktiskais samazinājums bija vēl lielāks, jo analizētajā periodā tas samazinājās par 91 procentpunktu. Uzskata, ka ieguldījumu ienesīguma samazināšanās skaidri liecina par Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos. |
| --- | --- |

(199)

Rentabilitātes samazināšanās dēļ samazinājās izlasē iekļauto Kopienas ražotāju ieguldījumu ienesīgums jeb rādītājs, kas izsaka ražotāju rezultātus pirms nodokļu samaksas kā procentuālo daļu no biodīzeļdegvielas ražošanā izmantoto aktīvu vidējās sākuma un noslēguma tīrās uzskaites vērtības. Tomēr faktiskais samazinājums bija vēl lielāks, jo analizētajā periodā tas samazinājās par 91 procentpunktu. Uzskata, ka ieguldījumu ienesīguma samazināšanās skaidri liecina par Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos.

| (200) | Naudas plūsma, kas ir nozares spēja pašai finansēt darbības, analizētajā periodā palielinājās par 38 %. Lai gan rentabilitāte tajā pašā periodā samazinājās, šis rādītājs liecina par labvēlīgu tendenci, galvenokārt tāpēc, ka palielinājās amortizācijas izmaksas, kas ir iekļautas naudas plūsmas līmeņa noteikšanai. Vēl viens iemesls bija tāds, ka peļņas samazināšanās absolūtā izteiksmē attiecīgajā periodā neizpaudās kā apgrozījuma samazināšanās. Tomēr laika posmā no 2006. gada līdz IP naudas plūsma samazinājās par 15 %, liecinot par ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos analizētā perioda pēdējā daļā, kad subsidētais imports Kopienas tirgū bija vērojams biežāk. |
| --- | --- |

(200)

Naudas plūsma, kas ir nozares spēja pašai finansēt darbības, analizētajā periodā palielinājās par 38 %. Lai gan rentabilitāte tajā pašā periodā samazinājās, šis rādītājs liecina par labvēlīgu tendenci, galvenokārt tāpēc, ka palielinājās amortizācijas izmaksas, kas ir iekļautas naudas plūsmas līmeņa noteikšanai. Vēl viens iemesls bija tāds, ka peļņas samazināšanās absolūtā izteiksmē attiecīgajā periodā neizpaudās kā apgrozījuma samazināšanās. Tomēr laika posmā no 2006. gada līdz IP naudas plūsma samazinājās par 15 %, liecinot par ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos analizētā perioda pēdējā daļā, kad subsidētais imports Kopienas tirgū bija vērojams biežāk.

5.4.6.   Nodarbinātība, produktivitāte un algas

8.   tabula

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nodarbinātība – pilnslodzes ekvivalents (FTE) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Produktivitāte
  (tonnās uz FTE) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Indekss 2005. g .= 100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Algas EUR uz FTE | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Indekss 2005. g. = 100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem. |

2004

2005

2006

2007

IP

Nodarbinātība – pilnslodzes ekvivalents (FTE)

61

182

278

462

506

Indekss 2005. g. = 100

34

100

153

254

278

Produktivitāte

(tonnās uz FTE)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Indekss 2005. g .= 100

174

100

98

89

89

Algas EUR uz FTE

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Indekss 2005. g. = 100

105

100

91

93

94

Avots: izlasē iekļauto Kopienas ražotāju atbildes uz anketas jautājumiem.

| (201) | Palielinoties ražošanas un pārdošanas apjomiem, nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē analizētajā periodā palielinājās par 178 %. Jānorāda, ka biodīzeļdegvielas nozare ir kapitālietilpīga nozare, kurai nav vajadzīgs liels darbaspēks ražošanas procesā. |
| --- | --- |

(201)

Palielinoties ražošanas un pārdošanas apjomiem, nodarbinātība Kopienas ražošanas nozarē analizētajā periodā palielinājās par 178 %. Jānorāda, ka biodīzeļdegvielas nozare ir kapitālietilpīga nozare, kurai nav vajadzīgs liels darbaspēks ražošanas procesā.

| (202) | Vidējās algas analizētajā periodā samazinājās par 6 %. Tas ir izskaidrojams ar faktu, ka papildu darbaspēkam, ko analizētā perioda beigās pieņēma darbā Kopienas ražošanas nozare, lai palielinātu ražošanu, bija vajadzīga zemāka kvalifikācija. |
| --- | --- |

(202)

Vidējās algas analizētajā periodā samazinājās par 6 %. Tas ir izskaidrojams ar faktu, ka papildu darbaspēkam, ko analizētā perioda beigās pieņēma darbā Kopienas ražošanas nozare, lai palielinātu ražošanu, bija vajadzīga zemāka kvalifikācija.

| (203) | Produktivitāte laika posmā no 2005. gada līdz IP samazinājās par 11 %. |
| --- | --- |

(203)

Produktivitāte laika posmā no 2005. gada līdz IP samazinājās par 11 %.

5.4.7.   Faktiskās subsīdiju normas apjoms un atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas

| (204) | Subsidēšanas norma ASV ražotājiem eksportētājiem ir norādīta iepriekš nodaļā par subsidēšanu un ievērojami pārsniedz de minimis. Turklāt, ņemot vērā subsidētā importa apjomus un cenas, faktiskās subsidēšanas normas ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu. |
| --- | --- |

(204)

Subsidēšanas norma ASV ražotājiem eksportētājiem ir norādīta iepriekš nodaļā par subsidēšanu un ievērojami pārsniedz de minimis. Turklāt, ņemot vērā subsidētā importa apjomus un cenas, faktiskās subsidēšanas normas ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu.

5.4.8.   Izlasē neiekļautie Kopienas ražotāji

| (205) | Kopienas tirgus datu analīze liecināja, ka izlasē neiekļautie Kopienas ražotāji, kas nav minēti 162. apsvērumā, analizētajā periodā zaudēja ievērojamu tirgus daļu savas saražotās biodīzeļdegvielas pārdošanā Kopienas tirgū. Tiek lēsts, ka analizētajā periodā šie ražotāji savu tirgus daļu zaudēja par vairāk nekā 20 procentpunktiem. |
| --- | --- |

(205)

Kopienas tirgus datu analīze liecināja, ka izlasē neiekļautie Kopienas ražotāji, kas nav minēti 162. apsvērumā, analizētajā periodā zaudēja ievērojamu tirgus daļu savas saražotās biodīzeļdegvielas pārdošanā Kopienas tirgū. Tiek lēsts, ka analizētajā periodā šie ražotāji savu tirgus daļu zaudēja par vairāk nekā 20 procentpunktiem.

| (206) | No sūdzības iesniedzēja sniegtās informācijas bija saprotams, ka daudzi no šiem uzņēmumiem vai nu izbeidza, vai samazināja savu darbību biodīzeļdegvielas jomā un nespēja pienācīgi sadarboties izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(206)

No sūdzības iesniedzēja sniegtās informācijas bija saprotams, ka daudzi no šiem uzņēmumiem vai nu izbeidza, vai samazināja savu darbību biodīzeļdegvielas jomā un nespēja pienācīgi sadarboties izmeklēšanā.

| (207) | Turklāt vairāki uzņēmumi, kas sniedza informāciju saistībā ar atlases veikšanu, norādīja, ka tiem vajadzēja samazināt ražošanu un atlaist darbiniekus, ņemot vērā lēto importu no ASV. Līdzīgas atsauksmes sniedza citi ražotāji, kas bija gatavi sākt ražošanu, bet kam bija jāatliek iesaistīšanās tirgū, jo sākās importa par zemām cenām ieplūšana no ASV, jo īpaši izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(207)

Turklāt vairāki uzņēmumi, kas sniedza informāciju saistībā ar atlases veikšanu, norādīja, ka tiem vajadzēja samazināt ražošanu un atlaist darbiniekus, ņemot vērā lēto importu no ASV. Līdzīgas atsauksmes sniedza citi ražotāji, kas bija gatavi sākt ražošanu, bet kam bija jāatliek iesaistīšanās tirgū, jo sākās importa par zemām cenām ieplūšana no ASV, jo īpaši izmeklēšanas periodā.

| (208) | Iepriekšminētie dati par izlasē neiekļautajiem ražotājiem būtu papildu pamatojums secinājumiem par izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(208)

Iepriekšminētie dati par izlasē neiekļautajiem ražotājiem būtu papildu pamatojums secinājumiem par izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem nodarīto kaitējumu.

5.5.   Secinājums par kaitējumu

| (209) | Pieaugošā pieprasījuma kontekstā izmeklēšanā tika noskaidrots, ka izlasē iekļauto Kopienas ražotāju stāvoklis analizētajā periodā uzlabojās attiecībā uz apjoma rādītājiem, piemēram, ražošanu (+ 150 %), ražošanas jaudu (+ 174 %) un pārdošanas apjomu (+ 143 %). Palielinājās arī izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļa – no 25,3 % 2005. gadā līdz 29,8 % izmeklēšanas periodā, proti, tikai par 4,5 procentpunktiem. Palielinājās arī nodarbinātība un ieguldījumi, ņemot vērā pieaugošo pieprasījumu pēc biodīzeļdegvielas Kopienas tirgū minētajā periodā. Tomēr, tā kā ražošanas apjoms nepalielinājās vienlaicīgi ar tirgus izaugsmi, ražošanas jaudas izmantojums analizētajā periodā samazinājās par 9 % un produktivitāte samazinājās par 11 %. |
| --- | --- |

(209)

Pieaugošā pieprasījuma kontekstā izmeklēšanā tika noskaidrots, ka izlasē iekļauto Kopienas ražotāju stāvoklis analizētajā periodā uzlabojās attiecībā uz apjoma rādītājiem, piemēram, ražošanu (+ 150 %), ražošanas jaudu (+ 174 %) un pārdošanas apjomu (+ 143 %). Palielinājās arī izlasē iekļauto Kopienas ražotāju tirgus daļa – no 25,3 % 2005. gadā līdz 29,8 % izmeklēšanas periodā, proti, tikai par 4,5 procentpunktiem. Palielinājās arī nodarbinātība un ieguldījumi, ņemot vērā pieaugošo pieprasījumu pēc biodīzeļdegvielas Kopienas tirgū minētajā periodā. Tomēr, tā kā ražošanas apjoms nepalielinājās vienlaicīgi ar tirgus izaugsmi, ražošanas jaudas izmantojums analizētajā periodā samazinājās par 9 % un produktivitāte samazinājās par 11 %.

| (210) | Galvenie rādītāji, kas saistīti ar izlasē iekļauto Kopienas ražotāju finanšu stāvokli, analizētajā periodā pasliktinājās. Rentabilitāte samazinājās no apmēram 18 % 2005. un 2006. gadā līdz mazāk nekā 6 % IP. Lai gan minētie ražotāji spēja paši finansēt savas darbības, jo īpaši, palielinoties naudas plūsmai, ieguldījumu ienesīgums izmeklēšanas periodā būtiski samazinājās, proti, par 80 %. |
| --- | --- |

(210)

Galvenie rādītāji, kas saistīti ar izlasē iekļauto Kopienas ražotāju finanšu stāvokli, analizētajā periodā pasliktinājās. Rentabilitāte samazinājās no apmēram 18 % 2005. un 2006. gadā līdz mazāk nekā 6 % IP. Lai gan minētie ražotāji spēja paši finansēt savas darbības, jo īpaši, palielinoties naudas plūsmai, ieguldījumu ienesīgums izmeklēšanas periodā būtiski samazinājās, proti, par 80 %.

| (211) | Izmeklēšanā arī tika noskaidrots, ka izlasē iekļauto Kopienas ražotāju izmaksas strauji palielinājās 2005.–2007. gadā (+ 36 %) un laika posmā no 2005. gada līdz IP (+ 42 %), jo paaugstinājās izejvielu cenas (galvenokārt rapšu sēklām un sojas pupu eļļai), kas veido gandrīz 80 % no biodīzeļdegvielas pilnajām izmaksām. Šo izmaksu palielinājumu nevarēja pilnībā novirzīt uz klientiem Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(211)

Izmeklēšanā arī tika noskaidrots, ka izlasē iekļauto Kopienas ražotāju izmaksas strauji palielinājās 2005.–2007. gadā (+ 36 %) un laika posmā no 2005. gada līdz IP (+ 42 %), jo paaugstinājās izejvielu cenas (galvenokārt rapšu sēklām un sojas pupu eļļai), kas veido gandrīz 80 % no biodīzeļdegvielas pilnajām izmaksām. Šo izmaksu palielinājumu nevarēja pilnībā novirzīt uz klientiem Kopienas tirgū.

| (212) | Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei kopumā tika radīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(212)

Ņemot vērā iepriekš minēto, var secināt, ka Kopienas ražošanas nozarei kopumā tika radīts būtisks kaitējums pamatregulas 8. panta 5. punkta nozīmē.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Ievads

| (213) | Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. un 7. punktam tika pārbaudīts, vai ASV izcelsmes subsidētais imports ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tādā līmenī, ka to var klasificēt kā būtisku. Tika izvērtēti arī citi zināmie faktori, kas nav subsidētais imports un kas vienlaikus varēja radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka šādu citu faktoru iespējamais radītais kaitējums netiek piedēvēts subsidētajam importam. |
| --- | --- |

(213)

Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 6. un 7. punktam tika pārbaudīts, vai ASV izcelsmes subsidētais imports ir radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei tādā līmenī, ka to var klasificēt kā būtisku. Tika izvērtēti arī citi zināmie faktori, kas nav subsidētais imports un kas vienlaikus varēja radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, lai nodrošinātu to, ka šādu citu faktoru iespējamais radītais kaitējums netiek piedēvēts subsidētajam importam.

