# Euroopa Liidu L 80/2009

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 80 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide26. märts 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 80

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide26. märts 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 252/2009, 25. märts 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 253/2009, 25. märts 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 254/2009, 25. märts 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendusega 12 (
  1
  ) | 5 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 252/2009, 25. märts 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 253/2009, 25. märts 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 254/2009, 25. märts 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendusega 12 (
  1
  )

1

5

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/295/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. märts 2009, millega kohandatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate töötasu suhtes alates 1. veebruarist 2008, 1. märtsist 2008, 1. aprillist 2008, 1. maist 2008 ja 1. juunist 2008 kohaldatavaid paranduskoefitsiente | 14 |
| | | 2009/296/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 25. märts 2009, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses hariliku tuuni varude taastamisega Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 2032 all) | 18 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/295/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. märts 2009, millega kohandatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate töötasu suhtes alates 1. veebruarist 2008, 1. märtsist 2008, 1. aprillist 2008, 1. maist 2008 ja 1. juunist 2008 kohaldatavaid paranduskoefitsiente

14

2009/296/EÜ

*

Komisjoni otsus, 25. märts 2009, millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses hariliku tuuni varude taastamisega Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 2032 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 2032 all)

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 26.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 252/2009,

25. märts 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. märtsil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. märts 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 82,5 |
| JO | 73,2 |
| MA | 62,5 |
| TN | 134,4 |
| TR | 103,9 |
| ZZ | 91,3 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 69,5 |
| TR | 170,8 |
| ZZ | 135,8 |
| 0709 90 70 | MA | 52,1 |
| TR | 96,8 |
| ZZ | 74,5 |
| 0709 90 80 | EG | 60,4 |
| ZZ | 60,4 |
| 0805 10 20 | EG | 41,1 |
| IL | 55,3 |
| MA | 47,0 |
| TN | 59,0 |
| TR | 73,6 |
| ZZ | 55,2 |
| 0805 50 10 | TR | 56,6 |
| ZZ | 56,6 |
| 0808 10 80 | AR | 87,1 |
| BR | 75,0 |
| CA | 63,9 |
| CL | 81,9 |
| CN | 67,5 |
| MK | 21,2 |
| US | 109,5 |
| UY | 68,8 |
| ZA | 79,1 |
| ZZ | 72,7 |
| 0808 20 50 | AR | 76,7 |
| CL | 90,6 |
| CN | 48,8 |
| ZA | 90,2 |
| ZZ | 76,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

82,5

JO

73,2

MA

62,5

TN

134,4

TR

103,9

ZZ

91,3

0707 00 05

JO

167,2

MA

69,5

TR

170,8

ZZ

135,8

0709 90 70

MA

52,1

TR

96,8

ZZ

74,5

0709 90 80

EG

60,4

ZZ

60,4

0805 10 20

EG

41,1

IL

55,3

MA

47,0

TN

59,0

TR

73,6

ZZ

55,2

0805 50 10

TR

56,6

ZZ

56,6

0808 10 80

AR

87,1

BR

75,0

CA

63,9

CL

81,9

CN

67,5

MK

21,2

US

109,5

UY

68,8

ZA

79,1

ZZ

72,7

0808 20 50

AR

76,7

CL

90,6

CN

48,8

ZA

90,2

ZZ

76,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 26.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 253/2009,

25. märts 2009,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 136/2009. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 136/2009. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2008/2009. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 26. märtsil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. märts 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 258, 26.9.2008, lk 56.

3

(4)  ELT L 47, 18.2.2009, lk 3.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 26. märtsist 2009

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 24,57 | 4,01 |
| 1701 11 90 (1) | 24,57 | 9,25 |
| 1701 12 10 (1) | 24,57 | 3,82 |
| 1701 12 90 (1) | 24,57 | 8,82 |
| 1701 91 00 (2) | 29,52 | 10,47 |
| 1701 99 10 (2) | 29,52 | 5,95 |
| 1701 99 90 (2) | 29,52 | 5,95 |
| 1702 90 95 (3) | 0,30 | 0,35 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

24,57

4,01

1701 11 90 (1)

24,57

9,25

1701 12 10 (1)

24,57

3,82

1701 12 90 (1)

24,57

8,82

1701 91 00 (2)

29,52

10,47

1701 99 10 (2)

29,52

5,95

1701 99 90 (2)

29,52

5,95

1702 90 95 (3)

0,30

0,35

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 26.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 254/2009,

25. märts 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1126/2008 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002) seoses rahvusvahelise finantsaruandluse tõlgendamise komitee (IFRIC) tõlgendusega 12

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1126/2008 (2) võeti vastu teatavad 15. oktoobri 2008. aasta seisuga kehtinud rahvusvahelised standardid ja tõlgendused.

| (2) | Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee (IFRIC) avaldas 30. novembril 2006 IFRIC tõlgenduse 12 „Teenuste kontsessioonikokkulepped” (edaspidi „IFRIC tõlgendus 12”). IFRIC tõlgenduses 12 on selgitatud, kuidas kohaldada komisjoni poolt juba heaks kiidetud rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS) teenuste kontsessioonikokkulepete suhtes. IFRIC tõlgenduses 12 on selgitatud, kuidas kontsessiooni saanud ettevõtjate raamatupidamisarvestuses kajastada infrastruktuuri, mis on hõlmatud teenuste kontsessioonikokkuleppega. Selles on selgitatud ka vahet teenuste kontsessioonikokkuleppe eri etappide vahel (ehitus-/kasutamisetapid) ning seda, kuidas tuleks tulusid ja kulusid kajastada iga üksikjuhtumi puhul. Infrastruktuuri ning vastavate tulude ja kulude kajastamiseks eristatakse kahte võimalust (finantsvarade ja immateriaalse vara „mudelid”), sõltuvalt sellest, kui suured riskid on seotud kontsessiooni saanud ettevõtja oodatavate tuludega. |
| --- | --- |

(2)

Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee (IFRIC) avaldas 30. novembril 2006 IFRIC tõlgenduse 12 „Teenuste kontsessioonikokkulepped” (edaspidi „IFRIC tõlgendus 12”). IFRIC tõlgenduses 12 on selgitatud, kuidas kohaldada komisjoni poolt juba heaks kiidetud rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS) teenuste kontsessioonikokkulepete suhtes. IFRIC tõlgenduses 12 on selgitatud, kuidas kontsessiooni saanud ettevõtjate raamatupidamisarvestuses kajastada infrastruktuuri, mis on hõlmatud teenuste kontsessioonikokkuleppega. Selles on selgitatud ka vahet teenuste kontsessioonikokkuleppe eri etappide vahel (ehitus-/kasutamisetapid) ning seda, kuidas tuleks tulusid ja kulusid kajastada iga üksikjuhtumi puhul. Infrastruktuuri ning vastavate tulude ja kulude kajastamiseks eristatakse kahte võimalust (finantsvarade ja immateriaalse vara „mudelid”), sõltuvalt sellest, kui suured riskid on seotud kontsessiooni saanud ettevõtja oodatavate tuludega.

| (3) | Konsulteerimisel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) leiti, et IFRIC tõlgendus 12 vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele kriteeriumidele, mis peavad olema täidetud standardi vastuvõtmiseks. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on hästi tasakaalustatud ja objektiivne. |
| --- | --- |

(3)

Konsulteerimisel Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) tehniliste ekspertide rühmaga (TEG) leiti, et IFRIC tõlgendus 12 vastab määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 lõikes 2 esitatud tehnilistele kriteeriumidele, mis peavad olema täidetud standardi vastuvõtmiseks. Kooskõlas komisjoni 14. juuli 2006. aasta otsusega 2006/505/EÜ, millega luuakse standardialaste nõuannete järelevalverühm, kes nõustab komisjoni Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) arvamuste objektiivsuse ja erapooletuse hindamisel, (3) võttis standardialaste nõuannete järelevalverühm arvesse EFRAGi arvamust heakskiidu kohta ja teavitas komisjoni, et see on hästi tasakaalustatud ja objektiivne.

| (4) | IFRIC tõlgenduse 12 vastuvõtmisest tulenevalt tuleb omakorda muuta rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS) 1, IFRIC tõlgendust 4 ja Standardite Tõlgendamise Alalise Komisjoni (SIC) tõlgendust 29, et tagada rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite omavaheline vastavus. |
| --- | --- |

(4)

IFRIC tõlgenduse 12 vastuvõtmisest tulenevalt tuleb omakorda muuta rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid (IFRS) 1, IFRIC tõlgendust 4 ja Standardite Tõlgendamise Alalise Komisjoni (SIC) tõlgendust 29, et tagada rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite omavaheline vastavus.

| (5) | On mõistetav, et ettevõtted kohaldavad IFRIC tõlgendust 12 või jätkavad selle kohaldamist. |
| --- | --- |

(5)

On mõistetav, et ettevõtted kohaldavad IFRIC tõlgendust 12 või jätkavad selle kohaldamist.

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1126/2008 vastavalt muuta.

| (7) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raamatupidamise regulatiivkomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1126/2008 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee (IFRIC) IFRIC tõlgendus 12 „Teenuste kontsessioonikokkulepped” lisatakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

1)

Rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite tõlgendamise komitee (IFRIC) IFRIC tõlgendus 12 „Teenuste kontsessioonikokkulepped” lisatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

| 2) | Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1, IFRIC tõlgendust 4 ja Standardite Tõlgendamise Alalise Komisjoni (SIC) tõlgendust 29 muudetakse vastavalt IFRIC tõlgenduse 12 B lisale, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas. |
| --- | --- |

2)

Rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 1, IFRIC tõlgendust 4 ja Standardite Tõlgendamise Alalise Komisjoni (SIC) tõlgendust 29 muudetakse vastavalt IFRIC tõlgenduse 12 B lisale, nagu on sätestatud käesoleva määruse lisas.

Artikkel 2

Kõik ettevõtted peavad hiljemalt oma esimese pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva algava majandusaasta alguskuupäevast kohaldama käesoleva määruse lisas sätestatud IFRIC tõlgendust 12.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 25. märts 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Charlie McCREEVY

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

1

(2)  ELT L 320, 29.11.2008, lk 1.

2

(3)  ELT L 199, 21.7.2006, lk 33.