6.2.   Subsidētā importa ietekme

| (214) | Izmeklēšanā tika secināts, ka analizētajā periodā subsidētais imports par zemām cenām no ASV būtiski palielinājās apjoma izteiksmē, proti, 100 reizes. Tas izraisīja būtisku tā tirgus daļu palielinājumu par 16,8 procentpunktiem, proti, no 0,4 % 2005. gadā līdz 17,2 % IP. Lai pierādītu, cik būtiska ietekme bija ASV izcelsmes subsidētā importa ieplūšanai Kopienā, jānorāda, ka tirgus daļas palielinājums par 16,8 procentpunktiem tika sasniegts 15 mēnešos. |
| --- | --- |

(214)

Izmeklēšanā tika secināts, ka analizētajā periodā subsidētais imports par zemām cenām no ASV būtiski palielinājās apjoma izteiksmē, proti, 100 reizes. Tas izraisīja būtisku tā tirgus daļu palielinājumu par 16,8 procentpunktiem, proti, no 0,4 % 2005. gadā līdz 17,2 % IP. Lai pierādītu, cik būtiska ietekme bija ASV izcelsmes subsidētā importa ieplūšanai Kopienā, jānorāda, ka tirgus daļas palielinājums par 16,8 procentpunktiem tika sasniegts 15 mēnešos.

| (215) | Tajā pašā laikā, lai gan patēriņš ievērojami palielinājās, Kopienas ražošanas nozare galvenajā tirgū savu daļu analizētajā periodā varēja palielināt tikai par apmēram 4,5 procentpunktiem. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka tas notika tikai uz citu Kopienas ražotāju rēķina, kuri analizētajā periodā beidza vai samazināja ražošanu. |
| --- | --- |

(215)

Tajā pašā laikā, lai gan patēriņš ievērojami palielinājās, Kopienas ražošanas nozare galvenajā tirgū savu daļu analizētajā periodā varēja palielināt tikai par apmēram 4,5 procentpunktiem. Izmeklēšanā tika pierādīts, ka tas notika tikai uz citu Kopienas ražotāju rēķina, kuri analizētajā periodā beidza vai samazināja ražošanu.

| (216) | Subsidētā importa vidējās cenas laikā no 2005. gada līdz IP paaugstinājās par 7 %, tomēr tās bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas tajā pašā periodā. Tādējādi subsidētā importa cenas bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas – vidējā cenu samazinājuma starpība izmeklēšanas periodā bija 25 %. |
| --- | --- |

(216)

Subsidētā importa vidējās cenas laikā no 2005. gada līdz IP paaugstinājās par 7 %, tomēr tās bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas tajā pašā periodā. Tādējādi subsidētā importa cenas bija ievērojami zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas – vidējā cenu samazinājuma starpība izmeklēšanas periodā bija 25 %.

| (217) | Spiediens, ko radīja subsidētā importa par zemām cenām ieplūšana Kopienas tirgū, neļāva Kopienas ražošanas nozarei noteikt savas pārdošanas cenas atbilstoši tirgus nosacījumiem un izmaksu palielinājumam. Patiešām, izmeklēšanas periodā to izejvielu vidējā cena, kuras Kopienas ražošanas nozare izmantoja biodīzeļdegvielas ražošanai, bija par 25 % augstākas nekā 2006. gadā. Kopienas ražošanas nozare varēja paaugstināt cenas saviem klientiem tikai par 4 %, lai gan tās pilnās izmaksas tajā pašā laikā palielinājās par 20 %. Jāņem vērā, ka tajā pašā periodā ievērojami paaugstinājās arī ASV ražotāju izmantotās galvenās izejvielas, proti, sojas pupu eļļas, cena. Tomēr, kā norādīts 210. apsvērumā, šis izmaksu palielinājums neietekmēja subsidētā importa cenas. |
| --- | --- |

(217)

Spiediens, ko radīja subsidētā importa par zemām cenām ieplūšana Kopienas tirgū, neļāva Kopienas ražošanas nozarei noteikt savas pārdošanas cenas atbilstoši tirgus nosacījumiem un izmaksu palielinājumam. Patiešām, izmeklēšanas periodā to izejvielu vidējā cena, kuras Kopienas ražošanas nozare izmantoja biodīzeļdegvielas ražošanai, bija par 25 % augstākas nekā 2006. gadā. Kopienas ražošanas nozare varēja paaugstināt cenas saviem klientiem tikai par 4 %, lai gan tās pilnās izmaksas tajā pašā laikā palielinājās par 20 %. Jāņem vērā, ka tajā pašā periodā ievērojami paaugstinājās arī ASV ražotāju izmantotās galvenās izejvielas, proti, sojas pupu eļļas, cena. Tomēr, kā norādīts 210. apsvērumā, šis izmaksu palielinājums neietekmēja subsidētā importa cenas.

| (218) | Lai vēl pārliecinošāk pierādītu cēloņsakarību starp subsidētā importa par zemām cenām ieplūšanu no ASV un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu, situācija Kopienas tirgū laika posmā no 2005. līdz 2006. gadam, kad subsidētā importa nebija, tika salīdzināta ar situāciju, kas dominēja tirgū laikā no 2006. gada līdz IP, kad notika subsidētā importa par zemām cenām ieplūšana. |
| --- | --- |

(218)

Lai vēl pārliecinošāk pierādītu cēloņsakarību starp subsidētā importa par zemām cenām ieplūšanu no ASV un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu, situācija Kopienas tirgū laika posmā no 2005. līdz 2006. gadam, kad subsidētā importa nebija, tika salīdzināta ar situāciju, kas dominēja tirgū laikā no 2006. gada līdz IP, kad notika subsidētā importa par zemām cenām ieplūšana.

| (219) | Laika posmā no 2005. līdz 2006. gadam, kad subsidētā importa Kopienas tirgū nebija, patēriņš palielinājās par apmēram 1,8 miljoniem tonnu. Visi Kopienas ražotāji varēja sagatavot uzņēmējdarbības plānus, paredzot strauji augošu un veselīgu tirgu. Minētajā periodā cenas paaugstinājās par 19 %, un Kopienas ražošanas nozares peļņa bija pat 18,3 %. Tomēr 2007. gadā un IP situācija krasi mainījās. Tirgū sāka ieplūst subsidētais imports par zemām cenām no ASV. Lai gan tirgus joprojām paplašinājās par 1,6 miljoniem tonnu, lielāko daļu šā tirgus palielinājuma (vairāk nekā 1 miljons tonnu) pārņēma subsidētais imports no ASV. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās tikai nedaudz, tās biodīzeļdegvielas ražošanas galvenās izmaksas būtiski palielinājās, proti, par apmēram 25 %, bet tās vidējā pārdošanas cena tajā pašā periodā paaugstinājās tikai par apmēram 4 %. Attiecīgi tās vispārējais ekonomiskais un finanšu stāvoklis IP pasliktinājās, jo peļņa būtiski samazinājās līdz mazāk nekā 6 % no apgrozījuma. |
| --- | --- |

(219)

Laika posmā no 2005. līdz 2006. gadam, kad subsidētā importa Kopienas tirgū nebija, patēriņš palielinājās par apmēram 1,8 miljoniem tonnu. Visi Kopienas ražotāji varēja sagatavot uzņēmējdarbības plānus, paredzot strauji augošu un veselīgu tirgu. Minētajā periodā cenas paaugstinājās par 19 %, un Kopienas ražošanas nozares peļņa bija pat 18,3 %. Tomēr 2007. gadā un IP situācija krasi mainījās. Tirgū sāka ieplūst subsidētais imports par zemām cenām no ASV. Lai gan tirgus joprojām paplašinājās par 1,6 miljoniem tonnu, lielāko daļu šā tirgus palielinājuma (vairāk nekā 1 miljons tonnu) pārņēma subsidētais imports no ASV. Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa palielinājās tikai nedaudz, tās biodīzeļdegvielas ražošanas galvenās izmaksas būtiski palielinājās, proti, par apmēram 25 %, bet tās vidējā pārdošanas cena tajā pašā periodā paaugstinājās tikai par apmēram 4 %. Attiecīgi tās vispārējais ekonomiskais un finanšu stāvoklis IP pasliktinājās, jo peļņa būtiski samazinājās līdz mazāk nekā 6 % no apgrozījuma.

| (220) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka ASV izcelsmes subsidētajam importam par zemām cenām, kurš izmeklēšanas periodā ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas un kura apjoms ievērojami palielinājās, bija noteicošā nozīme būtiskā kaitējuma radīšanā Kopienas ražošanas nozarei, par ko jo īpaši liecina tās finanšu stāvokļa pasliktināšanās IP. |
| --- | --- |

(220)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tiek provizoriski secināts, ka ASV izcelsmes subsidētajam importam par zemām cenām, kurš izmeklēšanas periodā ievērojami samazināja Kopienas ražošanas nozares cenas un kura apjoms ievērojami palielinājās, bija noteicošā nozīme būtiskā kaitējuma radīšanā Kopienas ražošanas nozarei, par ko jo īpaši liecina tās finanšu stāvokļa pasliktināšanās IP.

6.3.   Citu faktoru ietekme

6.3.1.   Imports no citām trešām valstīm

9.   tabula

| Citas trešās valstis | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kopējais imports
  (tonnās) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Indekss | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Tirgus daļa | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Indekss 2005. g. = 100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Avots: sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija. |

Citas trešās valstis

2004

2005

2006

2007

IP

Kopējais imports

(tonnās)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Indekss

0

100

183

482

493

Tirgus daļa

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Indekss 2005. g. = 100

0

100

122

244

244

Avots: sūdzības iesniedzēja sniegtā informācija.

| (221) | Importa apjomus no trešām valstīm izmeklēšanā nevarēja precīzi noteikt 171. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ. Tādējādi dati iepriekšējā tabulā ir norādīti, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja sniegtajiem aprēķiniem. |
| --- | --- |

(221)

Importa apjomus no trešām valstīm izmeklēšanā nevarēja precīzi noteikt 171. apsvērumā paskaidroto iemeslu dēļ. Tādējādi dati iepriekšējā tabulā ir norādīti, pamatojoties uz sūdzības iesniedzēja sniegtajiem aprēķiniem.

| (222) | Imports no trešām valstīm, uz kurām neattiecas šī izmeklēšana, palielinājās no apmēram 30 000 tonnu 2005. gadā līdz 147 812 tonnām izmeklēšanas periodā. Tas izraisīja nelielu tirgus daļas palielinājumu par 1,3 procentpunktiem tajā pašā periodā. Tāpēc provizoriski tika secināts, ka imports no trešām valstīm varēja tikai nenozīmīgi veicināt Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(222)

Imports no trešām valstīm, uz kurām neattiecas šī izmeklēšana, palielinājās no apmēram 30 000 tonnu 2005. gadā līdz 147 812 tonnām izmeklēšanas periodā. Tas izraisīja nelielu tirgus daļas palielinājumu par 1,3 procentpunktiem tajā pašā periodā. Tāpēc provizoriski tika secināts, ka imports no trešām valstīm varēja tikai nenozīmīgi veicināt Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

6.3.2.   Pieprasījuma attīstība

| (223) | Ņemot vērā būtisko pieprasījuma pieaugumu attiecīgajā periodā un analizētajā periodā, būtisko kaitējumu, kas Kopienas ražošanas nozarei radīts izmeklēšanas periodā, nevar piedēvēt nenozīmīgajam pieprasījuma samazinājumam (–0,5 %), kas bija vērojams Kopienas tirgū laikā no 2007. gada līdz IP. |
| --- | --- |

(223)

Ņemot vērā būtisko pieprasījuma pieaugumu attiecīgajā periodā un analizētajā periodā, būtisko kaitējumu, kas Kopienas ražošanas nozarei radīts izmeklēšanas periodā, nevar piedēvēt nenozīmīgajam pieprasījuma samazinājumam (–0,5 %), kas bija vērojams Kopienas tirgū laikā no 2007. gada līdz IP.

6.3.3.   Valsts politikas lēmumi

| (224) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka enerģijas nodokļu atkārtota ieviešana biodīzeļdegvielai Vācijā (19) būtu nelabvēlīgi ietekmējusi to Kopienas ražotāju ekonomisko stāvokli, kuri nodrošina piegādes šai dalībvalstij. |
| --- | --- |

(224)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka enerģijas nodokļu atkārtota ieviešana biodīzeļdegvielai Vācijā (19) būtu nelabvēlīgi ietekmējusi to Kopienas ražotāju ekonomisko stāvokli, kuri nodrošina piegādes šai dalībvalstij.

| (225) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka patiešām Vācijā izmantotajai tīrajai biodegvielai kopš 1999. gada piemēro nodokļu atvieglojumu, kas tika samazināts 2006. gada 1. augustā. Tomēr 2007. gada 1. janvārī tika ieviesta obligāta jaukšanas prasība (20), nosakot biodīzeļdegvielas kvotu 4,4 % apmērā, kas aprēķināta, pamatojoties uz enerģijas saturu visa veida benzīnā un dīzeļdegvielā, kura laista Vācijas tirgū transporta mērķiem. Uzņēmējiem, kas šo kvotu neievēro, ir jāmaksā soda nauda EUR 0,60 par katru biodīzeļdegvielas litru, kas nesasniedz kvotu. Lielā mērā šī obligātā jaukšanas prasība ir kompensējusi iespējamos pārdošanas zaudējumus un līdzsvarojusi atvieglojumu samazinājumu. Izmeklēšanā patiešām ir secināts, ka laikā no 2006. gada līdz IP to izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi, kuri nodrošināja piegādes Vācijas tirgū, palielinājās par 68 %. |
| --- | --- |

(225)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka patiešām Vācijā izmantotajai tīrajai biodegvielai kopš 1999. gada piemēro nodokļu atvieglojumu, kas tika samazināts 2006. gada 1. augustā. Tomēr 2007. gada 1. janvārī tika ieviesta obligāta jaukšanas prasība (20), nosakot biodīzeļdegvielas kvotu 4,4 % apmērā, kas aprēķināta, pamatojoties uz enerģijas saturu visa veida benzīnā un dīzeļdegvielā, kura laista Vācijas tirgū transporta mērķiem. Uzņēmējiem, kas šo kvotu neievēro, ir jāmaksā soda nauda EUR 0,60 par katru biodīzeļdegvielas litru, kas nesasniedz kvotu. Lielā mērā šī obligātā jaukšanas prasība ir kompensējusi iespējamos pārdošanas zaudējumus un līdzsvarojusi atvieglojumu samazinājumu. Izmeklēšanā patiešām ir secināts, ka laikā no 2006. gada līdz IP to izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdošanas apjomi, kuri nodrošināja piegādes Vācijas tirgū, palielinājās par 68 %.

| (226) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka lēmumi, ko valsts iestādes pieņēmušas Kopienā, nevar lauzt cēloņsakarību starp subsidēto importu un būtisko kaitējumu, kas radīts Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(226)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka lēmumi, ko valsts iestādes pieņēmušas Kopienā, nevar lauzt cēloņsakarību starp subsidēto importu un būtisko kaitējumu, kas radīts Kopienas ražošanas nozarei.

6.3.4.   Kopienas ražotāju ražošanas jaudas dīkstāve

| (227) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka daudzi uzņēmumi Kopienā, ko iedvesmoja biodīzeļdegvielas ražošanas veicināšanas pasākumi, nolēma ieguldīt esošās ražošanas jaudas palielināšanā un jaunās ražotnēs. Minētā persona norādīja, ka biodīzeļdegvielas ražošanas jauda Kopienā IP bija augsta, proti, 11,5 miljoni tonnu. Tā arī apgalvoja, ka, tā kā patēriņa attīstība neattaisnoja cerības, būtiska ražošanas daļa netika izmantota un netiktu izmantota pat tad, ja nebūtu bijis importa no ASV. Tādējādi salīdzinošās nemainīgās izmaksas nelabvēlīgi ietekmēja Kopienas ražotāju rentabilitāti un arī ieguldījumu ienesīgumu un naudas plūsmu. |
| --- | --- |

(227)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka daudzi uzņēmumi Kopienā, ko iedvesmoja biodīzeļdegvielas ražošanas veicināšanas pasākumi, nolēma ieguldīt esošās ražošanas jaudas palielināšanā un jaunās ražotnēs. Minētā persona norādīja, ka biodīzeļdegvielas ražošanas jauda Kopienā IP bija augsta, proti, 11,5 miljoni tonnu. Tā arī apgalvoja, ka, tā kā patēriņa attīstība neattaisnoja cerības, būtiska ražošanas daļa netika izmantota un netiktu izmantota pat tad, ja nebūtu bijis importa no ASV. Tādējādi salīdzinošās nemainīgās izmaksas nelabvēlīgi ietekmēja Kopienas ražotāju rentabilitāti un arī ieguldījumu ienesīgumu un naudas plūsmu.

| (228) | Šajā saistībā jānorāda, ka izmeklēšana tika vērsta uz Kopienas ražotāju stāvokli. Lai gan Kopienas ražošanas nozares jauda palielinājās salīdzinoši vairāk (+ 189 %) nekā pieprasījums (+ 106 %), ir jāņem vērā, ka galvenie izmaksu virzītāji biodīzeļdegvielas ražošanā ir mainīgās izmaksas. Patiešām, kā minēts 211. apsvērumā, 80 % no pilnajām izmaksām rada biodīzeļdegvielas ražošanā izmantotās izejvielas. Šo apgalvojumu pārbaudot sīkāk, tika konstatēts, ka nemainīgo izmaksu īpatsvars biodīzeļdegvielas ražošanā un pārdošanā bija tikai 6 % no vispārējām izmaksām. Tāpēc palielināto nemainīgo izmaksu iespējamo ietekmi, kas radusies neizlietotās jaudas dēļ, nevar saistīt ar Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokļa būtisko pasliktināšanos izmeklēšanas periodā. |
| --- | --- |

(228)

Šajā saistībā jānorāda, ka izmeklēšana tika vērsta uz Kopienas ražotāju stāvokli. Lai gan Kopienas ražošanas nozares jauda palielinājās salīdzinoši vairāk (+ 189 %) nekā pieprasījums (+ 106 %), ir jāņem vērā, ka galvenie izmaksu virzītāji biodīzeļdegvielas ražošanā ir mainīgās izmaksas. Patiešām, kā minēts 211. apsvērumā, 80 % no pilnajām izmaksām rada biodīzeļdegvielas ražošanā izmantotās izejvielas. Šo apgalvojumu pārbaudot sīkāk, tika konstatēts, ka nemainīgo izmaksu īpatsvars biodīzeļdegvielas ražošanā un pārdošanā bija tikai 6 % no vispārējām izmaksām. Tāpēc palielināto nemainīgo izmaksu iespējamo ietekmi, kas radusies neizlietotās jaudas dēļ, nevar saistīt ar Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokļa būtisko pasliktināšanos izmeklēšanas periodā.

| (229) | Turklāt jāņem vērā, ka atbilstoši 4. tabulā minētajam izlasē iekļauto Kopienas ražotāju jaudas izmantojuma līmenis IP laikā bija 80 %. Tāpēc apgalvojumiem par jaudas pārpalikumu Kopienā izlasē iekļauto Kopienas ražotāju gadījumā netika rasti pierādījumi. |
| --- | --- |

(229)

Turklāt jāņem vērā, ka atbilstoši 4. tabulā minētajam izlasē iekļauto Kopienas ražotāju jaudas izmantojuma līmenis IP laikā bija 80 %. Tāpēc apgalvojumiem par jaudas pārpalikumu Kopienā izlasē iekļauto Kopienas ražotāju gadījumā netika rasti pierādījumi.

| (230) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka nelabvēlīgā ietekme, kas ražošanas jaudas dīkstāvei varētu būt bijusi uz Kopienas ražošanas nozari, nav tāda, lai lauztu cēloņsakarību starp subsidēto importu un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(230)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka nelabvēlīgā ietekme, kas ražošanas jaudas dīkstāvei varētu būt bijusi uz Kopienas ražošanas nozari, nav tāda, lai lauztu cēloņsakarību starp subsidēto importu un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

6.3.5.   Palielinātais pieprasījums pēc izejvielām un cenu paaugstināšanās

| (231) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka palielinātais pieprasījums pēc rapšu sēklām un rapšu sēklu eļļas izraisīja izejvielu cenu paaugstināšanos Kopienā. Ar faktu, ka Kopienas ražotāji paļaujas uz rapšu eļļas kā galvenās izejvielas izmantošanu, varētu izskaidrot, kāpēc tiem varētu būt radušies lielāki zaudējumi nekā citiem ražotājiem, kas biodīzeļdegvielas ražošanai izmanto citas augu eļļas, piemēram, sojas pupu eļļu vai palmu eļļu. |
| --- | --- |

(231)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka palielinātais pieprasījums pēc rapšu sēklām un rapšu sēklu eļļas izraisīja izejvielu cenu paaugstināšanos Kopienā. Ar faktu, ka Kopienas ražotāji paļaujas uz rapšu eļļas kā galvenās izejvielas izmantošanu, varētu izskaidrot, kāpēc tiem varētu būt radušies lielāki zaudējumi nekā citiem ražotājiem, kas biodīzeļdegvielas ražošanai izmanto citas augu eļļas, piemēram, sojas pupu eļļu vai palmu eļļu.

| (232) | Vispirms jānorāda, ka izmeklēšanā tika noskaidrots, ka izlasē iekļautie Kopienas ražotāji nepaļāvās tikai uz rapšu sēklu eļļas izmantošanu biodīzeļdegvielas ražošanā, bet izmantoja arī citas augu eļļas (sojas pupu, palmu, saulespuķu eļļu) un dažreiz arī dzīvnieku taukus. |
| --- | --- |

(232)

Vispirms jānorāda, ka izmeklēšanā tika noskaidrots, ka izlasē iekļautie Kopienas ražotāji nepaļāvās tikai uz rapšu sēklu eļļas izmantošanu biodīzeļdegvielas ražošanā, bet izmantoja arī citas augu eļļas (sojas pupu, palmu, saulespuķu eļļu) un dažreiz arī dzīvnieku taukus.

| (233) | Turklāt 211. apsvērumā ir atzīts, ka analizētajā periodā Kopienas ražošanas nozarē būtiski palielinājās izejmateriālu (izejvielu) izmaksas. Tomēr šī norise jāvērtē attiecībā pret lauksaimniecības produktu cenu vispārējo paaugstināšanos visā pasaulē, un šajā ziņā jānorāda, ka tajā pašā periodā sojas pupu eļļas (kas ir galvenā izejviela, kuru ražotāji izmanto attiecīgajā valstī) cenu paaugstinājums bija izteiktāks. Tādējādi izejvielu cenu paaugstinājums ietekmēja visu veidu biodīzeļdegvielu. |
| --- | --- |

(233)

Turklāt 211. apsvērumā ir atzīts, ka analizētajā periodā Kopienas ražošanas nozarē būtiski palielinājās izejmateriālu (izejvielu) izmaksas. Tomēr šī norise jāvērtē attiecībā pret lauksaimniecības produktu cenu vispārējo paaugstināšanos visā pasaulē, un šajā ziņā jānorāda, ka tajā pašā periodā sojas pupu eļļas (kas ir galvenā izejviela, kuru ražotāji izmanto attiecīgajā valstī) cenu paaugstinājums bija izteiktāks. Tādējādi izejvielu cenu paaugstinājums ietekmēja visu veidu biodīzeļdegvielu.

| (234) | Būtu sagaidāms, ka tirgū, kurā notiek faktiska konkurence, ražotāji varētu kompensēt izmaksu paaugstinājumu un novirzīt to uz tirgu. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka tieši spiediens, ko radīja subsidētā importa par zemām cenām ieplūšana Kopienas tirgū, neļāva Kopienas ražošanas nozarei noteikt savas pārdošanas cenas atbilstoši tirgus nosacījumiem un izmaksu palielinājumam. Kā jau minēts, analizētajā periodā ASV ražotāju izmantotās galvenās izejvielas, proti, sojas pupu eļļas, cena ievērojami paaugstinājās. Tomēr šis izmaksu paaugstinājums ASV neietekmēja subsidētā importa cenas Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(234)

Būtu sagaidāms, ka tirgū, kurā notiek faktiska konkurence, ražotāji varētu kompensēt izmaksu paaugstinājumu un novirzīt to uz tirgu. Tomēr izmeklēšanā tika pierādīts, ka tieši spiediens, ko radīja subsidētā importa par zemām cenām ieplūšana Kopienas tirgū, neļāva Kopienas ražošanas nozarei noteikt savas pārdošanas cenas atbilstoši tirgus nosacījumiem un izmaksu palielinājumam. Kā jau minēts, analizētajā periodā ASV ražotāju izmantotās galvenās izejvielas, proti, sojas pupu eļļas, cena ievērojami paaugstinājās. Tomēr šis izmaksu paaugstinājums ASV neietekmēja subsidētā importa cenas Kopienas tirgū.

| (235) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, izejvielu cenu paaugstinājums nevar lauzt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(235)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, izejvielu cenu paaugstinājums nevar lauzt cēloņsakarību starp subsidēto importu un Kopienas ražošanas nozarei radīto kaitējumu.

6.3.6.   Minerālās dīzeļdegvielas cenu attīstība

| (236) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka ciešās saiknes dēļ starp minerālās dīzeļdegvielas cenām un biodīzeļdegvielas cenām biodīzeļdegvielas cenu paaugstinājums, kas bija straujāks nekā minerālās dīzeļdegvielas cenu paaugstinājums, jo īpaši Vācijā, būtu izraisījis to ražotāju pārdošanas apjoma samazināšanos, kuri nodrošina piegādes šīs dalībvalsts tirgū. |
| --- | --- |

(236)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka ciešās saiknes dēļ starp minerālās dīzeļdegvielas cenām un biodīzeļdegvielas cenām biodīzeļdegvielas cenu paaugstinājums, kas bija straujāks nekā minerālās dīzeļdegvielas cenu paaugstinājums, jo īpaši Vācijā, būtu izraisījis to ražotāju pārdošanas apjoma samazināšanos, kuri nodrošina piegādes šīs dalībvalsts tirgū.

| (237) | Vispirms jānorāda, ka attiecīgā persona neiesniedza informāciju, lai pamatotu šo apgalvojumu. Turklāt atšķirībā no šīs trešās personas apgalvojumiem izmeklēšanā tika noskaidrots, ka analizētajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa paaugstinājās. Turklāt, tā kā jēlnaftas cenas tiek kotētas pasaules mērogā, attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomam vajadzēja būt ietekmētam tāpat kā Kopienā ražotās biodīzeļdegvielas pārdošanas apjomam. |
| --- | --- |

(237)

Vispirms jānorāda, ka attiecīgā persona neiesniedza informāciju, lai pamatotu šo apgalvojumu. Turklāt atšķirībā no šīs trešās personas apgalvojumiem izmeklēšanā tika noskaidrots, ka analizētajā periodā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms un tirgus daļa paaugstinājās. Turklāt, tā kā jēlnaftas cenas tiek kotētas pasaules mērogā, attiecīgā ražojuma pārdošanas apjomam vajadzēja būt ietekmētam tāpat kā Kopienā ražotās biodīzeļdegvielas pārdošanas apjomam.

| (238) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis arguments bija jānoraida. |
| --- | --- |

(238)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis arguments bija jānoraida.

6.3.7.   Biodīzeļdegvielas ražotņu atrašanās vietas nozīmīgums Kopienā

| (239) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka ikviena biodīzeļdegvielas ražotāja atrašanās vietai ir svarīga nozīme no konkurences viedokļa, un minēja Vāciju kā piemēru, lai pierādītu, ka tad, ja biodīzeļdegvielas ražotnes atrodas reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas, ražotājiem palielinās transportēšanas izmaksas, jo visi lielie klienti, jo īpaši pārstrādes rūpnīcas un to jaukšanas iekārtas, atrodas piekrastē. |
| --- | --- |

(239)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka ikviena biodīzeļdegvielas ražotāja atrašanās vietai ir svarīga nozīme no konkurences viedokļa, un minēja Vāciju kā piemēru, lai pierādītu, ka tad, ja biodīzeļdegvielas ražotnes atrodas reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas, ražotājiem palielinās transportēšanas izmaksas, jo visi lielie klienti, jo īpaši pārstrādes rūpnīcas un to jaukšanas iekārtas, atrodas piekrastē.

| (240) | Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka tikai neliels skaits Kopienas ražošanas nozares ražotāju atrodas reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas. Turklāt attiecībā uz dažiem no šiem ražotājiem tika secināts, ka pārstrādes rūpnīcas atrodas arī reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas, netālu no šiem ražotājiem. Attiecībā uz citiem izmeklēšanā tika noskaidrots, ka visus trūkumus biodīzeļdegvielas ražotājiem, kas atrodas reģionos, kuriem ir tikai sauszemes robežas, un tālu no saviem klientiem (maisījumu gatavotāji, pārstrādes rūpnīcas), kompensē nelielais attālums līdz smalcināšanas dzirnavām un/vai izejvielu piegādātājiem. |
| --- | --- |

(240)

Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka tikai neliels skaits Kopienas ražošanas nozares ražotāju atrodas reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas. Turklāt attiecībā uz dažiem no šiem ražotājiem tika secināts, ka pārstrādes rūpnīcas atrodas arī reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas, netālu no šiem ražotājiem. Attiecībā uz citiem izmeklēšanā tika noskaidrots, ka visus trūkumus biodīzeļdegvielas ražotājiem, kas atrodas reģionos, kuriem ir tikai sauszemes robežas, un tālu no saviem klientiem (maisījumu gatavotāji, pārstrādes rūpnīcas), kompensē nelielais attālums līdz smalcināšanas dzirnavām un/vai izejvielu piegādātājiem.

| (241) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojums, ka ražotņu atrašanās reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas, rada būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, tika noraidīts. |
| --- | --- |

(241)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojums, ka ražotņu atrašanās reģionos, kam ir tikai sauszemes robežas, rada būtisku kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei, tika noraidīts.

6.3.8.   Ar ASV eksportētājiem saistītie ražotāji

| (242) | Jānorāda, ka 214.–220. apsvērumā veiktajā subsidētā importa no ASV analīzē tika ņemta vērā 162. apsvērumā minēto trīs uzņēmumu veiktā importa no ASV ietekme. Attiecībā uz pašu ražotas biodīzeļdegvielas pārdošanas ietekmi izmeklēšanā netika konstatētas atšķirības cenu noteikšanā vai uzvedībā, salīdzinot ar izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, jo īpaši IP laikā. |
| --- | --- |

(242)

Jānorāda, ka 214.–220. apsvērumā veiktajā subsidētā importa no ASV analīzē tika ņemta vērā 162. apsvērumā minēto trīs uzņēmumu veiktā importa no ASV ietekme. Attiecībā uz pašu ražotas biodīzeļdegvielas pārdošanas ietekmi izmeklēšanā netika konstatētas atšķirības cenu noteikšanā vai uzvedībā, salīdzinot ar izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, jo īpaši IP laikā.