3

---

LISA

RAHVUSVAHELISED RAAMATUPIDAMISSTANDARDID

| IFRIC 12 | IFRIC tõlgendus 12 „Teenuste kontsessioonikokkulepped” |
| --- | --- |

IFRIC 12

IFRIC tõlgendus 12 „Teenuste kontsessioonikokkulepped”

Paljundamine lubatud Euroopa Majanduspiirkonnas. Kõik olemasolevad õigused kehtivad väljaspool EMPd, v.a õigus paljundada isiklikuks kasutamiseks või muul õiguspärasel otstarbel. Lisateavet on võimalik saada IASB veebilehelt www.iasb.org

RAHVUSVAHELISE FINANTSARUANDLUSE TÕLGENDUSTE KOMITEE (IFRIC) TÕLGENDUS 12

Teenuste kontsessioonikokkulepped

VIITED

| — | Finantsaruannete koostamise ja esitamise raamistik |
| --- | --- |

—

Finantsaruannete koostamise ja esitamise raamistik

| — | IFRS 1 Rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite esmakordne kasutuselevõtt |
| --- | --- |

—

IFRS 1 Rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite esmakordne kasutuselevõtt

| — | IFRS 7 Finantsinstrumendid: avalikustatav teave |
| --- | --- |

—

IFRS 7 Finantsinstrumendid: avalikustatav teave

| — | IAS 8 Arvestuspõhimõtted, raamatupidamislike hinnangute muutused ja vead |
| --- | --- |

—

IAS 8 Arvestuspõhimõtted, raamatupidamislike hinnangute muutused ja vead

| — | IAS 11 Ehituslepingud |
| --- | --- |

—

IAS 11 Ehituslepingud

| — | IAS 16 Materiaalne põhivara |
| --- | --- |

—

IAS 16 Materiaalne põhivara

| — | IAS 17 Rent |
| --- | --- |

—

IAS 17 Rent

| — | IAS 18 Tulu |
| --- | --- |

—

IAS 18 Tulu

| — | IAS 20 Sihtfinantseerimise arvestamine ja valitsusepoolse abi avalikustamine |
| --- | --- |

—

IAS 20 Sihtfinantseerimise arvestamine ja valitsusepoolse abi avalikustamine

| — | IAS 23 Laenukasutuse kulutused |
| --- | --- |

—

IAS 23 Laenukasutuse kulutused

| — | IAS 32 Finantsinstrumendid: avalikustamine |
| --- | --- |

—

IAS 32 Finantsinstrumendid: avalikustamine

| — | IAS 36 Varade väärtuse langus |
| --- | --- |

—

IAS 36 Varade väärtuse langus

| — | IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad |
| --- | --- |

—

IAS 37 Eraldised, tingimuslikud kohustised ja tingimuslikud varad

| — | IAS 38 Immateriaalne vara |
| --- | --- |

—

IAS 38 Immateriaalne vara

| — | IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine |
| --- | --- |

—

IAS 39 Finantsinstrumendid: kajastamine ja mõõtmine

| — | IFRIC 4 Rendisuhte olemasolu kindlaksmääramine |
| --- | --- |

—

IFRIC 4 Rendisuhte olemasolu kindlaksmääramine

| — | SIC-29 Avalikustamine – teenuste kontsessioonikokkulepped |
| --- | --- |

—

SIC-29 Avalikustamine – teenuste kontsessioonikokkulepped

TAUST

1   Paljudes riikides on avalike teenustega seotud infrastruktuuri – näiteks teid, sildu, tunneleid, vanglaid, haiglaid, lennujaamu, veevarustusrajatisi, energia- ja telekommunikatsioonivõrke – traditsiooniliselt ehitanud, käitanud ja hooldanud avalik sektor ning seda on rahastatud riigieelarve assigneeringute kaudu.

2   Mõnedes riikides on valitsused võtnud kasutusele lepingulised teenuste kokkulepped, et ergutada erasektorit osalema sellise infrastruktuuri arendamisel, rahastamisel, käitamisel ja hooldamisel. Infrastruktuur võib juba olemas olla või võib selle ehitada teenuste kokkuleppe kehtivuse ajal. Käesoleva tõlgenduse rakendusalasse kuuluvas kokkuleppes osaleb tavaliselt erasektori üksus (kontsessiooni saaja), kes ehitab avaliku teenuse osutamiseks kasutatava infrastruktuuri või täiustab seda (näiteks selle võimsust suurendades) ning käitab ja hooldab kõnealust infrastruktuuri kindlaksmääratud aja jooksul. Kontsessiooni saajale makstakse kokkuleppe kehtivuse ajal osutatud teenuste eest. Kokkulepet reguleeritakse lepinguga, milles sätestatakse tegevusstandardid, hindade korrigeerimise mehhanismid ja vaidluste lahendamise kord. Sellist kokkulepet kirjeldatakse sageli kui „ehita – käita – anna üle”, „renoveeri – käita – anna üle” või „avaliku ja erasektori vahelist” teenuste kontsessioonikokkulepet.

3   Kõnealuste teenusealaste kokkulepete tunnuseks on see, et kontsessiooni saaja kohustub osutama avalikku teenust. Riikliku poliitikaga tuleb tagada infrastruktuuriga seotud teenuste osutamine üldsusele, sõltumata teenuseid osutava poole staatusest. Teenuste kokkuleppega pannakse saajale lepinguline kohustus osutada üldsusele teenuseid avaliku sektori üksuse nimel. Teised ühised tunnused on:

| a) | teenuste kokkuleppe üks pool (kontsessiooni andja) on avaliku sektori üksus, sealhulgas riigiasutus, või erasektori üksus, kellele teenuse osutamise kohustus on üle antud; |
| --- | --- |

a)

teenuste kokkuleppe üks pool (kontsessiooni andja) on avaliku sektori üksus, sealhulgas riigiasutus, või erasektori üksus, kellele teenuse osutamise kohustus on üle antud;

| b) | kontsessiooni saaja vastutab vähemalt osaliselt infrastruktuuri ja sellega seonduvate teenuste juhtimise eest, mitte ei tegutse ainult kontsessiooni andja esindajana; |
| --- | --- |

b)

kontsessiooni saaja vastutab vähemalt osaliselt infrastruktuuri ja sellega seonduvate teenuste juhtimise eest, mitte ei tegutse ainult kontsessiooni andja esindajana;

| c) | lepinguga määratakse alghinnad, mille kontsessiooni saaja peab kehtestama, ja reguleeritakse hindade muutmist teenuste kokkuleppe kehtivusaja jooksul; |
| --- | --- |

c)

lepinguga määratakse alghinnad, mille kontsessiooni saaja peab kehtestama, ja reguleeritakse hindade muutmist teenuste kokkuleppe kehtivusaja jooksul;

| d) | kontsessiooni saaja on kohustatud kokkuleppe kehtivusaja lõppedes andma väikese täiendava tasu eest või tasuta kontsessiooni andjale üle kindlaksmääratud seisundis infrastruktuuri, sõltumata sellest, kumb pool seda algselt rahastas. |
| --- | --- |

d)

kontsessiooni saaja on kohustatud kokkuleppe kehtivusaja lõppedes andma väikese täiendava tasu eest või tasuta kontsessiooni andjale üle kindlaksmääratud seisundis infrastruktuuri, sõltumata sellest, kumb pool seda algselt rahastas.

RAKENDUSALA

4   Käesolevas tõlgenduses antakse juhised avaliku ja erasektori vahelistest teenuste kontsessioonikokkulepetest tuleneva kajastamise kohta kontsessiooni saajate raamatupidamisarvestuses.

5   Käesolevat tõlgendust rakendatakse avaliku ja erasektori vahelistele teenuste kontsessioonikokkulepete suhtes, kui:

| a) | kontsessiooni andja kontrollib või reguleerib seda, milliseid teenuseid peab kontsessiooni saaja infrastruktuuri kaudu osutama, kellele ja millise hinnaga ta peab neid osutama ning |
| --- | --- |

a)

kontsessiooni andja kontrollib või reguleerib seda, milliseid teenuseid peab kontsessiooni saaja infrastruktuuri kaudu osutama, kellele ja millise hinnaga ta peab neid osutama ning

| b) | kontsessiooni andja kontrollib – omandiõiguse või kasusaamise õiguse kaudu või muul viisil – kokkuleppe kehtivusaja lõppedes mis tahes olulist infrastruktuuri jääkväärtust. |
| --- | --- |

b)

kontsessiooni andja kontrollib – omandiõiguse või kasusaamise õiguse kaudu või muul viisil – kokkuleppe kehtivusaja lõppedes mis tahes olulist infrastruktuuri jääkväärtust.

6   Infrastruktuur, mida avaliku ja erasektori vahelise teenuste kontsessioonikokkuleppe kohaselt kasutatakse kogu selle kasuliku eluea jooksul (varade kogu eluea jooksul), kuulub käesoleva tõlgenduse rakendusalasse, kui on täidetud punkti 5 alapunktis a nimetatud tingimus. Punktides AG1–AG8 antakse juhiseid selle kohta, kuidas määrata kindlaks, kas ja millises ulatuses kuuluvad avaliku ja erasektori vahelised teenuste kontsessioonikokkulepped käesoleva tõlgenduse rakendusalasse.

7   Käesolevat tõlgendust rakendatakse:

| a) | infrastruktuuri suhtes, mille kontsessiooni saaja ehitab või omandab kolmandalt isikult teenuste kokkuleppe eesmärgil; ja |
| --- | --- |

a)

infrastruktuuri suhtes, mille kontsessiooni saaja ehitab või omandab kolmandalt isikult teenuste kokkuleppe eesmärgil; ja

| b) | olemasoleva infrastruktuuri suhtes, millele juurdepääsu annab kontsessiooni andja kontsessiooni saajale teenuste kokkuleppe eesmärgil. |
| --- | --- |

b)

olemasoleva infrastruktuuri suhtes, millele juurdepääsu annab kontsessiooni andja kontsessiooni saajale teenuste kokkuleppe eesmärgil.

8   Käesolevas tõlgenduses ei määratleta täpsemalt sellise infrastruktuuri raamatupidamisarvestust, mida kontsessiooni saaja omas enne teenuste kokkuleppe sõlmimist ja mida kajastati materiaalse põhivarana. Sellisele infrastruktuuri suhtes kohaldatakse IFRSiga ettenähtud kajastamise lõpetamise tingimusi (määratletud standardis IAS 16).

9   Käesolevas tõlgenduses ei määratleta täpsemalt kontsessiooni andjate raamatupidamisarvestust.

PROBLEEMID

10   Käesolevas tõlgenduses määratletakse teenuste kontsessioonikokkulepete kohaste kohustuste ja nendega seotud õiguste kajastamise ja mõõtmise üldpõhimõtted. Teenuste kontsessioonikokkulepete kohta teabe avalikustamise nõuded on esitatud standardis SIC-29 Teenuste kontsessioonikokkulepped: avalikustamine. Käesolevas tõlgenduses käsitletakse järgmisi probleeme:

| a) | kontsessiooni saajal infrastruktuuri suhtes olevate õiguste käsitlemine; |
| --- | --- |

a)

kontsessiooni saajal infrastruktuuri suhtes olevate õiguste käsitlemine;

| b) | kokkuleppest tulenevalt saadud tasude kajastamine ja mõõtmine; |
| --- | --- |

b)

kokkuleppest tulenevalt saadud tasude kajastamine ja mõõtmine;

| c) | ehitus- või renoveerimisteenused; |
| --- | --- |

c)

ehitus- või renoveerimisteenused;

| d) | käitamisteenused; |
| --- | --- |

d)

käitamisteenused;

| e) | laenukasutuse kulutused; |
| --- | --- |

e)

laenukasutuse kulutused;

| f) | finantsvarade ja immateriaalse vara edasine raamatupidamislik käsitlemine ja |
| --- | --- |

f)

finantsvarade ja immateriaalse vara edasine raamatupidamislik käsitlemine ja

| g) | infrastruktuuri elemendid, mille kontsessiooni andja annab kontsessiooni saaja käsutusse. |
| --- | --- |

g)

infrastruktuuri elemendid, mille kontsessiooni andja annab kontsessiooni saaja käsutusse.