6.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (243) | Iepriekš veiktā analīze ir pierādījusi, ka ASV izcelsmes subsidētā importa par zemām cenām apjoms un tirgus daļa būtiski palielinājās laika posmā no 2005. gada līdz IP. Tajā pašā laikā tika konstatēts, ka šis imports izmeklēšanas periodā ievērojami samazināja cenu Kopienas ražošanas nozarē. |
| --- | --- |

(243)

Iepriekš veiktā analīze ir pierādījusi, ka ASV izcelsmes subsidētā importa par zemām cenām apjoms un tirgus daļa būtiski palielinājās laika posmā no 2005. gada līdz IP. Tajā pašā laikā tika konstatēts, ka šis imports izmeklēšanas periodā ievērojami samazināja cenu Kopienas ražošanas nozarē.

| (244) | Dažādie izmeklēšanā izdarītie secinājumi un analīze, kas veikta par 2005. un 2006. gadu salīdzinājumā ar laika posmu no 2007. gada līdz IP, pierādīja, ka pastāv nepārprotama laika sakritība starp importa par zemām cenām ieplūšanu no ASV un Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa būtisko pasliktināšanos IP laikā. |
| --- | --- |

(244)

Dažādie izmeklēšanā izdarītie secinājumi un analīze, kas veikta par 2005. un 2006. gadu salīdzinājumā ar laika posmu no 2007. gada līdz IP, pierādīja, ka pastāv nepārprotama laika sakritība starp importa par zemām cenām ieplūšanu no ASV un Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa būtisko pasliktināšanos IP laikā.

| (245) | Pamatojoties uz iepriekš veikto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nošķirta no kaitējumu izraisošās ietekmes, ko radījis subsidētais imports, tika provizoriski secināts, ka subsidētais imports no ASV ir radījis Kopienas ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 8. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(245)

Pamatojoties uz iepriekš veikto analīzi, kurā visu zināmo faktoru ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli ir pienācīgi noteikta un nošķirta no kaitējumu izraisošās ietekmes, ko radījis subsidētais imports, tika provizoriski secināts, ka subsidētais imports no ASV ir radījis Kopienas ražošanas nozarei būtisku kaitējumu pamatregulas 8. panta 6. punkta nozīmē.

7.   KOPIENAS INTERESES

7.1.   Iepriekšēja piezīme

| (246) | Komisija saskaņā ar pamatregulas 31. pantu pārbaudīja, vai, neņemot vērā secinājumu par kaitējumu izraisošo subsidēšanu, ir pārliecinoši iemesli secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu noteikšana nebija Kopienas interesēs. Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visas dažādās iesaistītās intereses, t.i., Kopienas ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, izejvielu piegādātāju un lietotāju intereses. |
| --- | --- |

(246)

Komisija saskaņā ar pamatregulas 31. pantu pārbaudīja, vai, neņemot vērā secinājumu par kaitējumu izraisošo subsidēšanu, ir pārliecinoši iemesli secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā pasākumu noteikšana nebija Kopienas interesēs. Kopienas intereses tika noteiktas, izvērtējot visas dažādās iesaistītās intereses, t.i., Kopienas ražošanas nozares, attiecīgā ražojuma importētāju, izejvielu piegādātāju un lietotāju intereses.

7.2.   Kopienas ražošanas nozares intereses

7.2.1.   Pasākumu piemērošanas vai nepiemērošanas ietekme uz Kopienas ražošanas nozari

| (247) | Kā minēts iepriekš, Kopienas ražošanas nozarei ir radīts būtisks kaitējums, ko izraisījis ASV izcelsmes subsidētais imports. Pasākumu neveikšana, visticamāk, izraisītu turpmāku Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokļa pasliktināšanos. Kopienas ražošanas nozares stāvokli jo īpaši raksturoja rentabilitātes samazināšanās par 12,6 procentpunktiem laikā no 2005. gada līdz IP, jo cenu pieaugums nebija pietiekams. Patiešām, ņemot vērā rentabilitātes samazināšanās tendenci, ir ļoti iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvoklis turpinās pasliktināties, ja pasākumi netiks veikti. Tas galu galā izraisītu ražošanas samazināšanos un ražotņu biežāku slēgšanu, tādējādi apdraudot nodarbinātību un ieguldījumus Kopienā. |
| --- | --- |

(247)

Kā minēts iepriekš, Kopienas ražošanas nozarei ir radīts būtisks kaitējums, ko izraisījis ASV izcelsmes subsidētais imports. Pasākumu neveikšana, visticamāk, izraisītu turpmāku Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvokļa pasliktināšanos. Kopienas ražošanas nozares stāvokli jo īpaši raksturoja rentabilitātes samazināšanās par 12,6 procentpunktiem laikā no 2005. gada līdz IP, jo cenu pieaugums nebija pietiekams. Patiešām, ņemot vērā rentabilitātes samazināšanās tendenci, ir ļoti iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares finanšu stāvoklis turpinās pasliktināties, ja pasākumi netiks veikti. Tas galu galā izraisītu ražošanas samazināšanos un ražotņu biežāku slēgšanu, tādējādi apdraudot nodarbinātību un ieguldījumus Kopienā.

| (248) | Uzskata, ka pasākumu piemērošana atjaunotu tirgū godīgu konkurenci. Jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos izraisījušas tās grūtības konkurēt ar ASV izcelsmes subsidēto importu par zemām cenām. Antisubsidēšanas pasākumu piemērošana varētu nodrošināt Kopienai iespēju saglabāt savu rentabilitāti tādā līmenī, kādu uzskata par vajadzīgu šai kapitālietilpīgajai nozarei. |
| --- | --- |

(248)

Uzskata, ka pasākumu piemērošana atjaunotu tirgū godīgu konkurenci. Jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozares rentabilitātes samazināšanos izraisījušas tās grūtības konkurēt ar ASV izcelsmes subsidēto importu par zemām cenām. Antisubsidēšanas pasākumu piemērošana varētu nodrošināt Kopienai iespēju saglabāt savu rentabilitāti tādā līmenī, kādu uzskata par vajadzīgu šai kapitālietilpīgajai nozarei.

| (249) | Visbeidzot, tika sagaidīts, ka pasākumi būtu efektīvi tādā ziņā, ka tie nodrošinātu Kopienas ražošanas nozarei iespēju atgūties no izmeklēšanā konstatētās, kaitējumu izraisošās subsidēšanas. |
| --- | --- |

(249)

Visbeidzot, tika sagaidīts, ka pasākumi būtu efektīvi tādā ziņā, ka tie nodrošinātu Kopienas ražošanas nozarei iespēju atgūties no izmeklēšanā konstatētās, kaitējumu izraisošās subsidēšanas.

7.3.   Nesaistīto importētāju/tirgotāju intereses Kopienā

| (250) | Uzsākot izmeklēšanu, sazinājās ar apmēram 25 nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem Kopienā. Tomēr tie nesadarbojās. |
| --- | --- |

(250)

Uzsākot izmeklēšanu, sazinājās ar apmēram 25 nesaistītiem importētājiem/tirgotājiem Kopienā. Tomēr tie nesadarbojās.

| (251) | Šajos apstākļos provizoriski nebija iespējams precīzi novērtēt pasākumu iespējamo ietekmi uz importētājiem. |
| --- | --- |

(251)

Šajos apstākļos provizoriski nebija iespējams precīzi novērtēt pasākumu iespējamo ietekmi uz importētājiem.

7.4.   Lietotāju intereses

| (252) | Sazinājās ar visiem zināmajiem lietotāju uzņēmumiem, kas iesaistīti minerālās dīzeļdegvielas ražošanā un izplatīšanā un arī minerālās dīzeļdegvielas obligātajā jaukšanā ar biodīzeļdegvielu un kam, uzsākot izmeklēšanu, tika nosūtītas anketas. |
| --- | --- |

(252)

Sazinājās ar visiem zināmajiem lietotāju uzņēmumiem, kas iesaistīti minerālās dīzeļdegvielas ražošanā un izplatīšanā un arī minerālās dīzeļdegvielas obligātajā jaukšanā ar biodīzeļdegvielu un kam, uzsākot izmeklēšanu, tika nosūtītas anketas.

| (253) | Tikai viens lietotāju uzņēmums sadarbojās. Šis lietotājs atbildēs uz anketas jautājumiem norādīja, ka atbalsta lētā ASV importa ieplūšanas izbeigšanu, jo tas kropļo konkurenci Kopienā, kaitējot uzņēmumiem, kas ražo un pārdod dīzeļdegvielu, jo dažiem konkurentiem, kas neatturas no šā lētā ražojuma pirkšanas, ir negodīga konkurences priekšrocība salīdzinājumā ar tiem, kas atturas no šādas rīcības. Tas arī apgalvoja, ka pasākumi dotu iespēju atsākt darbību estera ražošanas rūpnīcās (jo īpaši Vācijā) un/vai ļautu turpināt jaunu esterifikācijas rūpnīcu izveides projektus Kopienā. Tā kā Eiropā esteri tradicionāli izgatavo no rapšu sēklām (kas ir labākas kvalitātes izejviela nekā palmas vai soja, ko izmanto B99 ražošanai), ražotāju skaita palielināšanās Eiropā nozīmētu vairāk un labākas kvalitātes ražojumu, tādējādi pazeminātos estera cenas, un galīgo labumu gūtu patērētājs. |
| --- | --- |

(253)

Tikai viens lietotāju uzņēmums sadarbojās. Šis lietotājs atbildēs uz anketas jautājumiem norādīja, ka atbalsta lētā ASV importa ieplūšanas izbeigšanu, jo tas kropļo konkurenci Kopienā, kaitējot uzņēmumiem, kas ražo un pārdod dīzeļdegvielu, jo dažiem konkurentiem, kas neatturas no šā lētā ražojuma pirkšanas, ir negodīga konkurences priekšrocība salīdzinājumā ar tiem, kas atturas no šādas rīcības. Tas arī apgalvoja, ka pasākumi dotu iespēju atsākt darbību estera ražošanas rūpnīcās (jo īpaši Vācijā) un/vai ļautu turpināt jaunu esterifikācijas rūpnīcu izveides projektus Kopienā. Tā kā Eiropā esteri tradicionāli izgatavo no rapšu sēklām (kas ir labākas kvalitātes izejviela nekā palmas vai soja, ko izmanto B99 ražošanai), ražotāju skaita palielināšanās Eiropā nozīmētu vairāk un labākas kvalitātes ražojumu, tādējādi pazeminātos estera cenas, un galīgo labumu gūtu patērētājs.

| (254) | Viena no lietotāju asociācijām, kas pārstāv nosūtītāju intereses vienā dalībvalstī, apgalvoja, ka pasākumu piemērošana nelabvēlīgi ietekmētu tās locekļu darbību. Tiek apgalvots, ka dīzeļdegvielas izmaksas ir 20 % līdz 25 % no transporta nozares izmaksām un ka, ņemot vērā nozares zemo rentabilitāti (0 %–5 %), dīzeļdegvielas cenai ir izšķiroša nozīme vairāku tūkstošu uzņēmumu izdzīvošanā. Tomēr šos apgalvojumus nevarēja pārbaudīt, jo no attiecīgās asociācijas atsevišķiem locekļiem netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem. |
| --- | --- |

(254)

Viena no lietotāju asociācijām, kas pārstāv nosūtītāju intereses vienā dalībvalstī, apgalvoja, ka pasākumu piemērošana nelabvēlīgi ietekmētu tās locekļu darbību. Tiek apgalvots, ka dīzeļdegvielas izmaksas ir 20 % līdz 25 % no transporta nozares izmaksām un ka, ņemot vērā nozares zemo rentabilitāti (0 %–5 %), dīzeļdegvielas cenai ir izšķiroša nozīme vairāku tūkstošu uzņēmumu izdzīvošanā. Tomēr šos apgalvojumus nevarēja pārbaudīt, jo no attiecīgās asociācijas atsevišķiem locekļiem netika saņemtas atbildes uz anketas jautājumiem.

| (255) | Šajos apstākļos tika provizoriski secināts, ka, pamatojoties uz sniegto informāciju, kompensācijas pasākumu ietekme būtu neviennozīmīga, tāpēc nav iespējams izdarīt skaidru secinājumu par to, vai lietotāju interesēs pastāv pārliecinoši iemesli šajā konkrētajā gadījumā nenoteikt pasākumus. |
| --- | --- |

(255)

Šajos apstākļos tika provizoriski secināts, ka, pamatojoties uz sniegto informāciju, kompensācijas pasākumu ietekme būtu neviennozīmīga, tāpēc nav iespējams izdarīt skaidru secinājumu par to, vai lietotāju interesēs pastāv pārliecinoši iemesli šajā konkrētajā gadījumā nenoteikt pasākumus.

7.5.   Izejvielu piegādātāju intereses

| (256) | Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza seši piegādātāji. Četri no tiem atbalstīja antisubsidēšanas pasākumu piemērošanu, norādot, ka tad, ja antisubsidēšanas pasākumi netiks piemēroti, Kopienas ražošanas nozares ilgtermiņa pastāvēšana būs apdraudēta. Ja tas notiks, tas noteikti nelabvēlīgi ietekmēs to stāvokli. |
| --- | --- |

(256)

Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza seši piegādātāji. Četri no tiem atbalstīja antisubsidēšanas pasākumu piemērošanu, norādot, ka tad, ja antisubsidēšanas pasākumi netiks piemēroti, Kopienas ražošanas nozares ilgtermiņa pastāvēšana būs apdraudēta. Ja tas notiks, tas noteikti nelabvēlīgi ietekmēs to stāvokli.

| (257) | Divi pārējie piegādātāji, kas saistīti ar biodīzeļdegvielas ražotājiem eksportētajiem ASV, norādīja, ka iespējamiem pasākumiem nebūtu būtiskas ietekmes, jo tie izraisītu tirdzniecības plūsmu maiņu (pārorientēšanās uz importu no valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas). |
| --- | --- |

(257)

Divi pārējie piegādātāji, kas saistīti ar biodīzeļdegvielas ražotājiem eksportētajiem ASV, norādīja, ka iespējamiem pasākumiem nebūtu būtiskas ietekmes, jo tie izraisītu tirdzniecības plūsmu maiņu (pārorientēšanās uz importu no valstīm, uz kurām pasākumi neattiecas).

| (258) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, varēja secināt, ka pasākumu piemērošana kopumā labvēlīgi ietekmētu izejvielu piegādātāju stāvokli. |
| --- | --- |

(258)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, varēja secināt, ka pasākumu piemērošana kopumā labvēlīgi ietekmētu izejvielu piegādātāju stāvokli.