KONSENSUS

Kontsessiooni saajal infrastruktuuri suhtes olevate õiguste käsitlemine

11   Käesoleva tõlgenduse rakendusalasse kuuluvat infrastruktuuri ei tohi kajastada kontsessiooni saaja materiaalse põhivarana, kuna lepinguline teenuste kokkulepe ei anna kontsessiooni saajale õigust kontrollida avaliku teenusega seotud infrastruktuuri kasutamist. Kontsessiooni saaja võib kasutada infrastruktuuri selleks, et osutada kontsessiooni andja nimel lepingus sätestatud tingimuste kohaselt avalikku teenust.

Kokkuleppest tulenevalt saadud tasude kajastamine ja mõõtmine

12   Käesoleva tõlgenduse rakendusalasse kuuluvate lepinguliste kokkulepete kohaselt tegutseb kontsessiooni saaja teenuse osutajana. Kontsessiooni saaja rajab või renoveerib infrastruktuuri (ehitus- või renoveerimisteenused), mida kasutatakse avaliku teenuse osutamiseks, ning käitab ja hooldab asjaomast infrastruktuuri (käitamisteenused) kindlaksmääratud aja jooksul.

13   Kontsessiooni saaja peab osutatud teenuste eest saadavat tulu kajastama ja mõõtma vastavalt standarditele IAS 11 ja IAS 18. Kui kontsessiooni saaja osutab ühe lepingu või kokkuleppe alusel mitut teenust (st ehitus- või renoveerimisteenused ja käitamisteenused), tuleb saadud või saadaolev tasu jaotada vastavalt osutatud teenuste suhtelisele õiglasele väärtusele, kui vastavaid summasid on võimalik eraldi kindlaks teha. Tasu laadist oleneb selle järgnev raamatupidamislik käsitlemine. Finantsvarade ja immateriaalse vara kujul saadud tasu edasist kajastamist on üksikasjalikult käsitletud punktides 23–26.

Ehitus- või renoveerimisteenused

14   Kontsessiooni saaja kajastab ehitus- või renoveerimisteenustega seotud tulu ja kulu vastavalt standardile IAS 11.

Tasu, mille andja annab saajale

15   Kui kontsessiooni saaja osutab ehitus- või renoveerimisteenuseid, tuleb kontsessiooni saaja saadud või saadaolev tasu kajastada selle õiglases väärtuses. Tasuks võivad olla õigused:

| a) | finantsvaradele või |
| --- | --- |

a)

finantsvaradele või

| b) | immateriaalsele varale. |
| --- | --- |

b)

immateriaalsele varale.

16   Kontsessiooni saaja peab kajastama finantsvarasid niivõrd, kuivõrd tal on tingimusteta lepinguline õigus saada ehitusteenuste eest kontsessiooni andjalt või kontsessiooni andja korraldusel raha või muid finantsvarasid; kontsessiooni andja võimalus hoiduda tasu maksmisest on tavaliselt väike või puudub, kuna leping kuulub seaduse kohaselt täitmisele. Kontsessiooni saajal on tingimusteta õigus saada raha, kui kontsessiooni andja tagab lepinguga selle, et saajale makstakse a) kindlaksmääratud või kindlaksmääratavad summad või hüvitatakse b) avaliku teenuse kasutajatelt saadud summade ja kindlaksmääratud või kindlaksmääratavate summade erinevus (kui need summad on erinevad), isegi kui summa suurus sõltub sellest, kuivõrd kontsessiooni saaja on taganud infrastruktuuri kvaliteedi või tõhususe vastavuse kindlaksmääratud nõuetele.

17   Kontsessiooni saaja peab kajastama immateriaalset vara niivõrd, kuivõrd ta saab õiguse (litsentsi) võtta avaliku teenuse kasutajatelt tasu. Õigus võtta avaliku teenuse kasutajatelt tasu ei ole tingimusteta õigus saada raha, kuna summad sõltuvad sellest, kui palju üldsus teenust kasutab.

18   Kui kontsessiooni saajale makstakse ehitusteenuste eest osaliselt finantsvarade ja osaliselt immateriaalse varaga, tuleb kontsessiooni saaja tasu iga komponenti kajastada eraldi. Saadud või saadaoleva tasu mõlemat komponenti tuleb esialgu kajastada saadud või saadaoleva tasu õiglases väärtuses.

19   Kontsessiooni andja poolt kontsessiooni saajale makstava tasu laad määratakse kindlaks lepingutingimuste ja asjaomase lepinguõiguse alusel, kui selline õigus on kehtestatud.

Käitamisteenused

20   Kontsessiooni saaja kajastab käitamisteenustega seotud tulu ja kulu vastavalt standardile IAS 18.

Lepinguline kohustus taastada infrastruktuuri töökõlblikkus kindlaksmääratud tasemel

21   Kontsessiooni saajal võivad olla lepingulised kohustused, mida ta peab litsentsi tingimusena täitma, a) säilitada infrastruktuuri töökõlblikkus kindlaksmääratud tasemel või b) taastada infrastruktuuri kindlaksmääratud seisund enne selle üleandmist kontsessiooni andjale teenuste kokkuleppe kehtivusaja lõppedes. Kõnealuseid lepingulisi kohustusi infrastruktuuri säilitamise või taastamise kohta tuleb – välja arvatud renoveerimiselemendi osas (vt punkt 14) – kajastada ja mõõta vastavalt standardile IAS 37, st vastavalt parimale hinnangule eksisteeriva kohustuse täitmiseks vajalike kulutuste kohta bilansipäeva seisuga.

Kontsessiooni saaja laenukasutuse kulutused

22   Standardi IAS 23 kohaselt tuleb kokkuleppega seostatavaid laenukasutuse kulutusi kajastada selle perioodi kuluna, millal need tekivad, välja arvatud juhul kui kontsessiooni saajal on lepinguline õigus saada immateriaalset vara (õigus võtta avaliku teenuse kasutajatelt tasu). Sel juhul kapitaliseeritakse kokkuleppega seostatavad laenukasutuse kulutused kokkuleppe rakendusetapi jooksul vastavalt kõnealusele standardile.

Finantsvarad

23   Punktide 16 ja 18 kohaselt kajastatavate finantsvarade suhtes kohaldatakse standardeid IAS 32, IAS 39 ja IFRS 7.

24   Summat, mida kontsessiooni andja peab maksma või mida tema korraldusel tuleb maksta, kajastatakse vastavalt standardile IAS 39 kui:

| a) | laenu või debitoorset võlgnevust; |
| --- | --- |

a)

laenu või debitoorset võlgnevust;

| b) | müügivalmis finantsvarasid või |
| --- | --- |

b)

müügivalmis finantsvarasid või

| c) | õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaid finantsvarasid, kui nii on määratud esialgsel kajastamisel ja kui on täidetud selle liigituse tingimused. |
| --- | --- |

c)

õiglases väärtuses muutustega läbi kasumiaruande kajastatavaid finantsvarasid, kui nii on määratud esialgsel kajastamisel ja kui on täidetud selle liigituse tingimused.

25   Kui summat, mida kontsessiooni andja peab maksma, kajastatakse kas laenu või debitoorse võlgnevusena või müügivalmis finantsvaradena, eeldatakse standardis IAS 39, et sisemise intressimäära meetodit kasutades arvutatud intressi kajastatakse kasumiaruandes.

Immateriaalne vara

26   Punktide 17 ja 18 kohaselt kajastatava immateriaalse vara suhtes kohaldatakse standardit IAS 38. Standardi IAS 38 punktides 45–47 antakse juhised sellise immateriaalse vara mõõtmiseks, mis on omandatud vahetusena ühe või mitme mitterahalise vara objekti või rahaliste ja mitterahaliste varade kombinatsiooni vastu.

Infrastruktuuri elemendid, mille kontsessiooni andja annab kontsessiooni saaja käsutusse

27   Punkti 11 kohaselt ei kajastata kontsessiooni saaja materiaalse põhivarana infrastruktuuri elemente, millele kontsessiooni andja on teenuste kokkuleppe eesmärgil andnud kontsessiooni saajale juurdepääsu. Kontsessiooni andja võib anda kontsessiooni saajale ka teisi elemente, mille kontsessiooni saaja võib endale jätta või millega ta võib toimida oma äranägemisel. Kui kõnealune vara on osa tasust, mida kontsessiooni andja peab maksma teenuste eest, ei ole tegemist standardis IAS 20 määratletud valitsusepoolse abiga. Seda kajastatakse kontsessiooni saaja varana ja mõõdetakse esmasel kajastamisel õiglases väärtuses. Kontsessiooni saaja peab kajastama oma täitmata kohustused, mille ta on võtnud vahetusena varade vastu.

JÕUSTUMISKUUPÄEV

28   Üksus kohaldab käesolevat tõlgendust 1. jaanuaril 2008 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes.. Varasem rakendamine on lubatud. Kui üksus rakendab käesolevat tõlgendust enne 1. jaanuari 2008 algaval aruandeaastal, peab ta selle asjaolu avalikustama.

ÜLEMINEK

29   Kui punktist 30 ei tulene teisiti, kajastatakse arvestusmeetodite muudatusi vastavalt standardile IAS 8, st tagasiulatuvalt.

30   Kui mis tahes konkreetse teenuste kokkuleppe korral ei ole kontsessiooni saajal võimalik kohaldada käesolevat tõlgendust tagasiulatuvalt kõige varasema kajastatud perioodi algusest alates, peab ta:

| a) | kajastama finantsvarasid ja immateriaalset vara, mis olid olemas kõige varasema kajastatud perioodi alguses; |
| --- | --- |

a)

kajastama finantsvarasid ja immateriaalset vara, mis olid olemas kõige varasema kajastatud perioodi alguses;

| b) | kasutama nende finantsvarade ja immateriaalse vara varasemat puhasmaksumust (siiski eelnevalt liigitatud) nende kõnealuse kuupäeva puhasmaksumusena ja |
| --- | --- |

b)

kasutama nende finantsvarade ja immateriaalse vara varasemat puhasmaksumust (siiski eelnevalt liigitatud) nende kõnealuse kuupäeva puhasmaksumusena ja

| c) | testima kõnealusel kuupäeval kajastatud finantsvarade ja immateriaalse vara väärtuse langust, kui see on teostatav; kui see ei ole võimalik, tuleb nende summade väärtuse langust testida aruandeperioodi alguskuupäeva seisuga. |
| --- | --- |

c)

testima kõnealusel kuupäeval kajastatud finantsvarade ja immateriaalse vara väärtuse langust, kui see on teostatav; kui see ei ole võimalik, tuleb nende summade väärtuse langust testida aruandeperioodi alguskuupäeva seisuga.

Lisa A

RAKENDUSJUHIS

Käesolev lisa on tõlgenduse lahutamatu osa.

RAKENDUSALA (punkt 5)

AG1   Käesoleva tõlgenduse punktis 5 määratakse kindlaks, et infrastruktuur kuulub tõlgenduse rakendusalasse, kui on täidetud järgmised tingimused:

| a) | kontsessiooni andja kontrollib või reguleerib seda, milliseid teenuseid peab kontsessiooni saaja infrastruktuuri kaudu osutama, kellele ja millise hinnaga ta peab neid osutama; ning |
| --- | --- |

a)

kontsessiooni andja kontrollib või reguleerib seda, milliseid teenuseid peab kontsessiooni saaja infrastruktuuri kaudu osutama, kellele ja millise hinnaga ta peab neid osutama; ning

| b) | kontsessiooni andja kontrollib – omandiõiguse või kasusaamise õiguse kaudu või muul viisil – kokkuleppe kehtivusaja lõppedes mis tahes olulist infrastruktuuri jääkväärtust. |
| --- | --- |

b)

kontsessiooni andja kontrollib – omandiõiguse või kasusaamise õiguse kaudu või muul viisil – kokkuleppe kehtivusaja lõppedes mis tahes olulist infrastruktuuri jääkväärtust.

AG2   Tingimuses a nimetatud kontroll või reguleerimine võib toimuda lepingu kaudu või muul viisil (nt reguleeriva asutuse kaudu) ja hõlmab olukordi, kus kontsessiooni andja ostab kogu toodangu, samuti olukordi, kus osa toodangust või kogu toodangu ostavad muud kasutajad. Kõnealuse tingimuse kohaldamisel tuleb kontsessiooni andjat ja mis tahes temaga seotud pooli käsitleda koos. Kui kontsessiooni andja on avaliku sektori üksus, tuleb avalikku sektorit tervikuna koos üldistes huvides tegutsevate reguleerivate asutustega käsitleda käesoleva tõlgenduse kohaldamisel kontsessiooni andjaga seotud pooltena.

AG3   Tingimuse a kohaldamisel ei pea kontsessiooni andja omama täielikku kontrolli hindade üle: piisab sellest, kui kontsessiooni andja, leping või reguleeriv asutus reguleerib hindu, nt piiristusmehhanismi kaudu. Kokkuleppe olulises osas tuleb seda tingimust siiski kohaldada. Ebaolulisi detaile, näiteks vaid üksikutel juhtudel kohaldatavat piirangut, tuleb ignoreerida. Seevastu kui lepingu kohaselt võib kontsessiooni saaja hindu vabalt kehtestada, kuid igasugune ülemäärane kasum tuleb tagastada kontsessiooni andjale, on kontsessiooni saaja tulu piiratud ja kontrollitingimuse hinnaelement täidetud.

AG4   Tingimuse b kohaldamisel peaks kontsessiooni andja kontroll mis tahes olulise jääkväärtuse üle piirama kontsessiooni saaja tegelikku võimalust infrastruktuuri müüa või pantida ja andma kontsessiooni andjale pideva kasutusõiguse kogu kokkuleppe kehtivusaja jooksul. Infrastruktuuri jääkväärtus on infrastruktuuri hinnanguline jooksev väärtus sellisena, nagu vastaks selle vanus ja seisund juba kokkuleppe kehtivusaja lõppedes eeldatud vanusele ja seisundile.

AG5   Kontrolli tuleks eristada juhtimisest. Kui kontsessiooni andja säilitab nii punkti 5 alapunktis a kirjeldatud kontrolli kui ka infrastruktuuri mis tahes olulise jääkväärtuse, tegeleb kontsessiooni saaja vaid infrastruktuuri juhtimisega kontsessiooni andja nimel, kuigi tal võib juhtimisküsimustes olla ulatuslik otsustusõigus.

AG6   Tingimused a ja b koos määravad kindlaks, kas kontsessiooni andja kontrollib infrastruktuuri, sealhulgas mis tahes vajalikke väljavahetatud elemente (vt punkt 21) kogu selle majandusliku eluea jooksul. Näiteks kui kontsessiooni saaja peab mõne infrastruktuuri elemendi osa (nt tee pinnakatte või hoone katuse) kokkuleppe kehtivusaja jooksul välja vahetama, arvestatakse infrastruktuuri elementi kui tervikut. Tingimus b on seega kogu infrastruktuuri, sealhulgas väljavahetatud osa osas täidetud, kui kontsessiooni andja kontrollib selle lõplikult väljavahetatud osa mis tahes olulist jääkväärtust.

AG7   Vahel on infrastruktuuri kasutamine punkti 5 alapunktis a kirjeldatud viisil osaliselt reguleeritud ja osaliselt reguleerimata. Sellised kokkulepped esinevad mitmesugusel kujul:

| a) | mis tahes infrastruktuuri, mis on füüsiliselt eraldatav ja mida on võimalik iseseisvalt käitada ning mis vastab standardis IAS 36 määratletud raha teeniva üksuse definitsioonile, tuleb analüüsida eraldi kui seda kasutatakse täielikult reguleerimata eesmärgil. Seda võib kohaldada näiteks haigla erasektorile kuuluva tiiva suhtes, kui kontsessiooni andja kasutab haigla ülejäänud osa riikliku ravikindlustusega hõlmatud patsientide ravimiseks. |
| --- | --- |

a)

mis tahes infrastruktuuri, mis on füüsiliselt eraldatav ja mida on võimalik iseseisvalt käitada ning mis vastab standardis IAS 36 määratletud raha teeniva üksuse definitsioonile, tuleb analüüsida eraldi kui seda kasutatakse täielikult reguleerimata eesmärgil. Seda võib kohaldada näiteks haigla erasektorile kuuluva tiiva suhtes, kui kontsessiooni andja kasutab haigla ülejäänud osa riikliku ravikindlustusega hõlmatud patsientide ravimiseks.

| b) | kui kõrvaltegevused (nt haigla kauplus) on reguleerimata, tuleb kontrolli omamise tingimust kohaldada nii, nagu neid teenuseid ei oleks olemas, kuna kõrvaltegevuste olemasolu ei kahjusta kontsessiooni andja kontrolli infrastruktuuri üle, kui kontsessiooni andja kontrollib teenuseid punktis 5 kirjeldatud viisil. |
| --- | --- |

b)

kui kõrvaltegevused (nt haigla kauplus) on reguleerimata, tuleb kontrolli omamise tingimust kohaldada nii, nagu neid teenuseid ei oleks olemas, kuna kõrvaltegevuste olemasolu ei kahjusta kontsessiooni andja kontrolli infrastruktuuri üle, kui kontsessiooni andja kontrollib teenuseid punktis 5 kirjeldatud viisil.

AG8   Kontsessiooni saajal võib olla õigus kasutada punkti AG7 alapunktis a kirjeldatud eraldatavat infrastruktuuri või rajatisi, mida kasutatakse punkti AG7 alapunktis b kirjeldatud reguleerimata kõrvalteenuste osutamiseks. Mõlemal juhul võib olla sisuliselt tegemist olukorraga, kus kontsessiooni andja rendib kõnealust eraldatavat infrastruktuuri või rajatist kontsessiooni saajale; sellisel juhul tuleb seda kajastada vastavalt standardile IAS 17.

Lisa B

IFRS 1 JA TEISTE TÕLGENDUSTE MUUDATUSED

Käesolevas lisas esitatud muudatusi rakendatakse 1. jaanuaril 2008 või hiljem algavate aruandeaastate suhtes. Kui üksus kohaldab käesolevat tõlgendust varasema perioodi suhtes, rakendatakse käesolevat parandust samuti selle varasema perioodi suhtes.

B1   Standardit IFRS 1 Rahvusvaheliste finantsaruandluse standardite esmakordne kasutuselevõtt muudetakse järgmiselt. Uus tekst on alla joonitud ning välja jäetud tekst on läbi kriipsutatud.

Punkti 9 on muudetud järgmiselt:

| 9 | Teiste IFRSide üleminekusätteid kohaldatakse arvestusmeetodite muutuste suhtes, mis on tehtud juba IFRSe kasutava üksuse poolt; neid ei kohaldata esmakordselt IFRSi kasutusele võtja ülemineku suhtes, välja arvatud punktides 25D, 25H, 34A ja 34B sätestatud juhtudel. |
| --- | --- |

9

Teiste IFRSide üleminekusätteid kohaldatakse arvestusmeetodite muutuste suhtes, mis on tehtud juba IFRSe kasutava üksuse poolt; neid ei kohaldata esmakordselt IFRSi kasutusele võtja ülemineku suhtes, välja arvatud punktides 25D, 25H, 34A ja 34B sätestatud juhtudel.

Punkti 12 alapunktis a on viide punktidele 13–25G muudetud viiteks punktidele 13–25H.

Punkti 13 alapunktid k ja l muudetakse ja lisatakse järgmine alapunkt m:

| k) | rent (punkt 25F); ja |
| --- | --- |

k)

rent (punkt 25F); ja

| l) | finantsvarade või finantskohustuste esialgsel kajastamisel mõõdetud õiglane väärtus (punkt 25G);
  ja |
| --- | --- |

l)

finantsvarade või finantskohustuste esialgsel kajastamisel mõõdetud õiglane väärtus (punkt 25G);
  ja

| m) | finantsvarad või immateriaalne vara, mida kajastatakse vastavalt standardile IFRIC 12 Teenuste kontsessioonikokkulepped (punkt 25H). |
| --- | --- |

m)

finantsvarad või immateriaalne vara, mida kajastatakse vastavalt standardile IFRIC 12 Teenuste kontsessioonikokkulepped (punkt 25H).

Punkti 25G järele lisatakse uus pealkiri ja punkt 25H järgmiselt:

Teenuste kontsessioonikokkulepped

25H   Esmakordne kasutuselevõtja võib kohaldada standardi IFRIC 12 Teenuste kontsessioonikokkulepped üleminekusätteid.

B2   Standardit IFRIC 4 Rendisuhte olemasolu kindlaksmääramine muudetakse järgmiselt.

Punkti 4 muudetakse järgmiselt (uus tekst on alla joonitud):

4   Käesolevat tõlgendust ei rakendata kokkulepete suhtes, mis on:

| a) | IAS 17 rakendusalasse mittekuuluv rendisuhe või mis hõlmavad seda; või |
| --- | --- |

a)

IAS 17 rakendusalasse mittekuuluv rendisuhe või mis hõlmavad seda; või

| b) | standardi IFRIC 12 Teenuste kontsessioonikokkulepped rakendusalasse kuuluvad avaliku ja erasektori vahelised teenuste kontsessioonikokkulepped. |
| --- | --- |

b)

standardi IFRIC 12 Teenuste kontsessioonikokkulepped rakendusalasse kuuluvad avaliku ja erasektori vahelised teenuste kontsessioonikokkulepped.

B3   Standardit SIC–29 Avalikustamine – teenuste kontsessioonikokkulepped muudetakse järgmiselt (uus tekst on muudetud punktides alla joonitud).

Selle muudetud pealkiri on Teenuste kontsessioonikokkulepped: avalikustamine.

Punktides 1–6 on viited kontsessiooni saajale muudetud viideteks saajale ja viited kontsessiooni andjale muudetud viideteks andjale.

Punkti 6 alapunkti d muudetakse ja lisatakse alapunkt e järgmiselt:

| d) | aruandeperioodil toimunud kokkuleppe muudatused.
  ; ja |
| --- | --- |

d)

aruandeperioodil toimunud kokkuleppe muudatused.
  ; ja

| e) | kuidas teenuste kokkulepe on liigitatud. |
| --- | --- |

e)

kuidas teenuste kokkulepe on liigitatud.