7.6.   Konkurenci un tirdzniecību kropļojošā ietekme

| (259) | Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pastāv neatbilstība starp pašreizējo procedūru un starptautiskās un Kopienas politikas lēmumiem veicināt biodegvielu ražošanu un pārdošanu saistībā ar vides aizsardzību un atkarības no minerālajām degvielām mazināšanu. |
| --- | --- |

(259)

Viena no ieinteresētajām personām apgalvoja, ka pastāv neatbilstība starp pašreizējo procedūru un starptautiskās un Kopienas politikas lēmumiem veicināt biodegvielu ražošanu un pārdošanu saistībā ar vides aizsardzību un atkarības no minerālajām degvielām mazināšanu.

| (260) | Šajā ziņā jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 31. pantu ir īpaši jāizvērtē nepieciešamība likvidēt kaitējumu izraisošās subsidēšanas kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un jāatjauno efektīva konkurence. Ņemot to vērā, vispārēji apsvērumi par vides aizsardzību un minerālās dīzeļdegvielas piegādi nevar tikt ņemti vērā analīzē, un tajā pašā laikā tie nevar attaisnot negodīgu tirdzniecības praksi. |
| --- | --- |

(260)

Šajā ziņā jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 31. pantu ir īpaši jāizvērtē nepieciešamība likvidēt kaitējumu izraisošās subsidēšanas kropļojošo ietekmi uz tirdzniecību un jāatjauno efektīva konkurence. Ņemot to vērā, vispārēji apsvērumi par vides aizsardzību un minerālās dīzeļdegvielas piegādi nevar tikt ņemti vērā analīzē, un tajā pašā laikā tie nevar attaisnot negodīgu tirdzniecības praksi.

| (261) | Attiecībā uz Kopienas tirgu jānorāda, ka pēc antisubsidēšanas pasākumu piemērošanas attiecīgie ASV ražotāji eksportētāji, ņemot vērā savu stabilo stāvokli tirgū, visticamāk, turpinātu pārdot savus ražojumus, kaut arī ne par subsidētām cenām. Tāpat ir arī iespējams, ka joprojām būtu pietiekams skaits lielu konkurentu Kopienas tirgū, proti, Kopienas ražotāji, kas uz laiku apturējuši ražošanu, un citi, kas nav spējuši uzsākt ražošanu subsidētā importa dēļ. Šajā ziņā jānorāda, ka analizētā perioda sākumā šajā izmeklēšanā neietverto Kopienas ražotāju pārdotās produkcijas apjoms bija vismaz 30 % no Kopienas tirgus, un šī daļa būtiski samazinājās ASV izcelsmes subsidētā importa dēļ. Tāpēc ir iespējams, ka lietotāji joprojām varētu izvēlēties no dažādiem biodīzeļdegvielas piegādātājiem. Tomēr, ja pasākumi netiktu piemēroti, Kopienas ražošanas nozares nākotne būtu apdraudēta. Tās izzušana būtiski mazinātu konkurenci Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(261)

Attiecībā uz Kopienas tirgu jānorāda, ka pēc antisubsidēšanas pasākumu piemērošanas attiecīgie ASV ražotāji eksportētāji, ņemot vērā savu stabilo stāvokli tirgū, visticamāk, turpinātu pārdot savus ražojumus, kaut arī ne par subsidētām cenām. Tāpat ir arī iespējams, ka joprojām būtu pietiekams skaits lielu konkurentu Kopienas tirgū, proti, Kopienas ražotāji, kas uz laiku apturējuši ražošanu, un citi, kas nav spējuši uzsākt ražošanu subsidētā importa dēļ. Šajā ziņā jānorāda, ka analizētā perioda sākumā šajā izmeklēšanā neietverto Kopienas ražotāju pārdotās produkcijas apjoms bija vismaz 30 % no Kopienas tirgus, un šī daļa būtiski samazinājās ASV izcelsmes subsidētā importa dēļ. Tāpēc ir iespējams, ka lietotāji joprojām varētu izvēlēties no dažādiem biodīzeļdegvielas piegādātājiem. Tomēr, ja pasākumi netiktu piemēroti, Kopienas ražošanas nozares nākotne būtu apdraudēta. Tās izzušana būtiski mazinātu konkurenci Kopienas tirgū.

7.7.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (262) | Pasākumu piemērošana ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam nepārprotami būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. Tā nodrošinātu Kopienas ražošanas nozares izaugsmi un atgūšanos no kaitējuma, ko radījis subsidētais imports. Tomēr, ja pasākumi netiktu piemēroti, iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis turpinātu pasliktināties un vairāk uzņēmēju izbeigtu uzņēmējdarbību. Turklāt, lai arī nav iespējams izdarīt skaidrus secinājumus attiecībā uz lietotājiem un importētājiem, bija paredzams, ka pasākumu piemērošana būtu arī izejvielu piegādātāju interesēs. |
| --- | --- |

(262)

Pasākumu piemērošana ASV izcelsmes biodīzeļdegvielas importam nepārprotami būtu Kopienas ražošanas nozares interesēs. Tā nodrošinātu Kopienas ražošanas nozares izaugsmi un atgūšanos no kaitējuma, ko radījis subsidētais imports. Tomēr, ja pasākumi netiktu piemēroti, iespējams, ka Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis turpinātu pasliktināties un vairāk uzņēmēju izbeigtu uzņēmējdarbību. Turklāt, lai arī nav iespējams izdarīt skaidrus secinājumus attiecībā uz lietotājiem un importētājiem, bija paredzams, ka pasākumu piemērošana būtu arī izejvielu piegādātāju interesēs.

| (263) | Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ Kopiena būtu ieinteresēta kompensācijas maksājumu nepiemērošanā šajā gadījumā. |
| --- | --- |

(263)

Ņemot vērā iepriekš minēto, tika provizoriski secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kuru dēļ Kopiena būtu ieinteresēta kompensācijas maksājumu nepiemērošanā šajā gadījumā.

8.   PRIEKŠLIKUMS PAR ANTISUBSIDĒŠANAS PAGAIDU PASĀKUMIEM

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (264) | Ņemot vērā izdarītos secinājumus par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, ir jāpiemēro antisubsidēšanas pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei radītu subsidētais imports. |
| --- | --- |

(264)

Ņemot vērā izdarītos secinājumus par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, ir jāpiemēro antisubsidēšanas pagaidu pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko Kopienas ražošanas nozarei radītu subsidētais imports.

| (265) | Kompensācijas pasākumu apjomam jābūt pietiekamam, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ko izraisījis subsidētais imports, bet tam nav jāpārsniedz konstatēto subsīdiju norma. Aprēķinot maksājumu, kas vajadzīgs, lai likvidētu kaitējumu izraisošās subsidēšanas kaitīgās sekas, tika uzskatīts, ka jebkura veida pasākumos Kopienas ražošanas nozarei ir jādod iespēja gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko pamatoti būtu iespējams sasniegt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav subsidētā importa. |
| --- | --- |

(265)

Kompensācijas pasākumu apjomam jābūt pietiekamam, lai novērstu Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, ko izraisījis subsidētais imports, bet tam nav jāpārsniedz konstatēto subsīdiju norma. Aprēķinot maksājumu, kas vajadzīgs, lai likvidētu kaitējumu izraisošās subsidēšanas kaitīgās sekas, tika uzskatīts, ka jebkura veida pasākumos Kopienas ražošanas nozarei ir jādod iespēja gūt tādu peļņu pirms nodokļu samaksas, ko pamatoti būtu iespējams sasniegt normālos konkurences apstākļos, t. i., ja nav subsidētā importa.

| (266) | Šajā nolūkā par atbilstošu līmeni varētu uzskatīt peļņas normu, kas ir 15 % no apgrozījuma un ko, kā paredzams, Kopienas ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu izraisošās subsidēšanas, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares darbību izvērtētā perioda (2004., 2005. un 2006. gads) pirmajā daļā, un ko varētu uzskatīt par pamatotu, lai nodrošinātu ienesīgus ieguldījumus ilgtermiņā šai jaunizveidotajai nozarei. |
| --- | --- |

(266)

Šajā nolūkā par atbilstošu līmeni varētu uzskatīt peļņas normu, kas ir 15 % no apgrozījuma un ko, kā paredzams, Kopienas ražošanas nozare varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējumu izraisošās subsidēšanas, ņemot vērā Kopienas ražošanas nozares darbību izvērtētā perioda (2004., 2005. un 2006. gads) pirmajā daļā, un ko varētu uzskatīt par pamatotu, lai nodrošinātu ienesīgus ieguldījumus ilgtermiņā šai jaunizveidotajai nozarei.

| (267) | Tad tika noteikts vajadzīgais cenu paaugstinājums, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar Kopienas tirgū pārdotā Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma kaitējumu neradošo cenu. Kaitējumu neradošā cena ir noteikta, izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdošanas cenu pielāgojot IP laikā gūtajai faktiskajai peļņai/zaudējumiem un pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu. Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības. |
| --- | --- |

(267)

Tad tika noteikts vajadzīgais cenu paaugstinājums, salīdzinot vidējo svērto importa cenu, kas noteikta cenu samazinājuma aprēķiniem, ar Kopienas tirgū pārdotā Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma kaitējumu neradošo cenu. Kaitējumu neradošā cena ir noteikta, izlasē iekļauto Kopienas ražotāju pārdošanas cenu pielāgojot IP laikā gūtajai faktiskajai peļņai/zaudējumiem un pieskaitot iepriekš minēto peļņas normu. Minētā salīdzinājuma rezultātā iegūto starpību izteica procentos no kopējās CIF importa vērtības.

| (268) | Regulas 9. apsvērumā minētais uzņēmums, kam bija noteikta individuāla pārbaude, nesniedza pilnīgu informāciju par eksporta pārdošanas apjomiem uz Kopienu un saistītā importētāja tālākpārdošanas apjomiem Kopienā. Uzņēmumam tika lūgts sniegt konkrētu informāciju, lai labotu atbildēs uz anketas jautājumiem iesniegtās informācijas nepilnības. Komisija arī informēja uzņēmumu par to, ka tad, ja netiks sniegta prasītā informācija, atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtā nepilnīgā informācija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu var netikt ņemta vērā, jo tā pārak apgrūtina pareizu secinājumu izdarīšanu par šo uzņēmumu. |
| --- | --- |

(268)

Regulas 9. apsvērumā minētais uzņēmums, kam bija noteikta individuāla pārbaude, nesniedza pilnīgu informāciju par eksporta pārdošanas apjomiem uz Kopienu un saistītā importētāja tālākpārdošanas apjomiem Kopienā. Uzņēmumam tika lūgts sniegt konkrētu informāciju, lai labotu atbildēs uz anketas jautājumiem iesniegtās informācijas nepilnības. Komisija arī informēja uzņēmumu par to, ka tad, ja netiks sniegta prasītā informācija, atbildēs uz anketas jautājumiem sniegtā nepilnīgā informācija saskaņā ar pamatregulas 28. pantu var netikt ņemta vērā, jo tā pārak apgrūtina pareizu secinājumu izdarīšanu par šo uzņēmumu.

| (269) | Uzņēmumu informēja par tā daļējās sadarbības sekām, un tam tika dota iespēja sniegt piezīmes. Tomēr noteiktajā termiņa netika saņemta atbilde. |
| --- | --- |

(269)

Uzņēmumu informēja par tā daļējās sadarbības sekām, un tam tika dota iespēja sniegt piezīmes. Tomēr noteiktajā termiņa netika saņemta atbilde.

| (270) | Tāpēc kaitējuma novēršanas līmenis attiecībā uz šo uzņēmumu tika provizoriski noteikts augstākā kaitējuma apmēra līmenī, kāds konstatēts izlasē iekļautajiem uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(270)

Tāpēc kaitējuma novēršanas līmenis attiecībā uz šo uzņēmumu tika provizoriski noteikts augstākā kaitējuma apmēra līmenī, kāds konstatēts izlasē iekļautajiem uzņēmumiem.

8.2.   Pagaidu pasākumi

| (271) | Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu kompensācijas pasākumi jāpiemēro konstatētās subsīdiju normas līmenī, bet tie nedrīkst pārsniegt kaitējuma apmēru, kas aprēķināts saskaņā ar mazākā nodokļa noteikumu. |
| --- | --- |

(271)

Ievērojot iepriekš minēto, tiek uzskatīts, ka saskaņā ar pamatregulas 12. panta 1. punktu pagaidu kompensācijas pasākumi jāpiemēro konstatētās subsīdiju normas līmenī, bet tie nedrīkst pārsniegt kaitējuma apmēru, kas aprēķināts saskaņā ar mazākā nodokļa noteikumu.

| (272) | Pamatojoties uz iepriekš minēto, kompensācijas maksājumu likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas apmēru ar subsīdiju normām. Tāpēc ierosinātie kompensācijas maksājumi ir šādi.








  Uzņēmums | Kaitējuma apmērs | Subsīdiju norma | Kompensācijas maksājuma likme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 35,1 % | 35,1 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 34,5 % | 34,5 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,1 % | 29,1 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 41,0 % | 41,0 % |
| Vinmar Overseas Limited | 69,9 % | 41,1 % | 41,1 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 37,6 % | 37,6 % |
| Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās | 51,4 % | 36,0 % | 36,0 % |

(272)

Pamatojoties uz iepriekš minēto, kompensācijas maksājumu likmes ir noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas apmēru ar subsīdiju normām. Tāpēc ierosinātie kompensācijas maksājumi ir šādi.

Uzņēmums

Kaitējuma apmērs

Subsīdiju norma

Kompensācijas maksājuma likme

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

35,1 %

35,1 %

Cargill Inc.

58,9 %

34,5 %

34,5 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

39,0 %

39,0 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,1 %

29,1 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

41,0 %

41,0 %

Vinmar Overseas Limited

69,9 %

41,1 %

41,1 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

37,6 %

37,6 %

Izlasē neiekļautie uzņēmumi, kas sadarbojās

51,4 %

36,0 %

36,0 %

| (273) | Ievērojot to, ka kompensācijas maksājumu piemēros maisījumiem, kuru sastāvā vairāk nekā 20 % svara ir biodīzeļdegviela, atbilstoši to biodīzeļdegvielas saturam, tiek uzskatīts par atbilstošu, ka, lai efektīvi īstenotu pasākumus, dalībvalstu muitas iestādes maksājumus nosaka kā fiksētas summas, pamatojoties uz biodīzeļdegvielas saturu. |
| --- | --- |

(273)

Ievērojot to, ka kompensācijas maksājumu piemēros maisījumiem, kuru sastāvā vairāk nekā 20 % svara ir biodīzeļdegviela, atbilstoši to biodīzeļdegvielas saturam, tiek uzskatīts par atbilstošu, ka, lai efektīvi īstenotu pasākumus, dalībvalstu muitas iestādes maksājumus nosaka kā fiksētas summas, pamatojoties uz biodīzeļdegvielas saturu.

| (274) | Atsevišķu uzņēmumu kompensācijas maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas gaitā izdarītajiem secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kas saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājumu likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(274)

Atsevišķu uzņēmumu kompensācijas maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, tika noteiktas, pamatojoties uz šīs izmeklēšanas gaitā izdarītajiem secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājumu likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kas nav īpaši minēts šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kas saistīti ar īpaši minētajiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājumu likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

9.   INFORMĀCIJAS IZPAUŠANA

| (275) | Iepriekš minētie provizoriskie secinājumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms visu galīgo lēmumu pieņemšanas. Provizoriskos secinājumus var atkārtoti izvērtēt, pirms tie kļūst par galīgiem secinājumiem, |
| --- | --- |

(275)

Iepriekš minētie provizoriskie secinājumi tiks darīti zināmi visām ieinteresētajām personām, un tās tiks aicinātas rakstiski paust viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. To piezīmes tiks analizētas un ņemtas vērā (ja tās būs pamatotas) pirms visu galīgo lēmumu pieņemšanas. Provizoriskos secinājumus var atkārtoti izvērtēt, pirms tie kļūst par galīgiem secinājumiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo tiek piemērots kompensācijas maksājums tādu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un/vai parafīna gāzeļļu importam, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā un ko parasti dēvē par “biodīzeļdegvielu”, tīrā veidā vai maisījumā, kura sastāvā vairāk nekā 20 % svara ir nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteri un/vai parafīna gāzeļļas, kas iegūti sintēzes un/vai destilācijas procesā un uz ko attiecas KN kods ex 1516 20 98 (TARIC kods 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC kods ex ex1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC kods 1518009920), ex 2710 19 41 (TARIC kods 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC kods 3824909787), un kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs.