Punkti 6 järele lisatakse uus punkt 6A järgmiselt:

| 6A | Saaja peab avaldama tulud ning kasumi või kahjumi, mis on saadud aruandeperioodil ehitusteenuste vahetamisel finantsvarade või immateriaalse vara vastu. |
| --- | --- |

6A

Saaja peab avaldama tulud ning kasumi või kahjumi, mis on saadud aruandeperioodil ehitusteenuste vahetamisel finantsvarade või immateriaalse vara vastu.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 26.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/14

---

KOMISJONI OTSUS,

18. märts 2009,

millega kohandatakse kolmandates riikides töötavate Euroopa ühenduste ametnike, ajutiste töötajate ja lepinguliste töötajate töötasu suhtes alates 1. veebruarist 2008, 1. märtsist 2008, 1. aprillist 2008, 1. maist 2008 ja 1. juunist 2008 kohaldatavaid paranduskoefitsiente

(2009/295/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirju ning ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi, mis on kehtestatud määrusega (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, (1) eriti selle X lisa artikli 13 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EÜ) nr 624/2008 (2) on personalieeskirjade X lisa artikli 13 esimese lõigu kohaselt kindlaks määratud paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2007 kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele Euroopa ühenduste ametnikele, ajutistele töötajatele ja lepingulistele töötajatele töökohariigi vääringus makstavate töötasude suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EÜ) nr 624/2008 (2) on personalieeskirjade X lisa artikli 13 esimese lõigu kohaselt kindlaks määratud paranduskoefitsiendid, mida alates 1. juulist 2007 kohaldatakse kolmandates riikides töötavatele Euroopa ühenduste ametnikele, ajutistele töötajatele ja lepingulistele töötajatele töökohariigi vääringus makstavate töötasude suhtes.

| (2) | Vastavalt personalieeskirjade X lisa artikli 13 teisele lõigule tuleb teatavaid paranduskoefitsiente kohandada alates 1. veebruarist 2008, 1. märtsist 2008, 1. aprillist 2008, 1. maist 2008 ja 1. juunist 2008 seetõttu, et komisjoni käsutuses olevate statistiliste andmete kohaselt on paranduskoefitsiendi ja vastava vahetuskursi järgi arvestatud elukallidus teatavates kolmandates riikides viimasest koefitsiendi kehtestamisest või kohandamisest saadik muutunud rohkem kui 5 % võrra, |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt personalieeskirjade X lisa artikli 13 teisele lõigule tuleb teatavaid paranduskoefitsiente kohandada alates 1. veebruarist 2008, 1. märtsist 2008, 1. aprillist 2008, 1. maist 2008 ja 1. juunist 2008 seetõttu, et komisjoni käsutuses olevate statistiliste andmete kohaselt on paranduskoefitsiendi ja vastava vahetuskursi järgi arvestatud elukallidus teatavates kolmandates riikides viimasest koefitsiendi kehtestamisest või kohandamisest saadik muutunud rohkem kui 5 % võrra,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Kolmandates riikides töötavatele Euroopa ühenduste ametnikele, ajutistele töötajatele ja lepingulistele töötajatele töökohariigi vääringus makstavate töötasude suhtes kohaldatavaid paranduskoefitsiente kohandatakse teatavate riikide puhul, mis on loetletud lisas. Kõnealune lisa sisaldab viit tabelit, millest igaühes käsitletakse üht kuud ning täpsustatakse asjaomased riigid ja kohanduste kohaldamise alguskuupäevad (1. veebruar 2008, 1. märts 2008, 1. aprill 2008, 1. mai 2008, või 1. juuni 2008).

Kõnealuste töötasude arvutamisel kasutatavad vahetuskursid kehtestatakse finantsmääruse üksikasjalike rakenduseeskirjade kohaselt ja need vastavad esimeses lõigus osutatud kuupäevadel kehtinud vahetuskursile.

Brüssel, 18. märts 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Benita FERRERO-WALDNER

---

(1)  EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1.

1

(2)  ELT L 172, 2.7.2008, lk 1.

2

---

LISA

VEEBRUAR 2008

| Töökoht | Ostujõu pariteet
  veebruar 2008 | Vahetuskurss
  veebruar 2008 (1) | Paranduskoefitsient
  veebruar 2008 (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (3) | 41,78 | 61,451 | 68,0 |
| Saudi Araabia | 4,505 | 5,5288 | 81,5 |
| Argentina | 2,504 | 4,6491 | 53,9 |
| Costa Rica | 542,1 | 736,035 | 73,7 |
| India | 32,24 | 58,1618 | 55,4 |
| Liibanon | 1 835 | 2 232,61 | 82,2 |
| Nigeeria | 162,7 | 171,243 | 95,0 |
| Serbia (Belgrad) (3) | 56,74 | 81,476 | 69,6 |
| Sierra Leone | 3 222 | 4 380,09 | 73,6 |
| Sri Lanka (4) | 87,73 | 159,65 | 55,0 |
| Süüria (3) | 44,27 | 70,5 | 62,8 |
| Tansaania (5) | 1 109 | 1 664,73 | 66,6 |
| Ukraina | 7,794 | 7,45128 | 104,6 |
| Venezuela (3) | 2,186 | 3,18415 | 68,7 |

Töökoht

Ostujõu pariteet

veebruar 2008

Vahetuskurss

veebruar 2008 (1)

Paranduskoefitsient

veebruar 2008 (2)

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (3)

41,78

61,451

68,0

Saudi Araabia

4,505

5,5288

81,5

Argentina

2,504

4,6491

53,9

Costa Rica

542,1

736,035

73,7

India

32,24

58,1618

55,4

Liibanon

1 835

2 232,61

82,2

Nigeeria

162,7

171,243

95,0

Serbia (Belgrad) (3)

56,74

81,476

69,6

Sierra Leone

3 222

4 380,09

73,6

Sri Lanka (4)

87,73

159,65

55,0

Süüria (3)

44,27

70,5

62,8

Tansaania (5)

1 109

1 664,73

66,6

Ukraina

7,794

7,45128

104,6

Venezuela (3)

2,186

3,18415

68,7

MÄRTS 2008

| Töökoht | Ostujõu pariteet
  aprill 2008 | Vahetuskurss
  aprill 2008 (6) | Paranduskoefitsient
  aprill 2008 (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| Valgevene | 1 945 | 3 181,1 | 61,1 |
| Boliivia | 5,432 | 11,4012 | 47,6 |
| Bulgaaria | 1,688 | 1,9558 | 86,3 |
| Saalomoni Saared (8) | 9,905 | 11,4748 | 86,3 |
| Kõrgõzstan (8) | 48 | 55,0253 | 87,2 |
| Laos | 10 277 | 13 450 | 76,4 |
| Sri Lanka (9) | 92,37 | 160,023 | 57,7 |
| Tansaania (10) | 1 046 | 1 693,89 | 61,8 |

Töökoht

Ostujõu pariteet

aprill 2008

Vahetuskurss

aprill 2008 (6)

Paranduskoefitsient

aprill 2008 (7)

Valgevene

1 945

3 181,1

61,1

Boliivia

5,432

11,4012

47,6

Bulgaaria

1,688

1,9558

86,3

Saalomoni Saared (8)

9,905

11,4748

86,3

Kõrgõzstan (8)

48

55,0253

87,2

Laos

10 277

13 450

76,4

Sri Lanka (9)

92,37

160,023

57,7

Tansaania (10)

1 046

1 693,89

61,8

APRILL 2008

| Töökoht | Ostujõu pariteet
  aprill 2008 | Vahetuskurss
  aprill 2008 (11) | Paranduskoefitsient
  aprill 2008 (12) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kamerun | 713,8 | 655,957 | 108,8 |
| Kanada | 1,234 | 1,608 | 76,7 |
| Gambia (13) | 21,26 | 30,75 | 69,1 |
| Guinea (Conakry) | 3 799 | 6 851,17 | 55,5 |
| Guinea-Bissau | 760,7 | 655,957 | 116,0 |
| Indoneesia (Banda Aceh) | 6 925 | 14 540,2 | 47,6 |
| Kesk-Aafrika Vabariik | 728,4 | 655,957 | 111,0 |
| Vanuatu | 155,8 | 148,98 | 104,6 |

Töökoht

Ostujõu pariteet

aprill 2008

Vahetuskurss

aprill 2008 (11)

Paranduskoefitsient

aprill 2008 (12)

Kamerun

713,8

655,957

108,8

Kanada

1,234

1,608

76,7

Gambia (13)

21,26

30,75

69,1

Guinea (Conakry)

3 799

6 851,17

55,5

Guinea-Bissau

760,7

655,957

116,0

Indoneesia (Banda Aceh)

6 925

14 540,2

47,6

Kesk-Aafrika Vabariik

728,4

655,957

111,0

Vanuatu

155,8

148,98

104,6

MAI 2008

| Töökoht | Ostujõu pariteet
  mai 2008 | Vahetuskurss
  mai 2008 (14) | Paranduskoefitsient
  mai 2008 (15) |
| --- | --- | --- | --- |
| Armeenia | 331,6 | 482,2 | 68,8 |
| Egiptus (16) | 2,708 | 8,60965 | 31,5 |
| Haiti (16) | 63,31 | 61,9632 | 102,2 |
| Lesotho | 6,059 | 11,8167 | 51,3 |
| Madagaskar | 2 125 | 2 621,33 | 81,1 |
| Peruu | 3,132 | 4,34275 | 72,1 |
| Filipiinid | 42,21 | 65,686 | 64,3 |
| Suriname | 1,743 | 4,2939 | 40,6 |

Töökoht

Ostujõu pariteet

mai 2008

Vahetuskurss

mai 2008 (14)

Paranduskoefitsient

mai 2008 (15)

Armeenia

331,6

482,2

68,8

Egiptus (16)

2,708

8,60965

31,5

Haiti (16)

63,31

61,9632

102,2

Lesotho

6,059

11,8167

51,3

Madagaskar

2 125

2 621,33

81,1

Peruu

3,132

4,34275

72,1

Filipiinid

42,21

65,686

64,3

Suriname

1,743

4,2939

40,6

JUUNI 2008

| Töökoht | Ostujõu pariteet
  juuni 2008 | Vahetuskurss
  juuni 2008 (17) | Paranduskoefitsient
  juuni 2008 (18) |
| --- | --- | --- | --- |
| Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (19) | 45,35 | 61,3871 | 73,9 |
| Egiptus (20) | 2,913 | 8,44855 | 34,5 |
| Etioopia | 12,12 | 15,2245 | 79,6 |
| Gambia (21) | 22,41 | 32,7 | 68,5 |
| Haiti (20) | 66,63 | 62,9246 | 105,9 |
| Fidži | 1,695 | 2,33508 | 72,6 |
| Saalomoni Saared (22) | 10,81 | 12,0152 | 90,0 |
| Jamaica | 93,22 | 110,025 | 84,7 |
| Kõrgõzstan (22) | 50,99 | 56,6834 | 90,0 |
| Uus-Kaledoonia | 172,6 | 119,332 | 144,6 |
| Uganda | 1 835 | 2 563,8 | 71,6 |
| Pakistan | 44,72 | 107,615 | 41,6 |
| Samoa | 2,642 | 3,89332 | 67,9 |
| Serbia (Belgrad) (19) | 61,51 | 80,7545 | 76,2 |
| Sudaan (Hartum) | 1,685 | 3,1984 | 52,7 |
| Süüria (19) | 46,93 | 72,09 | 65,1 |
| Tansaania (23) | 1 165 | 1 873,39 | 62,2 |
| Türgi | 1,567 | 1,9039 | 82,3 |
| Venezuela (19) | 2,075 | 3,34347 | 62,1 |
| Jeemen | 182,6 | 310,909 | 58,7 |

Töökoht

Ostujõu pariteet

juuni 2008

Vahetuskurss

juuni 2008 (17)

Paranduskoefitsient

juuni 2008 (18)

Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik (19)

45,35

61,3871

73,9

Egiptus (20)

2,913

8,44855

34,5

Etioopia

12,12

15,2245

79,6

Gambia (21)

22,41

32,7

68,5

Haiti (20)

66,63

62,9246

105,9

Fidži

1,695

2,33508

72,6

Saalomoni Saared (22)

10,81

12,0152

90,0

Jamaica

93,22

110,025

84,7

Kõrgõzstan (22)

50,99

56,6834

90,0

Uus-Kaledoonia

172,6

119,332

144,6

Uganda

1 835

2 563,8

71,6

Pakistan

44,72

107,615

41,6

Samoa

2,642

3,89332

67,9

Serbia (Belgrad) (19)

61,51

80,7545

76,2

Sudaan (Hartum)

1,685

3,1984

52,7

Süüria (19)

46,93

72,09

65,1

Tansaania (23)

1 165

1 873,39

62,2

Türgi

1,567

1,9039

82,3

Venezuela (19)

2,075

3,34347

62,1

Jeemen

182,6

310,909

58,7

---

(1)  1 euro = riigi omavääring (Kuuba, El Salvador, Ecuador = USA dollar).

(2)  Brüssel = 100 %.

(3)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: alates veebruarist ja alates juunist.

(4)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: alates veebruarist ja alates märtsist.

(5)  Koefitsienti kohandatakse kolm korda: alates veebruarist, alates märtsist ja alates juunist.

(6)  1 euro = riigi omavääring (Kuuba, El Salvador, Ecuador = USA dollar).

(7)  Brüssel = 100 %.

(8)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: alates märtsist ja alates juunist.

(9)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: alates veebruarist ja alates märtsist.

(10)  Koefitsienti kohandatakse kolm korda: alates veebruarist, alates märtsist ja alates juunist.

(11)  1 euro = riigi omavääring (Kuuba, El Salvador, Ecuador = USA dollar).

(12)  Brüssel = 100 %.

(13)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: alates aprillist ja alates juunist.

(14)  1 euro = riigi omavääring (Kuuba, El Salvador, Ecuador = USA dollar).

(15)  Brüssel = 100 %.

(16)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: alates maist ja alates juunist.

(17)  1 euro = riigi omavääring (Kuuba, El Salvador, Ecuador = USA dollar).

(18)  Brüssel = 100 %.

(19)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: alates veebruarist ja alates juunist.

(20)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: alates maist ja alates juunist.

(21)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: alates aprillist ja alates juunist.

(22)  Koefitsienti kohandatakse kaks korda: alates märtsist ja alates juunist.

(23)  Koefitsienti kohandatakse kolm korda: alates veebruarist, alates märtsist ja alates juunist.

---

| 26.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 80/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 80/18

---

KOMISJONI OTSUS,

25. märts 2009,

millega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm seoses hariliku tuuni varude taastamisega Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 2032 all)

(2009/296/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (1) eelkõige selle artikli 34c lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) võttis 2006. aastal vastu Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastase kava (soovitus 06–05), mis jõustus 13. juunil 2007. Kõnealune taastamiskava võeti Euroopa Ühenduse (EÜ) õigusaktidesse ajutiselt üle nõukogu määrusega (EÜ) nr 643/2007 (2) ja alaliselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 1559/2007. (3) |
| --- | --- |

(1)

Rahvusvaheline Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjon (ICCAT) võttis 2006. aastal vastu Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastase kava (soovitus 06–05), mis jõustus 13. juunil 2007. Kõnealune taastamiskava võeti Euroopa Ühenduse (EÜ) õigusaktidesse ajutiselt üle nõukogu määrusega (EÜ) nr 643/2007 (2) ja alaliselt nõukogu määrusega (EÜ) nr 1559/2007. (3)

| (2) | 24. novembril 2008 vastu võetud ICCATi soovitus 08–05, millega muudetakse soovitust 06–05 kehtestada Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava, sisaldab olulisi muudatusi. Kõnealused muudatused on lisatud ettepanekusse võtta ühenduse õigusesse üle soovitus 08–05, mille komisjon on edastanud nõukogule ja parlamendile. |
| --- | --- |

(2)

24. novembril 2008 vastu võetud ICCATi soovitus 08–05, millega muudetakse soovitust 06–05 kehtestada Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastane kava, sisaldab olulisi muudatusi. Kõnealused muudatused on lisatud ettepanekusse võtta ühenduse õigusesse üle soovitus 08–05, mille komisjon on edastanud nõukogule ja parlamendile.

| (3) | Varude taastamise mitmeaastase kava edukuse tagamiseks on vaja kehtestada kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm, mis hõlmab Kreekat, Hispaaniat, Prantsusmaad, Itaaliat, Küprost, Maltat ja Portugali ning mille eesmärk on tagada kaitse- ja kontrollimeetmete nõuetekohane rakendamine kalastustegevuse suhtes seoses hariliku tuuni varude taastamisega. |
| --- | --- |

(3)

Varude taastamise mitmeaastase kava edukuse tagamiseks on vaja kehtestada kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm, mis hõlmab Kreekat, Hispaaniat, Prantsusmaad, Itaaliat, Küprost, Maltat ja Portugali ning mille eesmärk on tagada kaitse- ja kontrollimeetmete nõuetekohane rakendamine kalastustegevuse suhtes seoses hariliku tuuni varude taastamisega.

| (4) | Kõnealune kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm tuleks kehtestada ajavahemikuks 15. märtsist 2009 kuni 15. märtsini 2011. Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi kohaldamise tulemusi tuleks perioodiliselt hinnata koostöös asjaomaste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(4)

Kõnealune kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm tuleks kehtestada ajavahemikuks 15. märtsist 2009 kuni 15. märtsini 2011. Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi kohaldamise tulemusi tuleks perioodiliselt hinnata koostöös asjaomaste liikmesriikidega.

| (5) | Hariliku tuuni püügi kontrolli ja inspekteerimise ühtlustamiseks ühenduse tasandil on asjakohane välja töötada ühiseeskirjad kontrolli ja inspekteerimise jaoks, mida teostavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused, samuti peaksid liikmesriigid võtma vastu asjaomaste ühiste eeskirjadega kooskõlas olevad riiklikud kontrolliprogrammid. Selleks tuleks kindlaks määrata kontrolli ja inspekteerimise sageduse kriteeriumid, samuti kontrolli ja inspekteerimise eesmärgid ja protseduurid. |
| --- | --- |

(5)

Hariliku tuuni püügi kontrolli ja inspekteerimise ühtlustamiseks ühenduse tasandil on asjakohane välja töötada ühiseeskirjad kontrolli ja inspekteerimise jaoks, mida teostavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused, samuti peaksid liikmesriigid võtma vastu asjaomaste ühiste eeskirjadega kooskõlas olevad riiklikud kontrolliprogrammid. Selleks tuleks kindlaks määrata kontrolli ja inspekteerimise sageduse kriteeriumid, samuti kontrolli ja inspekteerimise eesmärgid ja protseduurid.

| (6) | Rikkumiste edasise jälgimise tagamiseks kooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (4) artikliga 25 tuleks välja töötada raamistik, mille alusel võivad asjaomased asutused taotleda vastastikust abi ning vahetada asjakohast teavet kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 34a ja 34b ning määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 28. |
| --- | --- |

(6)

Rikkumiste edasise jälgimise tagamiseks kooskõlas nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ) nr 2371/2002 (ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta) (4) artikliga 25 tuleks välja töötada raamistik, mille alusel võivad asjaomased asutused taotleda vastastikust abi ning vahetada asjakohast teavet kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artiklitega 34a ja 34b ning määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikliga 28.

| (7) | Ühine inspekteerimine ja järelevalve peaks toimuma vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (5) moodustatud Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri (CFCA) koostatud ühiskasutuskavadele. |
| --- | --- |

(7)

Ühine inspekteerimine ja järelevalve peaks toimuma vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 768/2005 (5) moodustatud Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri (CFCA) koostatud ühiskasutuskavadele.

| (8) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kehtestatud kooskõlas asjaomaste liikmesriikidega. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kehtestatud kooskõlas asjaomaste liikmesriikidega.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva otsusega kehtestatakse kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm, et tagada 24. novembril 2008. aastal ICCATi poolt vastuvõetud Atlandi ookeani idaosas ja Vahemeres hariliku tuuni varude taastamise mitmeaastase kava ühtlustatud rakendamine.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Atlandi ookeani idaosa ja Vahemere hariliku tuuni varudega seonduv kontrolli ja inspekteerimise eriprogramm hõlmab järgmist:

| a) | kogu laevade, mõrdade ja kasvandustega seonduv kalastustegevus; |
| --- | --- |

a)

kogu laevade, mõrdade ja kasvandustega seonduv kalastustegevus;

| b) | kogu püük, lossimine, üleviimine, ümberlaadimine ja sumpadesse paigutamine; |
| --- | --- |

b)

kogu püük, lossimine, üleviimine, ümberlaadimine ja sumpadesse paigutamine;

| c) | hariliku tuuni sumpadesse paigutamise, nuumamise, kasvatamise või töötlemisega ja/või harilikust tuunist valmistatud toodete kaubandusega tegelevate kalakasvanduste ja ettevõtete mis tahes tegevus, sealhulgas import, eksport ja reeksport, transport ja ladustamine; |
| --- | --- |

c)

hariliku tuuni sumpadesse paigutamise, nuumamise, kasvatamise või töötlemisega ja/või harilikust tuunist valmistatud toodete kaubandusega tegelevate kalakasvanduste ja ettevõtete mis tahes tegevus, sealhulgas import, eksport ja reeksport, transport ja ladustamine;

| d) | iga-aastaste püügikavade rakendamine; |
| --- | --- |

d)

iga-aastaste püügikavade rakendamine;

| e) | keeld kasutada kalade otsimiseks õhusõidukeid ja helikoptereid; |
| --- | --- |

e)

keeld kasutada kalade otsimiseks õhusõidukeid ja helikoptereid;

| f) | sportlik kalapüük ja harrastuskalapüük; |
| --- | --- |

f)

sportlik kalapüük ja harrastuskalapüük;

| g) | ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava rakendamine; |
| --- | --- |

g)

ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava rakendamine;

| h) | ühiste püügioperatsioonide järelevalve ja kontroll; |
| --- | --- |

h)

ühiste püügioperatsioonide järelevalve ja kontroll;

| i) | püügivõimsust ja kalakasvatuse võimsust käsitlevate meetmete rakendamine; |
| --- | --- |

i)

püügivõimsust ja kalakasvatuse võimsust käsitlevate meetmete rakendamine;

| j) | liikmesriikide vaatlusprogrammi ja ICCATi piirkondliku vaatlusprogrammi rakendamine; |
| --- | --- |

j)

liikmesriikide vaatlusprogrammi ja ICCATi piirkondliku vaatlusprogrammi rakendamine;

| k) | püügiluba omavate kalapüügilaevade ja muude kalalaevade registreerimise eeskirjade rakendamine. |
| --- | --- |

k)

püügiluba omavate kalapüügilaevade ja muude kalalaevade registreerimise eeskirjade rakendamine.