2.   Pagaidu kompensācijas maksājuma likme, kas jāpiemēro 1. punktā aprakstītajiem ražojumiem, ko ražo turpmāk tekstā norādītie uzņēmumi, ir šāda.

| Uzņēmums | Kompensācijas maksājuma likme
  Euro par 1 neto tonnu | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Pielikumā minētie uzņēmumi | 219,4 | Sk. pielikumu |
| Visi pārējie uzņēmumi | 237,0 | A999 |

Uzņēmums

Kompensācijas maksājuma likme

Euro par 1 neto tonnu

TARIC papildkods

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Pielikumā minētie uzņēmumi

219,4

Sk. pielikumu

Visi pārējie uzņēmumi

237,0

A999

Kompensācijas maksājumu maisījumiem piemēro proporcionāli sintēzes un/vai destilācijas procesā iegūtu nefosilas izcelsmes taukskābju monoalkilesteru un parafīna gāzeļļu svara saturam (biodīzeļdegvielas saturam).

3.   Kopienā laižot brīvā apgrozībā šā panta 1. punktā minēto ražojumu, tam piemēro nodrošinājumu, kas līdzvērtīgs pagaidu maksājuma apmēram.

4.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

1.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 2026/97 30. pantu, ieinteresētās personas 16 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var lūgt to būtisko faktu un apsvērumu izpaušanu, pamatojoties uz kuriem pieņemta šī regula, darīt rakstveidā zināmus savus uzskatus un lūgt mutisku uzklausīšanu Komisijā.

2.   Ievērojot Regulas (EK) Nr. 2026/97 31. panta 4. punktu, attiecīgās personas viena mēneša laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas var sniegt atsauksmes par tās piemērošanu.

3. pants

Šīs regulas 1. pantu piemēro četrus mēnešus.

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 11. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Catherine ASHTON

---

(1)  OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.

1

(2)  OV C 147, 13.6.2008., 10. lpp.

2

(3)  OV C 147, 13.6.2008., 5. lpp.

3

(4)  ASV valdība iesniedza pilnu Iekšējo ieņēmumu kodeksu, kas atjaunināts, lai atspoguļotu visus līdz 2006. gada 15. decembrim pieņemtos tiesību aktus nodokļu jomā (2006. gada decembra redakcija), kuri attiecas uz pašreizējo IP.

4

(5)  Piemēram: a) Biodīzeļdegvielas apstrādes un izmantošanas norādes, ko 2008. gada septembrī izdeva NREL (Nacionālā Atjaunojamās enerģijas laboratorija), b) Biomasas degvielas analīze, ko 2004. gada jūnijā izdeva NREL, c) publiskās ziņas, informācija un specifikācijas, ko attiecībā uz biodīzeļdegvielu izdevusi Amerikas Testēšanas un materiālu biedrība (ASTM), d) publiskās ziņas un informācija, ko attiecībā uz biodīzeļdegvielu izdevusi NBB, e) faktu lapas, ko izdevusi ASV Enerģētikas ministrija saskaņā ar Tīro pilsētu rīcību, utt.

5

NREL

Atjaunojamās enerģijas laboratorija

NREL,

ASTM

NBB

(6)  Neapstrādātas eļļas, tostarp esteri, kas iegūti no dažādiem lauksaimniecības produktiem, piemēram, kukurūzas, sojas pupām, saulespuķu sēklām, kokvilnas sēklām, rapša, krambes, rapšu sēklām, saflora sēklām, linu sēklām, rīsu klijām, sinepju sēklām vai dzīvnieku taukiem.

6

(7)  Faktiski 99,9 %, jo pietiek pievienot 0,1 % minerālās dīzeļdegvielas, lai varētu izmantot maisījumu gatavotāju nodokļu kredītu ASV.

7

(8)  Pārsvarā maisījumi no B99 līdz B50.

8

(9)  Pārsvarā maisījumi no B2 līdz B20.

9

(10)  Skatīt 1992. gada Enerģētikas politikas likumu.

10

(11)  U.S.C. termins “lauksaimniecības biodīzeļdegviela” attiecas uz biodīzeļdegvielu, kas iegūta tikai no neapstrādātām augu eļļām, tostarp esteriem, kas iegūti no kukurūzas, sojas pupām, saulespuķu sēklām, kokvilnas sēklām, rapša, krambes, rapšu sēklām, saflora sēklām, linu sēklām, rīsu klijām, sinepju sēklām un dzīvnieku taukiem. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka vairāk nekā 98 % no biodīzeļdegvielas, kas izmeklēšanas periodā eksportēta no ASV uz Kopienu, bija lauksaimniecības biodīzeļdegviela.

11

U.S.C.

(12)  Kredīts 0,50 dolāru par galonu ir paaugstināts līdz 1 dolāram par galonu saskaņā ar 2008. gada Enerģētikas uzlabošanas un paplašināšanas likumu (spēkā no 2009. gada 1. janvāra).

12

(13)  Bioenerģijas programmā taksācijas gadi ilga no 1.oktobra līdz nākamā gada 30. septembrim.

13

(14)  “Materiāls personiskais īpašums” Ilinoisas tiesību aktos nav definēts, taču uzskata, ka tas ir jebkurš fizisks īpašums.

14

(15)  Šajā regulā termins “valdība” tiek interpretēts saskaņā ar pamatregulas 1. panta 3. punkta otro daļu, kas paredz: “Termins “valdība” šajā regulā nozīmē valdību vai jebkuru valsts institūciju izcelsmes vai eksportētājas valsts teritorijā.”

15

(16)  OV L 123, 17.3.2003., 42. lpp.

16

(17)  OV L 283, 31.10.2003., 51. lpp.

17

(18)  Ņemot vērā šo apstiprinājumu, Eiropas Parlaments un Padome 2008. gada decembrī vienojās par direktīvu par atjaunojamo resursu enerģijas izmantošanas veicināšanu, kurā iekļauts mērķis līdz 2020. gadam sasniegt atjaunojamās enerģijas izmantošanu transportam 10 % apmērā, un paredzams, ka to sasniegs, galvenokārt izmantojot biodegvielu.

18

(19)  Energiesteuergesetz stājās spēkā 2006. gada 1. augustā, un ar to tika piemērots nodoklis, kas ir 9 eiro centi par litru B100 degvielas.

19

Energiesteuergesetz

(20)  Biokraftstoffquotengesetz BGBl. 2006, I daļa Nr. 62, 21.12.2006., 3180. lpp., ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/30/EK un Padomes Direktīvu 2003/96/EK.

20

Biokraftstoffquotengesetz BGBl

---

PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie ASV ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

| Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta | TARIC papildkods |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Amereco | Phoenix | A941 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Wilton | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Pacific Biodiesel Inc. | Kahului | A941 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Uzņēmuma nosaukums

Pilsēta

TARIC papildkods

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Amereco

Phoenix

A941

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Wilton

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Pacific Biodiesel Inc.

Kahului

A941

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 12.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/85

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 11. marts)

par atsauces uz standartu EN 12312-9:2005 “Gaisakuģu zemes apkalpošanas iekārtas – Īpašās prasības – 9. daļa: Konteineru/palešu iekrāvēji” publicēšanu ar ierobežojumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/37/EK

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 1551)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/180/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvu 98/37/EK (1) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz mašīnām un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

ņemot vērā atzinumu, ko sniegusi pastāvīgā komiteja, kas izveidota ar 5. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā un Informācijas sabiedrības pakalpojumu sniegšanas noteikumus (2),

tā kā:

| (1) | Ja valsts standarts, transponējot saskaņotu standartu, uz kuru Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce, attiecas uz vienu vai vairākām veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām, kuras izklāstītas Direktīvas 98/37/EK I pielikumā, uzskata, ka saskaņā ar šo standartu ražota mašīna atbilst attiecīgajām būtiskajām prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Ja valsts standarts, transponējot saskaņotu standartu, uz kuru Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce, attiecas uz vienu vai vairākām veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām, kuras izklāstītas Direktīvas 98/37/EK I pielikumā, uzskata, ka saskaņā ar šo standartu ražota mašīna atbilst attiecīgajām būtiskajām prasībām.

| (2) | Saskaņā ar 6. panta 1. punktu Direktīvā 98/37/EK Francija iesniedza oficiālu iebildumu attiecībā uz standartu EN 12312-9:2005 “Gaisakuģu zemes apkalpošanas iekārtas – Īpašās prasības – 9. daļa: Konteineru/palešu iekrāvēji”, ko Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) pieņēma 2005. gada 21. martā un uz kuru Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce (3). |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar 6. panta 1. punktu Direktīvā 98/37/EK Francija iesniedza oficiālu iebildumu attiecībā uz standartu EN 12312-9:2005 “Gaisakuģu zemes apkalpošanas iekārtas – Īpašās prasības – 9. daļa: Konteineru/palešu iekrāvēji”, ko Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) pieņēma 2005. gada 21. martā un uz kuru Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ir publicēta atsauce (3).

| (3) | Viens no galvenajiem riskiem saistībā ar konteineru un palešu iekrāvējiem lidostās ir risks nokrist no paaugstinātas operatora darba vietas un no citām darba vietām, kurām operators var piekļūt, darbojoties ar kravas nodalījuma durvīm un rīkojoties ar kravu. Aizsardzības līdzekļiem pret šo risku ir jābūt efektīviem un pielāgotiem gaisakuģa formai, kā arī jāļauj izvairīties no bojājumu nodarīšanas gaisakuģim. |
| --- | --- |

(3)

Viens no galvenajiem riskiem saistībā ar konteineru un palešu iekrāvējiem lidostās ir risks nokrist no paaugstinātas operatora darba vietas un no citām darba vietām, kurām operators var piekļūt, darbojoties ar kravas nodalījuma durvīm un rīkojoties ar kravu. Aizsardzības līdzekļiem pret šo risku ir jābūt efektīviem un pielāgotiem gaisakuģa formai, kā arī jāļauj izvairīties no bojājumu nodarīšanas gaisakuģim.

| (4) | Pēc standarta EN 12312-9:2005 pārbaudīšanas Komisija ir konstatējusi, ka tas neatbilst veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām Direktīvas 98/37/EK I pielikuma 1.5.15. punktā attiecībā uz slīdēšanas, klupšanas vai krišanas varbūtību un būtiskajām veselības aizsardzības prasībām minētā pielikuma 1.1.2. punkta b) apakšpunktā attiecībā uz drošības integrācijas principiem. Konkrētāk, standarta 5.6. punktā “Saspiešana, sagriešana un krišana” nav noteikta specifikācija to līdzekļu izvēlei, dizainam, atrašanās vietai un konstrukcijai, kuri jāizmanto, lai novērstu nokrišanu no konteineru un palešu iekrāvējiem, bet ir dota atsauce uz vispārīgajām specifikācijām standartā EN 1915-1:2001 “Gaisakuģu zemes apkalpošanas iekārtas – Vispārīgās prasības – 1. daļa: Drošības pamatprasības”, kur aprakstīti dažādie aizsardzības veidi, ko var izmantot. |
| --- | --- |

(4)

Pēc standarta EN 12312-9:2005 pārbaudīšanas Komisija ir konstatējusi, ka tas neatbilst veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām Direktīvas 98/37/EK I pielikuma 1.5.15. punktā attiecībā uz slīdēšanas, klupšanas vai krišanas varbūtību un būtiskajām veselības aizsardzības prasībām minētā pielikuma 1.1.2. punkta b) apakšpunktā attiecībā uz drošības integrācijas principiem. Konkrētāk, standarta 5.6. punktā “Saspiešana, sagriešana un krišana” nav noteikta specifikācija to līdzekļu izvēlei, dizainam, atrašanās vietai un konstrukcijai, kuri jāizmanto, lai novērstu nokrišanu no konteineru un palešu iekrāvējiem, bet ir dota atsauce uz vispārīgajām specifikācijām standartā EN 1915-1:2001 “Gaisakuģu zemes apkalpošanas iekārtas – Vispārīgās prasības – 1. daļa: Drošības pamatprasības”, kur aprakstīti dažādie aizsardzības veidi, ko var izmantot.

| (5) | Drošības un juridiskās noteiktības labad attiecīgs brīdinājums jāpievieno atsauces uz standartu EN 12312-9:2005 publikācijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

(5)

Drošības un juridiskās noteiktības labad attiecīgs brīdinājums jāpievieno atsauces uz standartu EN 12312-9:2005 publikācijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| (6) | Dalībvalstīm, publicējot atsauces uz valsts standartiem, kuros transponē standartu EN 12312-9:2005, publikācijai ir jāpievieno tāds pats brīdinājums, |
| --- | --- |

(6)

Dalībvalstīm, publicējot atsauces uz valsts standartiem, kuros transponē standartu EN 12312-9:2005, publikācijai ir jāpievieno tāds pats brīdinājums,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Atsauci uz standartu EN 12312-9:2005 “Gaisakuģu zemes apkalpošanas iekārtas – Īpašās prasības – 9. daļa: Konteineru/palešu iekrāvēji” publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Ja saskaņā ar Direktīvas 98/37/EK 5. panta 2. punktu dalībvalstis publicē atsauci uz valsts standartu, kas transponē saskaņoto standartu EN 12312-9:2005, tās pievieno publikācijai brīdinājumu, kas ir identisks šā lēmuma pielikumā noteiktajam.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2009. gada 11. martā

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Günter VERHEUGEN

---

(1)  OV L 207, 23.7.1998., 1. lpp.

1

(2)  OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

2

(3)  OV C 336, 31.12.2005., 12. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Eiropas saskaņoto standartu nosaukumu un atsauču publikācija saskaņā ar Direktīvu 98/37/EK

| ESO
   (1) | Harmonizētā standarta nosaukums un atsauces numurs
  (un atsauces dokuments) | Pirmo reizi publicēts OV | Aizstātā standarta numurs | Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums
  (1. piezīme) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 12312-9:2005
  Gaisakuģu zemes apkalpošanas iekārtas – Īpašās prasības – 9. daļa: Konteineru/palešu iekrāvēji | 31.12.2005. | — | |
| Brīdinājums: | šī publikācija neattiecas uz standarta 5.6. punktu, kura piemērošana nesniedz prezumpciju, ka tas atbilst veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām Direktīvas 98/37/EK I pielikuma 1.5.15. punktā un prasībām minētā pielikuma 1.1.2. punkta b) apakšpunktā. |

ESO
   (1)

Harmonizētā standarta nosaukums un atsauces numurs

(un atsauces dokuments)

Pirmo reizi publicēts OV

Aizstātā standarta numurs

Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums

(1. piezīme)

CEN

EN 12312-9:2005

Gaisakuģu zemes apkalpošanas iekārtas – Īpašās prasības – 9. daļa: Konteineru/palešu iekrāvēji

31.12.2005.