2.   Kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi kohaldatakse 15. märtsist 2009 kuni 15. märtsini 2011.

Artikkel 3

Riiklikud kontrolliprogrammid

1.   Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Itaalia, Küpros, Malta ja Portugal kehtestavad artiklis 2 loetletud tegevuste jaoks riiklikud kontrolliprogrammid vastavalt I lisaga ettenähtud ühiseeskirjadele.

2.   Lõikes 1 osutatud liikmesriigid esitavad komisjonile 15. märtsiks 2009 ja 15. märtsiks 2010 oma riikliku kontrolliprogrammi ja selle rakendamise iga-aastase ajakava.

3.   Riiklikud kontrolliprogrammid sisaldavad kõiki II lisas loetletud andmeid. Rakendamise iga-aastane ajakava sisaldab teavet eraldatud inim- ja materiaalsete ressursside kohta ning püügipiirkondade kohta, kus neid ressursse kasutatakse.

Artikkel 4

Liikmesriikide koostöö

Kõik liikmesriigid teevad artikli 3 lõikes 1 osutatud liikmesriikidega kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi rakendamisel koostööd.

Artikkel 5

Komisjoni inspekteerimised

1.   Komisjoni inspektorid võivad inspekteerimisi teostada ilma asjaomaste liikmesriikide inspektorite abita vastavalt määruse (EÜ) nr 2371/2002 artiklile 27.

2.   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus osutab komisjoni inspektoritele lõike 1 kohaste inspekteerimiste läbiviimiseks vajalikku abi.

3.   Komisjoni inspektorid kontrollivad oma tähelepanekuid koos asjaomase liikmesriigi inspektoritega. Selleks kohtuvad nad pärast iga inspekteerimiskäiku asjaomase liikmesriigi pädeva asutuse ametnikega ja esitavad lühiülevaate oma tähelepanekute kohta.

Artikkel 6

Ühine inspekteerimine ja järelevalve

1.   Artikli 3 lõikes 1 osutatud liikmesriigid teostavad ühist inspekteerimist ja järelevalvet vastavalt Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuuri poolt määruse (EÜ) nr 768/2005 artikli 12 alusel kehtestatud ühiskasutuskavale. Inspekteerimine viiakse läbi kooskõlas soovituse 08–05 sätete, ICCATi rahvusvahelise ühisinspekteerimise kava ja käesoleva otsuse I lisaga.

2.   Selleks teevad asjaomased liikmesriigid järgmist:

| a) | tagavad, et teiste asjaomaste liikmesriikide inspektorid kutsutakse osalema ühises inspekteerimises ja järelevalves; |
| --- | --- |

a)

tagavad, et teiste asjaomaste liikmesriikide inspektorid kutsutakse osalema ühises inspekteerimises ja järelevalves;

| b) | kehtestavad ühise tegevuskorra, mida kohaldatakse nende järelevalvet teostavate aluste suhtes. |
| --- | --- |

b)

kehtestavad ühise tegevuskorra, mida kohaldatakse nende järelevalvet teostavate aluste suhtes.

Artikkel 7

Järelevalvest ja inspekteerimisest teavitamine

Liikmesriik, kes kavatseb määruse (EÜ) nr 768/2005 artikli 12 kohaselt kehtestatud ühiskasutuskava raames teostada järelevalvet ja inspekteerida kalalaevu teise liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes, teatab oma kavatsusest komisjoni määruse (EÜ) nr 1042/2006 (6) artiklis 3 osutatud kontaktisikule asjaomases rannikuäärses liikmesriigis ja Ühenduse Kalanduskontrolli Agentuurile. Teade sisaldab järgmisi andmeid:

| a) | inspekteerivate laevade ja õhusõidukite tüüp, nimi ja raadiokutsung määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 28 lõikes 4 osutatud loetelu põhjal; |
| --- | --- |

a)

inspekteerivate laevade ja õhusõidukite tüüp, nimi ja raadiokutsung määruse (EÜ) nr 2371/2002 artikli 28 lõikes 4 osutatud loetelu põhjal;

| b) | artiklis 1 osutatud piirkonnad, kus teostatakse järelevalvet ja inspekteerimist; |
| --- | --- |

b)

artiklis 1 osutatud piirkonnad, kus teostatakse järelevalvet ja inspekteerimist;

| c) | järelevalve ja inspekteerimise kestus. |
| --- | --- |

c)

järelevalve ja inspekteerimise kestus.

Artikkel 8

Rikkumised

1.   Liikmesriigid, kelle inspektorid avastavad artiklis 2 loetletud tegevuste inspekteerimise käigus rikkumisi, teatavad inspekteerimise kuupäeva ja rikkumise üksikasjad järgmistele riikidele:

| a) | asjakohane lipuliikmesriik ja/või ICCATi osalisriik ning juhul, kui see on asjakohane, ka |
| --- | --- |

a)

asjakohane lipuliikmesriik ja/või ICCATi osalisriik ning juhul, kui see on asjakohane, ka

| b) | liikmesriik, kus hariliku tuuni kasvandus või harilikust tuunist valmistatud toodete töötlemise ja/või kaubandusega tegelev ettevõte asub. |
| --- | --- |

b)

liikmesriik, kus hariliku tuuni kasvandus või harilikust tuunist valmistatud toodete töötlemise ja/või kaubandusega tegelev ettevõte asub.

2.   Kui liikmesriik, kelle inspektorid rikkumise avastasid, ei võta edasisi meetmeid, peavad lõike 1 kohaselt teavitatud liikmesriigid võtma viivitamatult vajalikke meetmeid rikkumise kohta tõendite saamiseks ja nende arvessevõtmiseks. Liikmesriigid viivad rikkumise edasiseks kontrolliks läbi vajaliku täiendava uurimise.

3.   Liikmesriigid, kelle inspektorid täheldavad tegevust või tingimust, mis võib endast kujutada tõsist rikkumist vastavalt 24. novembril 2008 vastu võetud soovitusele 08–05, teavitavad kalalaeva lipuriigi pädevaid ametnikke viivitamata nii otse kui ka ICCATi sekretariaadi ja komisjoni kaudu.

4.   Kui ühenduse kalalaeva pardal avastatakse tõsine rikkumine, mis on määratletud soovituses 08–05, tagab lipuliikmesriik, et pärast inspekteerimist peatab tema lipu all sõitev kalalaev igasuguse kalastustegevuse. Lipuriik nõuab, et asjaomane kalalaev suunduks viivitamata lipuriigi määratud sadamasse, kus algatatakse uurimine. Kui kalalaeva ei kutsuta sadamasse, peab lipuliikmesriik esitama komisjonile aegsasti nõuetekohase põhjenduse. Komisjon edastab kõnealuse teabe ICCATi täitevsekretariaadile, kes teeb selle kättesaadavaks teistele osalisriikidele.

5.   Liikmesriigid teevad koostööd selle tagamiseks, et kui rikkumise menetlemine antakse kooskõlas määruse (EMÜ) nr 2847/93 artikli 31 lõikega 4 üle liikmesriigile, kelle registrisse laev on kantud, on igal juhul tagatud nende inspektorite poolt rikkumise kohta esitatud tõendite turvalisus ja järjepidevus.

Artikkel 9

Teavitamine

1.   Artikli 3 lõikes 1 osutatud liikmesriigid edastavad komisjonile iga kuu lõpuks asjaomase kuu kohta järgmise teabe:

| a) | tehtud inspekteerimis- ja kontrollitoimingud; |
| --- | --- |

a)

tehtud inspekteerimis- ja kontrollitoimingud;

| b) | kõik rikkumised, sealhulgas iga rikkumise kohta järgmised andmed:






  i) | kalalaev (nimi, lipuriik ja pardatähis), mõrd, kalakasvandus või asjaomaste harilikust tuunist valmistatud toodete töötlemise ja/või kaubandusega tegelev ettevõte, |
| --- | --- | --- |

b)

kõik rikkumised, sealhulgas iga rikkumise kohta järgmised andmed:

i)

kalalaev (nimi, lipuriik ja pardatähis), mõrd, kalakasvandus või asjaomaste harilikust tuunist valmistatud toodete töötlemise ja/või kaubandusega tegelev ettevõte,

| ii) | inspekteerimise kuupäev, kellaaeg ja koht ning |
| --- | --- |

ii)

inspekteerimise kuupäev, kellaaeg ja koht ning

| iii) | rikkumise olemus; |
| --- | --- |

iii)

rikkumise olemus;

| c) | avastatud rikkumiste edasise kontrollimise hetkeolukord; |
| --- | --- |

c)

avastatud rikkumiste edasise kontrollimise hetkeolukord;

| d) | asjakohased liikmesriikidevahelised kooskõlastamis- ja koostöömeetmed. |
| --- | --- |

d)

asjakohased liikmesriikidevahelised kooskõlastamis- ja koostöömeetmed.

2.   Rikkumine kantakse igasse järgnevasse aruandesse kuni meetmete lõpetamiseni asjaomase liikmesriigi õigusnormide kohaselt. Igas järgnevas aruandes:

| a) | märgitakse rikkumisjuhtumi hetkeolukord (nt juhtum on menetluses, edasikaebamisel, jätkuvalt uurimisel) ning |
| --- | --- |

a)

märgitakse rikkumisjuhtumi hetkeolukord (nt juhtum on menetluses, edasikaebamisel, jätkuvalt uurimisel) ning

| b) | kirjeldatakse üksikasjalikult määratud karistusi (nt trahvide suurus, konfiskeeritud kala ja/või püügivahendite väärtus, kirjalik hoiatus). |
| --- | --- |

b)

kirjeldatakse üksikasjalikult määratud karistusi (nt trahvide suurus, konfiskeeritud kala ja/või püügivahendite väärtus, kirjalik hoiatus).

3.   Kui ühenduse inspektor avastab rikkumise teise liikmesriigi lipu all sõitva laeva pardal, teavitavad lipuliikmesriigi ametiasutused asjaomast ühenduse inspektorit viivitamata rikkumise edasisest kontrollist.

4.   Juhtudel, kui meetmeid ei ole võetud, sisaldab aruanne selgitust.

Artikkel 10

Hindamine

Komisjon kutsub kord aastas septembri alguses kokku kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee koosoleku, et hinnata kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi järgimist ja selle tulemusi ning valmistada ette aruanne, mille ühendus peab iga aasta 15. oktoobriks esitama ICCATi sekretariaadile.

Artikkel 11

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 25. märts 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1.

1

(2)  ELT L 151, 13.6.2007, lk 1.

2

(3)  ELT L 340, 22.12.2007, lk 8.

3

(4)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.

4

(5)  ELT L 128, 21.5.2005, lk 1.

5

(6)  ELT L 187, 8.7.2006, lk 14.

6

---

I LISA

RIIKLIKE KONTROLLIPROGRAMMIDE ÜHISEESKIRJAD, MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLI 3 LÕIKES 1

Eesmärgid

| 1. | Riiklike kontrolliprogrammide üldeesmärk on kontrollida vastavust kohaldatavatele õigusaktidele, mis käsitlevad:






  a) | ühenduse vetes toimuva sumpadesse paigutamise täielikku järelevalvet; |
| --- | --- | --- |

1.