—

Brīdinājums:

šī publikācija neattiecas uz standarta 5.6. punktu, kura piemērošana nesniedz prezumpciju, ka tas atbilst veselības aizsardzības un drošības būtiskajām prasībām Direktīvas 98/37/EK I pielikuma 1.5.15. punktā un prasībām minētā pielikuma 1.1.2. punkta b) apakšpunktā.

| 1. piezīme | Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums (“dow” – date of withdrawal) būs diena, ko nosaka Eiropas Standartizācijas organizācija, taču šo standartu lietotājiem jāatceras, ka izņēmuma gadījumos tas var būt cits datums. |
| --- | --- |

1. piezīme

Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums (“dow” – date of withdrawal) būs diena, ko nosaka Eiropas Standartizācijas organizācija, taču šo standartu lietotājiem jāatceras, ka izņēmuma gadījumos tas var būt cits datums.

Piezīme:

| — | informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir pievienots pielikumā Direktīvai 98/34/EK, |
| --- | --- |

—

informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir pievienots pielikumā Direktīvai 98/34/EK,

| — | atsauču publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Kopienas valodās. |
| --- | --- |

—

atsauču publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Kopienas valodās.

Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem internetā:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO: Eiropas Standartizācijas organizācija:

| — | CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu). |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. +32 25500811; fax +32 25500819 (http://www.cen.eu).

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 12.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/88

---

PADOMES VIENOTĀ RĪCĪBA 2009/181/KĀDP

(2009. gada 11. marts),

ar ko ieceļ Eiropas Savienības īpašo pārstāvi Bosnijā un Hercegovinā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 14. pantu, 18. panta 5. punktu un 23. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Padome 2007. gada 18. jūnijā pieņēma Lēmumu 2007/427/KĀDP (1), ar ko Miroslav LAJČÁK kungs tika iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(1)

Padome 2007. gada 18. jūnijā pieņēma Lēmumu 2007/427/KĀDP (1), ar ko Miroslav LAJČÁK kungs tika iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Bosnijā un Hercegovinā.

| (2) | Padome 2008. gada 18. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/130/KĀDP (2), ar ko pagarināja ESĪP pilnvaras līdz 2009. gada 28. februārim. |
| --- | --- |

(2)

Padome 2008. gada 18. februārī pieņēma Vienoto rīcību 2008/130/KĀDP (2), ar ko pagarināja ESĪP pilnvaras līdz 2009. gada 28. februārim.

| (3) | Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2008/130/KĀDP pārskatīšanu, ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par 12 mēnešiem. |
| --- | --- |

(3)

Pamatojoties uz Vienotās rīcības 2008/130/KĀDP pārskatīšanu, ESĪP pilnvaru termiņš būtu jāpagarina vēl par 12 mēnešiem.

| (4) | Ar 2009. gada 26. janvāra vēstuli Miroslav LAJČÁK kungs paziņoja par savu atkāpšanos. Tādēļ laikposmam no 2009. gada 1. marta līdz 2010. gada 28. februārim būtu jāieceļ jauns ESĪP. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2009. gada 26. janvāra vēstuli Miroslav LAJČÁK kungs paziņoja par savu atkāpšanos. Tādēļ laikposmam no 2009. gada 1. marta līdz 2010. gada 28. februārim būtu jāieceļ jauns ESĪP.

| (5) | Ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis ir ieteicis iecelt Valentin INZKO kungu par jauno ESĪP Bosnijā un Hercegovinā. |
| --- | --- |

(5)

Ģenerālsekretārs/augstais pārstāvis ir ieteicis iecelt Valentin INZKO kungu par jauno ESĪP Bosnijā un Hercegovinā.

| (6) | ESĪP pilnvaras būtu jāīsteno sadarbībā ar Komisiju, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām attiecīgām darbībām, kas ir Kopienas kompetencē. |
| --- | --- |

(6)

ESĪP pilnvaras būtu jāīsteno sadarbībā ar Komisiju, lai nodrošinātu saskaņotību ar citām attiecīgām darbībām, kas ir Kopienas kompetencē.

| (7) | ESĪP pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai, |
| --- | --- |

(7)

ESĪP pilnvaras īstenos situācijā, kas var pasliktināties un kas varētu kaitēt Līguma 11. pantā izklāstīto kopējās ārpolitikas un drošības politikas mērķu sasniegšanai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO VIENOTO RĪCĪBU.

1. pants

Eiropas Savienības īpašais pārstāvis

Ar šo Valentin INZKO kungs ir iecelts par Eiropas Savienības īpašo pārstāvi (ESĪP) Bosnijā un Hercegovinā (BiH) laikposmam no 2009. gada 1. marta līdz 2010. gada 28. februārim.

2. pants

Politikas mērķi

ESĪP pilnvaru pamatā ir Eiropas Savienības (ES) politikas mērķi attiecībā uz BiH. Visi minētie mērķi ir virzīti uz to, lai turpinātu gūt panākumus, īstenojot Vispārējo pamatnolīgumu par mieru (GFAP) BiH, saskaņā ar Augstā pārstāvja biroja Misijas īstenošanas plānu, kā arī Stabilizācijas un asociācijas procesa nepārtrauktu attīstību, tādējādi tiecoties veidot stabilu, dzīvotspējīgu, miermīlīgu un etniski daudzveidīgu BiH, kas miermīlīgi sadarbojas ar kaimiņvalstīm un neatgriezeniski virzās pretī dalībai Eiropas Savienībā.

3. pants

Pilnvaras

Lai sasniegtu ES politikas mērķus BiH, ESĪP ir pilnvarots:

| a) | piedāvāt Eiropas Savienības konsultācijas un veicināt politisko procesu; |
| --- | --- |

a)

piedāvāt Eiropas Savienības konsultācijas un veicināt politisko procesu;

| b) | veicināt vispārēju ES politikas koordināciju un ES darbību iekšēju koordināciju un saskaņotību BiH, tostarp sniedzot ziņojumus ES misiju vadītājiem un ar dalību vai pārstāvniecību viņu kārtējās sanāksmēs, vadot koordinācijas grupu, kurā ir visi uz vietas esošie ES pārstāvji, lai koordinētu ES rīcības īstenošanu, un konsultējot viņus par attiecībām ar BiH iestādēm; |
| --- | --- |

b)

veicināt vispārēju ES politikas koordināciju un ES darbību iekšēju koordināciju un saskaņotību BiH, tostarp sniedzot ziņojumus ES misiju vadītājiem un ar dalību vai pārstāvniecību viņu kārtējās sanāksmēs, vadot koordinācijas grupu, kurā ir visi uz vietas esošie ES pārstāvji, lai koordinētu ES rīcības īstenošanu, un konsultējot viņus par attiecībām ar BiH iestādēm;

| c) | veicināt vispārēju ES koordināciju un nodrošināt vietēju politisku virzību ES centieniem apkarot organizēto noziedzību, neskarot Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) vadošo lomu šo centienu policijas aspektu koordinēšanā un ALTHEA (EUFOR) militāro komandķēdi; |
| --- | --- |

c)

veicināt vispārēju ES koordināciju un nodrošināt vietēju politisku virzību ES centieniem apkarot organizēto noziedzību, neskarot Eiropas Savienības Policijas misijas (ESPM) vadošo lomu šo centienu policijas aspektu koordinēšanā un ALTHEA (EUFOR) militāro komandķēdi;

| d) | neskarot militāro komandķēdi, sniegt ES spēku komandierim politiskas konsultācijas par militāriem jautājumiem saistībā ar vietējo politiku, jo īpaši attiecībā uz paaugstināta riska operācijām, attiecībām ar vietējām iestādēm un ar vietējiem plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

d)

neskarot militāro komandķēdi, sniegt ES spēku komandierim politiskas konsultācijas par militāriem jautājumiem saistībā ar vietējo politiku, jo īpaši attiecībā uz paaugstināta riska operācijām, attiecībām ar vietējām iestādēm un ar vietējiem plašsaziņas līdzekļiem;

| e) | apspriesties ar ES spēku komandieri pirms tādu politisku darbību veikšanas, kas varētu ietekmēt drošības situāciju; |
| --- | --- |

e)

apspriesties ar ES spēku komandieri pirms tādu politisku darbību veikšanas, kas varētu ietekmēt drošības situāciju;

| f) | nodrošināt konsekvenci un saskaņotību ES darbībās, kas vērstas uz sabiedrību; ESĪP preses pārstāvis ir galvenā ES kontaktpersona ar BiH masu informācijas līdzekļiem jautājumos, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku/Eiropas drošības un aizsardzības politiku (KĀDP/EDAP); |
| --- | --- |

f)

nodrošināt konsekvenci un saskaņotību ES darbībās, kas vērstas uz sabiedrību; ESĪP preses pārstāvis ir galvenā ES kontaktpersona ar BiH masu informācijas līdzekļiem jautājumos, kas attiecas uz kopējo ārpolitiku un drošības politiku/Eiropas drošības un aizsardzības politiku (KĀDP/EDAP);

| g) | pārraudzīt visas darbības tiesiskuma nodrošināšanas jomā un šajā sakarā pēc vajadzības konsultēt ģenerālsekretāru/augsto pārstāvi (ĢS/AP) un Komisiju; |
| --- | --- |

g)

pārraudzīt visas darbības tiesiskuma nodrošināšanas jomā un šajā sakarā pēc vajadzības konsultēt ģenerālsekretāru/augsto pārstāvi (ĢS/AP) un Komisiju;

| h) | sniegt ESPM misijas vadītājam norādes par vietējo politisko situāciju; ESĪP un civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas; |
| --- | --- |

h)

sniegt ESPM misijas vadītājam norādes par vietējo politisko situāciju; ESĪP un civilās operācijas komandieris vajadzības gadījumā savstarpēji apspriežas;

| i) | iesaistoties starptautiskās sabiedrības un BiH iestāžu plašākajā pieejā tiesiskumam un izmantojot ESPM policijas darbību tehniskās prasmes un palīdzību šajā jomā, atbalstīt policijas restrukturizācijas sagatavošanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

i)

iesaistoties starptautiskās sabiedrības un BiH iestāžu plašākajā pieejā tiesiskumam un izmantojot ESPM policijas darbību tehniskās prasmes un palīdzību šajā jomā, atbalstīt policijas restrukturizācijas sagatavošanu un īstenošanu;

| j) | ciešā saziņā ar ESPM atbalstīt stiprāku un efektīvāku BiH krimināltiesiskās sistēmas/policijas saskarsmi; |
| --- | --- |

j)

ciešā saziņā ar ESPM atbalstīt stiprāku un efektīvāku BiH krimināltiesiskās sistēmas/policijas saskarsmi;

| k) | apspriesties ar ESPM vadītāju pirms tādu politisku darbību veikšanas, kas varētu ietekmēt policijas un drošības situāciju; |
| --- | --- |

k)

apspriesties ar ESPM vadītāju pirms tādu politisku darbību veikšanas, kas varētu ietekmēt policijas un drošības situāciju;

| l) | ciktāl tas attiecas uz Līguma VI sadaļā paredzētajām darbībām, tostarp Eiropolu, un ar tām saistītajām Kopienas darbībām, pēc vajadzības konsultēt ĢS/AP un Komisiju un piedalīties nepieciešamajā vietējā koordinācijā; |
| --- | --- |

l)

ciktāl tas attiecas uz Līguma VI sadaļā paredzētajām darbībām, tostarp Eiropolu, un ar tām saistītajām Kopienas darbībām, pēc vajadzības konsultēt ĢS/AP un Komisiju un piedalīties nepieciešamajā vietējā koordinācijā;

| m) | veicinot saskaņotību un iespējamās sinerģijas, turpināt nodrošināt apspriešanos par Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta prioritātēm; |
| --- | --- |

m)

veicinot saskaņotību un iespējamās sinerģijas, turpināt nodrošināt apspriešanos par Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta prioritātēm;

| n) | cieši sadarbojoties ar Komisiju, atbalstīt plānošanu, lai saistībā ar Augstā pārstāvja biroja (APB) slēgšanu izveidotu pastiprinātu ESĪP biroju, tostarp sniedzot konsultācijas par sabiedrības informēšanas aspektiem, kas saistīti ar pārejas posmu; |
| --- | --- |

n)

cieši sadarbojoties ar Komisiju, atbalstīt plānošanu, lai saistībā ar Augstā pārstāvja biroja (APB) slēgšanu izveidotu pastiprinātu ESĪP biroju, tostarp sniedzot konsultācijas par sabiedrības informēšanas aspektiem, kas saistīti ar pārejas posmu;

| o) | veicināt to, ka BiH attīstās un nostiprinās cieņa pret cilvēktiesībām un pamatbrīvībām saskaņā ar ES cilvēktiesību politiku un ES Pamatnostādnēm cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

o)

veicināt to, ka BiH attīstās un nostiprinās cieņa pret cilvēktiesībām un pamatbrīvībām saskaņā ar ES cilvēktiesību politiku un ES Pamatnostādnēm cilvēktiesību jautājumos;

| p) | sadarboties ar atbilstīgām BiH iestādēm attiecībā uz to pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY); |
| --- | --- |

p)

sadarboties ar atbilstīgām BiH iestādēm attiecībā uz to pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY);

| q) | nodrošināt politiskas konsultācijas un atbalstu konstitucionālās reformas gaitā; |
| --- | --- |

q)

nodrošināt politiskas konsultācijas un atbalstu konstitucionālās reformas gaitā;

| r) | neskarot piemērojamās komandķēdes, palīdzēt nodrošināt, ka visi ES instrumenti uz vietas tiek izmantoti saskaņoti, lai sasniegtu Eiropas Savienības noteiktos politikas mērķus. |
| --- | --- |

r)

neskarot piemērojamās komandķēdes, palīdzēt nodrošināt, ka visi ES instrumenti uz vietas tiek izmantoti saskaņoti, lai sasniegtu Eiropas Savienības noteiktos politikas mērķus.

4. pants

Pilnvaru īstenošana

1.   ESĪP ir atbildīgs par pilnvaru īstenošanu ĢS/AP pakļautībā un tiešā vadībā.

2.   Politikas un drošības komiteja (PDK) uztur īpašus sakarus ar ESĪP, un tā ir galvenais kontaktpunkts sakariem ar Padomi. PDK nodrošina ESĪP stratēģisku virzību un politiskus norādījumus atbilstīgi viņa pilnvarām.

5. pants

Augstais pārstāvis

ESĪP loma nekādā gadījumā neskar augstā pārstāvja BiH pilnvaras, tostarp viņa koordinējošo lomu attiecībā uz visām darbībām, ko veic visas civilās organizācijas un pārstāvniecības, kā izklāstīts Vispārējā pamatnolīgumā par mieru (GFAP) un Miera īstenošanas padomes (MĪP) turpmākajos secinājumos un deklarācijās.

6. pants

Finansējums

1.   ESĪP pilnvaru īstenošanas izdevumiem paredzētais finansējums laikposmam no 2009. gada 1. marta līdz 2010. gada 28. februārim ir EUR 3 200 000.

2.   Izdevumi, ko finansē no 1. punktā minētās summas, ir atbilstīgi no 2009. gada 1. marta. Izdevumus pārvalda saskaņā ar procedūrām un noteikumiem, kurus piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam.

3.   Izdevumu pārvaldību veic, pamatojoties uz līgumu starp ESĪP un Komisiju. ESĪP sniedz pārskatu Komisijai par visiem izdevumiem.

7. pants

Komandas izveide un sastāvs

1.   ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un atbilstīgajiem pieejamiem finanšu līdzekļiem ir atbildīgs par komandas izveidi saziņā ar prezidentvalsti, saņemot palīdzību no ĢS/AP un pilnībā līdzdarbojoties Komisijai. Komandas sastāvā iekļauj locekļus, kam ir īpašas zināšanas pilnvarām atbilstīgos specifiskos politikas jautājumos. ESĪP informē ĢS/AP, prezidentvalsti un Komisiju par komandas sastāvu.

2.   Dalībvalstis un ES iestādes var ierosināt darbinieku norīkošanu darbā pie ESĪP. Tā personāla atalgojumu, kurus kāda dalībvalsts vai Eiropas Savienības iestāde norīko darbā pie ESĪP, maksā attiecīgā dalībvalsts vai Eiropas Savienības iestāde. Darbā pie ESĪP var norīkot arī dalībvalstu norīkotos ekspertus Padomes Ģenerālsekretariātā. Starptautiskie personāla locekļi ir kādas ES dalībvalsts valstspiederīgie.

3.   Viss norīkotais personāls turpina būt nosūtītājvalsts vai ES nosūtītājiestādes administratīvā padotībā un veic pienākumus un rīkojas ESĪP misijas interesēs.

8. pants

ESĪP un viņa personāla privilēģijas un imunitāte

Par privilēģijām, imunitāti un citām garantijām, kas vajadzīgas ESĪP un viņa personāla misijas veikšanai un sekmīgai norisei, attiecīgi vienojas ar uzņēmējvalsti/uzņēmējvalstīm. Šajā sakarā dalībvalstis un Komisija sniedz visu vajadzīgo atbalstu.

9. pants

ES klasificētās informācijas drošība

ESĪP un viņa komandas locekļi ievēro drošības principus un obligātos standartus, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2001/264/EK (2001. gada 19. marts), ar ko pieņem Padomes drošības reglamentu (3), jo īpaši – rīkojoties ar klasificētu ES informāciju.

10. pants

Piekļuve informācijai un materiāltehniskais atbalsts

1.   Dalībvalstis, Komisija un Padomes Ģenerālsekretariāts nodrošina, ka ESĪP tiek nodrošināta piekļuve jebkādai attiecīgai informācijai.

2.   Prezidentvalsts, Komisija un/vai dalībvalstis vajadzības gadījumā nodrošina materiāltehnisko atbalstu reģionā.

11. pants

Drošība

Saskaņā ar ES politiku par tāda personāla drošību, kas izvietots ārpus Eiropas Savienības, lai veiktu operatīvas darbības saskaņā ar Līguma V sadaļu, ESĪP saskaņā ar savām pilnvarām un drošības apstākļiem ģeogrāfiskajā teritorijā, par ko viņš ir atbildīgs, veic visus praktiski iespējamos pasākumus visa savā tiešā pakļautībā esošā personāla drošībai, jo īpaši:

| a) | pamatojoties uz Padomes Ģenerālsekretariāta norādēm, izstrādā misijai pielāgotu drošības plānu, kurā ietverti misijai paredzēti fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, ar kuru noteikti vadības pasākumi saistībā ar personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un tajā, kā arī drošības incidentu pārvaldība, to skaitā plāns ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai; |
| --- | --- |

a)

pamatojoties uz Padomes Ģenerālsekretariāta norādēm, izstrādā misijai pielāgotu drošības plānu, kurā ietverti misijai paredzēti fiziski, organizatoriski un procesuāli drošības pasākumi, ar kuru noteikti vadības pasākumi saistībā ar personāla drošu pārvietošanos uz misijas teritoriju un tajā, kā arī drošības incidentu pārvaldība, to skaitā plāns ārkārtas situācijām un misijas evakuācijai;

| b) | nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus ES, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā; |
| --- | --- |

b)

nodrošinot, ka visam personālam, kas izvietots ārpus ES, ir augsta riska apdrošināšana atbilstīgi apstākļiem misijas teritorijā;

| c) | nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus ES, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir apdraudējumu klasifikācija, ko misijas teritorijai piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts; |
| --- | --- |

c)

nodrošinot, ka visi komandas locekļi, ko izvieto ārpus ES, tostarp vietējie līgumdarbinieki, pirms vai pēc ierašanās misijas teritorijā ir piedalījušies atbilstīgās drošības apmācībās, kuru pamatā ir apdraudējumu klasifikācija, ko misijas teritorijai piešķīris Padomes Ģenerālsekretariāts;

| d) | nodrošinot, ka īsteno visus saskaņotos ieteikumus, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar starpposma ziņojumu un noslēguma ziņojumu procedūru – rakstiski ziņojot ĢS/AP, Padomei un Komisijai par ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem. |
| --- | --- |

d)

nodrošinot, ka īsteno visus saskaņotos ieteikumus, kas sniegti pēc regulāra drošības izvērtējuma, un – saistībā ar starpposma ziņojumu un noslēguma ziņojumu procedūru – rakstiski ziņojot ĢS/AP, Padomei un Komisijai par ieteikumu īstenošanu un citiem drošības jautājumiem.

12. pants

Ziņojumi

ESĪP regulāri sniedz mutiskus un rakstiskus ziņojumus ĢS/AP un PDK. Vajadzības gadījumā ESĪP ziņojumus sniedz arī darba grupām. Regulārus rakstiskus ziņojumus izsūta, izmantojot COREU tīklu. Pēc ĢS/AP vai PDK ieteikuma ESĪP var sniegt ziņojumus arī Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomei.

13. pants

Koordinācija

1.   ESĪP darbības saskaņo ar prezidentvalsts un Komisijas darbībām, kā arī attiecīgā gadījumā ar darbībām, ko uz vietas reģionā veic citi ESĪP. ESĪP sniedz regulārus informatīvus ziņojumus dalībvalstu pārstāvniecībām un Komisijas delegācijām.

ESĪP uz vietas uztur ciešu saikni ar prezidentvalsti, Komisiju un dalībvalstu misiju vadītājiem. Viņi dara visu iespējamo, lai palīdzētu ESĪP īstenot pilnvaras. ESĪP uztur saikni arī ar citām starptautiskām un reģionālām struktūrām, kas darbojas attiecīgajā teritorijā.

2.   Atbalstot ES krīzes pārvarēšanas operācijas, ESĪP kopā ar citām attiecīgajā teritorijā iesaistītām ES struktūrām uzlabo veidu, kādā šīs ES struktūras izplata informāciju un apmainās ar to, lai panāktu optimālu vispārējās situācijas izpratni un vērtējumu.

14. pants

Pārskatīšana

Šīs vienotās rīcības īstenošanu un saderību ar citām ES darbībām reģionā regulāri pārskata. Līdz 2009. gada jūnija beigām ESĪP iesniedz progresa ziņojumu ĢS/AP, Padomei un Komisijai un līdz 2009. gada novembra vidum – noslēguma ziņojumu. Šie ziņojumi ir pamatā vienotās rīcības izvērtēšanai attiecīgajās darba grupās un PDK. Ņemot vērā vispārējās darbības prioritātes, ĢS/AP sniedz PDK ieteikumus par Padomes lēmumu attiecībā uz pilnvaru pagarināšanu, grozīšanu vai izbeigšanu.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī vienotā rīcība stājas spēkā tās pieņemšanas dienā.

16. pants

Publicēšana

Šo vienoto rīcību publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē, 2009. gada 11. martā

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  OV L 159, 20.6.2007., 63. lpp.

1

(2)  OV L 43, 19.2.2008., 22. lpp.

2

(3)  OV L 101, 11.4.2001., 1. lpp.

3

---

IV Citi tiesību akti

EIROPAS EKONOMIKAS ZONA

EBTA valstu pastāvīgā komiteja

| 12.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/93 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/93

---

EBTA VALSTU PASTĀVĪGĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. 5/2008/SC

(2008. gada 4. decembris),

ar kuru groza Pastāvīgās komitejas Lēmumu Nr. 5/2004/SC un Lēmumu Nr. 1/2007/SC, ar ko ievieš izmaksu dalīšanas principu EEZ finanšu mehānismā

EBTA VALSTU PASTĀVĪGĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas pielāgots ar protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk “EEZ līgums”,

ņemot vērā 38.a protokolu par EEZ finanšu mehānismu, kas EEZ līgumā iekļauts ar Līgumu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas dalību Eiropas Ekonomikas zonā un grozīts ar Nolīgumu par Bulgārijas un Rumānijas dalību Eiropas Ekonomikas zonā,

ņemot vērā EBTA valstu Pastāvīgās komitejas 2004. gada 23. septembra Lēmumu Nr. 5/2004/SC, ar ko ievieš izmaksu dalīšanas principu EEZ finanšu mehānismā,

ņemot vērā faktu, ka Lihtenšteina tagad var pati iesniegt oficiālus datus par iekšzemes kopproduktu (IKP), bet parasti ar divu gadu kavēšanos,

ņemot vērā valstu statistikas institūtu vadītāju 2008. gada 24. aprīļa ieteikumus,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Pastāvīgās komitejas Lēmumā Nr. 1/2007/SC, ar kuru groza Pastāvīgās komitejas Lēmumu Nr. 5/2004/SC, ar ko ievieš izmaksu dalīšanas principu EEZ finanšu mehānismā, 1. pantu aizstāj ar šādu tekstu:

“Pastāvīgās komitejas Lēmuma Nr. 5/2004/SC, ar ko ievieš izmaksu dalīšanas principu EEZ finanšu mehānismā, pielikuma 6. un 7. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

| “6. | IKP datus, kas jāizmanto, lai aprēķinātu iemaksas noteiktam gadam t, paziņo līdz kārtējā gada 1. februārim, un tiem jāattiecas uz gadu t–2. Ja IKP dati par t–2 gadu nav pieejami, Lihtenšteinas gadījumā izmanto aizstājošu rādītāju, kura pamatā ir jaunākie pieejamie IKP dati (t–4), kas pielāgoti ar Šveices IKP izaugsmes rādītāju par t–3 un t–2 gadu. Šo metodi pārbauda trīs gadu laikā.” ” |
| --- | --- |

“6.

IKP datus, kas jāizmanto, lai aprēķinātu iemaksas noteiktam gadam t, paziņo līdz kārtējā gada 1. februārim, un tiem jāattiecas uz gadu t–2. Ja IKP dati par t–2 gadu nav pieejami, Lihtenšteinas gadījumā izmanto aizstājošu rādītāju, kura pamatā ir jaunākie pieejamie IKP dati (t–4), kas pielāgoti ar Šveices IKP izaugsmes rādītāju par t–3 un t–2 gadu. Šo metodi pārbauda trīs gadu laikā.” ”

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nekavējoties un attiecas uz piekto/pēdējo daļu (2008./2009. gads).

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.

Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša

Briselē, 2008. gada 4. decembrī

Pastāvīgās komitejas vārdā —

priekšsēdētājs

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

ģenerālsekretāre

Kåre BRYN

---

Labojums

| 12.3.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 67/95 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 67/95

---

Labojums Padomes Direktīvā 96/96/EK (1996. gada 20. decembris) par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm

(
  Eiropas Kopienu Oficiālais Vēstnesis L 46, 1997. gada 17. februāris
  )

(Īpašais izdevums latviešu valodā, 7. nodaļa, 2. sējums, 514. lpp.)

524. lappusē II pielikuma tabulas 2. punktā:

tekstu:

| “2. | Stūres mehānisms un stūres rats |
| --- | --- |

“2.

| 2. | Stūres mehānisms |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Mehāniskais stāvoklis |
| --- | --- |

2.1.

Mehāniskais stāvoklis

| 2.2. | Stūres rats |
| --- | --- |

2.2.

Stūres rats

| 2.3. | Stūres brīvgājiens |
| --- | --- |

2.3.

Stūres brīvgājiens

| 2.4. | Stūres rata gultņi |
| --- | --- |

2.4.

Stūres rata gultņi

| 2.1. | Mehāniskais stāvoklis |
| --- | --- |

2.1.

Mehāniskais stāvoklis

| 2.2. | Stūres brīvgājiens |
| --- | --- |

2.2.

Stūres brīvgājiens

| 2.3. | Stūres mehānisma sistēmas stiprinājums” |
| --- | --- |

2.3.

Stūres mehānisma sistēmas stiprinājums”

lasīt šādi:

| “2. | Stūres mehānisms un stūres rats |
| --- | --- |

“2.

| 2. | Stūres mehānisms |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Mehāniskais stāvoklis |
| --- | --- |

2.1.

Mehāniskais stāvoklis

| 2.2. | Stūres rats |
| --- | --- |

2.2.

Stūres rats

| 2.3. | Stūres brīvgājiens |
| --- | --- |

2.3.

Stūres brīvgājiens

| 2.1. | Mehāniskais stāvoklis |
| --- | --- |

2.1.

Mehāniskais stāvoklis

| 2.2. | Stūres brīvgājiens |
| --- | --- |

2.2.

Stūres brīvgājiens

| 2.3. | Stūres mehānisma sistēmas stiprinājums |
| --- | --- |

2.3.

Stūres mehānisma sistēmas stiprinājums

| 2.4. | Stūres rata gultņi”. |
| --- | --- |

2.4.

Stūres rata gultņi”.

526. lappusē II pielikuma tabulas 7.5. punktā:

tekstu:

| “7.5. | Pirmās palīdzības piederumi |
| --- | --- |

“7.5.

Pirmās palīdzības piederumi

| 7.5. | Drošības jostas |
| --- | --- |

7.5.

Drošības jostas

| 7.5.1. | Stiprinājuma drošība |
| --- | --- |

7.5.1.

Stiprinājuma drošība

| 7.5.3. | Darbība |
| --- | --- |

7.5.3.

Darbība

| 7.5.2. | Jostu stāvoklis” |
| --- | --- |

7.5.2.

Jostu stāvoklis”

lasīt šādi:

| “7.5. | Pirmās palīdzības piederumi |
| --- | --- |

“7.5.

Pirmās palīdzības piederumi

| 7.5. | Drošības jostas |
| --- | --- |

7.5.

Drošības jostas

| 7.5.1. | Stiprinājuma drošība |
| --- | --- |

7.5.1.

Stiprinājuma drošība

| 7.5.2. | Jostu stāvoklis |
| --- | --- |

7.5.2.

Jostu stāvoklis

| 7.5.3. | Darbība”. |
| --- | --- |

7.5.3.

Darbība”.

---