Riiklike kontrolliprogrammide üldeesmärk on kontrollida vastavust kohaldatavatele õigusaktidele, mis käsitlevad:

a)

ühenduse vetes toimuva sumpadesse paigutamise täielikku järelevalvet;

| b) | üleviimistegevuse täielikku järelevalvet; |
| --- | --- |

b)

üleviimistegevuse täielikku järelevalvet;

| c) | ühiste püügioperatsioonide täielikku järelevalvet; |
| --- | --- |

c)

ühiste püügioperatsioonide täielikku järelevalvet;

| d) | koguselisi püügipiiranguid ja nendega seotud eritingimusi, sealhulgas kvoodi täituvuse järelevalvet; |
| --- | --- |

d)

koguselisi püügipiiranguid ja nendega seotud eritingimusi, sealhulgas kvoodi täituvuse järelevalvet;

| e) | iga-aastaseid püügikavu; |
| --- | --- |

e)

iga-aastaseid püügikavu;

| f) | kõiki hariliku tuuni suhtes kohaldatavate õigusaktidega nõutavaid dokumente, eelkõige registreeritud teabe usaldusväärsuse kontrolli; |
| --- | --- |

f)

kõiki hariliku tuuni suhtes kohaldatavate õigusaktidega nõutavaid dokumente, eelkõige registreeritud teabe usaldusväärsuse kontrolli;

| g) | soovituses 08–05 sätestatud tehnilisi erimeetmeid ja -tingimusi hariliku tuuni püügiks, eelkõige alammõõtu käsitlevate eeskirjade ja nendega seotud tingimuste kohaldamist. |
| --- | --- |

g)

soovituses 08–05 sätestatud tehnilisi erimeetmeid ja -tingimusi hariliku tuuni püügiks, eelkõige alammõõtu käsitlevate eeskirjade ja nendega seotud tingimuste kohaldamist.

| 2. | Riiklike kontrolliprogrammide konkreetne eesmärk on saavutada soovitusega 08–05 kehtestatud hariliku tuuni varude taastamise kava sätete täielik ja ühtlustatud rakendamine. |
| --- | --- |

2.

Riiklike kontrolliprogrammide konkreetne eesmärk on saavutada soovitusega 08–05 kehtestatud hariliku tuuni varude taastamise kava sätete täielik ja ühtlustatud rakendamine.

Strateegia

Riiklik kontrolliprogramm keskendub kontrollile ja inspekteerimisele kalapüügi ja kõikide sellega seotud toimingute puhul, mida tehakse kalalaevadel, mõrdade abil, kalakasvandustes ja harilikust tuunist valmistatud toodete töötlemise ja/või kaubandusega tegelevates ettevõtetes.

Hariliku tuuni transpordi ja turustamise inspekteerimist kasutatakse ristvõrdluse lisamehhanismina kontrolli ja inspekteerimise tõhususe hindamisel.

1.1.   Prioriteedid

Püügivahendite eri kategooriatele määratakse iga-aastase püügikava põhjal eri prioriteetsustase. Seetõttu sätestab iga liikmesriik konkreetsed prioriteedid.

1.2.   Sihtkriteeriumid

Iga aasta 15. märtsiks koostavad liikmesriigid inspekteerimise ajakava, võttes arvesse järgmisi inspekteerimiskriteeriume:

| Inspekteerimise koht | Kriteerium |
| --- | --- |
| Sumpadesse paigutamine (sh saagi kogumine) | Kalapüügilaeva lipuliikmesriik peab andma loa kalade mis tahes üleviimiseks kasvandusse.
  Inspekteeritakse igat sumpadesse paigutamise ja sumpadest saagi kogumise toimingut.
  Igast sumpadesse paigutamise toimingust tuleb teha videosalvestis. |
| Inspekteerimine merel | Paindlik kriteerium, mis sätestatakse pärast iga piirkonna püügitegevuse üksikasjalikku analüüsi. Kriteeriumid merel viitavad patrullipäevade arvule merel hariliku tuuni varude taastamise eripiirkonnas, samuti patrullipäevade arvule, mis vastab püügihooajale ja kalastustegevuse liigile. |
| Üleviimistoimingud | Lipuriigid peavad eelteatise alusel andma eelnevalt loa mis tahes üleviimistoiminguks.
  Iga üleviimistoimingu järel tuleb saata üleviimisdeklaratsioon.
  Igast üleviimistoimingust tuleb teha videosalvestis. |
| Ümberlaadimine | Kontrollitakse kõiki kalalaevu, mis sisenevad määratud sadamasse hariliku tuuni ümberlaadimise eesmärgil. Muudes kui määratud sadamates tehakse juhuslikke kontrolle.
  Kõiki kalatöötlemislaevu inspekteeritakse sadamasse saabudes enne ümberlaadimise alustamist, samuti pärast ümberlaadimist enne sadamast lahkumist. |
| Ühine püügioperatsioon | Lipuriigid peavad eelnevalt andma loa igaks ühiseks püügioperatsiooniks.
  Liikmesriigid loovad seejärel kõikide nende poolt heakskiidetud ühiste püügioperatsioonide registri ja peavad seda. |
| Õhuseire | Paindlik kriteerium, mis sätestatakse pärast igas piirkonnas teostatud kalapüügi üksikasjalikku analüüsi, võttes arvesse liikmesriikidele kättesaadavaid vahendeid. |
| Lossimine | Inspekteeritakse kõiki laevu, mis sisenevad määratud sadamasse hariliku tuuni lossimise eesmärgil.
  Muudes kui määratud sadamates tehakse juhuslikke kontrolle. |
| Turustamine | Paindlik kriteerium, mis sätestatakse pärast läbiviidud turundustegevuse üksikasjalikku analüüsi. |
| Sportlik kalapüük ja harrastuskalapüük | Paindlik kriteerium, mis sätestatakse pärast teostatud sportliku kalapüügi ja harrastuskalapüügi üksikasjalikku analüüsi. |

Inspekteerimise koht

Kriteerium

Sumpadesse paigutamine (sh saagi kogumine)

Kalapüügilaeva lipuliikmesriik peab andma loa kalade mis tahes üleviimiseks kasvandusse.

Inspekteeritakse igat sumpadesse paigutamise ja sumpadest saagi kogumise toimingut.

Igast sumpadesse paigutamise toimingust tuleb teha videosalvestis.

Inspekteerimine merel

Paindlik kriteerium, mis sätestatakse pärast iga piirkonna püügitegevuse üksikasjalikku analüüsi. Kriteeriumid merel viitavad patrullipäevade arvule merel hariliku tuuni varude taastamise eripiirkonnas, samuti patrullipäevade arvule, mis vastab püügihooajale ja kalastustegevuse liigile.

Üleviimistoimingud

Lipuriigid peavad eelteatise alusel andma eelnevalt loa mis tahes üleviimistoiminguks.

Iga üleviimistoimingu järel tuleb saata üleviimisdeklaratsioon.

Igast üleviimistoimingust tuleb teha videosalvestis.

Ümberlaadimine

Kontrollitakse kõiki kalalaevu, mis sisenevad määratud sadamasse hariliku tuuni ümberlaadimise eesmärgil. Muudes kui määratud sadamates tehakse juhuslikke kontrolle.

Kõiki kalatöötlemislaevu inspekteeritakse sadamasse saabudes enne ümberlaadimise alustamist, samuti pärast ümberlaadimist enne sadamast lahkumist.

Ühine püügioperatsioon

Lipuriigid peavad eelnevalt andma loa igaks ühiseks püügioperatsiooniks.

Liikmesriigid loovad seejärel kõikide nende poolt heakskiidetud ühiste püügioperatsioonide registri ja peavad seda.

Õhuseire

Paindlik kriteerium, mis sätestatakse pärast igas piirkonnas teostatud kalapüügi üksikasjalikku analüüsi, võttes arvesse liikmesriikidele kättesaadavaid vahendeid.

Lossimine

Inspekteeritakse kõiki laevu, mis sisenevad määratud sadamasse hariliku tuuni lossimise eesmärgil.

Muudes kui määratud sadamates tehakse juhuslikke kontrolle.

Turustamine

Paindlik kriteerium, mis sätestatakse pärast läbiviidud turundustegevuse üksikasjalikku analüüsi.

Sportlik kalapüük ja harrastuskalapüük

Paindlik kriteerium, mis sätestatakse pärast teostatud sportliku kalapüügi ja harrastuskalapüügi üksikasjalikku analüüsi.

Inspekteerimisülesanded

1.3.   Üldised inspekteerimisülesanded

Iga kontrolli ja inspekteerimise kohta tuleb koostada inspekteerimisaruanne käesolevas lisas esitatud vormis. Inspektorid peavad kindlasti kontrollima järgmist teavet ja märkima selle aruandesse:

| a) | vastutavate isikute isikuandmed, samuti inspekteeritud tegevusega seotud laeva, kalakasvanduse töötajate jne tunnus- või isikuandmed; |
| --- | --- |

a)

vastutavate isikute isikuandmed, samuti inspekteeritud tegevusega seotud laeva, kalakasvanduse töötajate jne tunnus- või isikuandmed;

| b) | load, litsentsid, kalapüügiload; |
| --- | --- |

b)

load, litsentsid, kalapüügiload;

| c) | asjakohased laevadokumendid, nt püügipäevikud, üleviimis- ja ümberlaadimisdeklaratsioonid, T2M-dokumendid, hariliku tuuni püüki käsitlevad ICCATi dokumendid, reekspordi sertifikaadid ning muud kontrolli ja inspekteerimise käigus läbivaadatud dokumendid; |
| --- | --- |

c)

asjakohased laevadokumendid, nt püügipäevikud, üleviimis- ja ümberlaadimisdeklaratsioonid, T2M-dokumendid, hariliku tuuni püüki käsitlevad ICCATi dokumendid, reekspordi sertifikaadid ning muud kontrolli ja inspekteerimise käigus läbivaadatud dokumendid;

| d) | varude taastamise kava nõuete täitmise kontekstis püütud, mõrdadega püütud, üle viidud, ümber laaditud, lossitud, transporditud, kasvatatud, töödeldud või kaubeldud hariliku tuuni mõõtude üksikasjalik kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

varude taastamise kava nõuete täitmise kontekstis püütud, mõrdadega püütud, üle viidud, ümber laaditud, lossitud, transporditud, kasvatatud, töödeldud või kaubeldud hariliku tuuni mõõtude üksikasjalik kirjeldus;

| e) | harilikku tuuni aktiivselt mittepüüdvate laevade pardal hoitava hariliku tuuni kaaspüügi osakaal. |
| --- | --- |

e)

harilikku tuuni aktiivselt mittepüüdvate laevade pardal hoitava hariliku tuuni kaaspüügi osakaal.

Inspekteerimisaruandesse kantakse kogu teave asjakohaste tähelepanekute kohta, mis on tehtud inspekteerimise käigus merel, õhus, sadamates, mõrdade juures, kalakasvandustes või muudes asjaomastes ettevõtetes.

Kõnealuseid tähelepanekuid võrreldakse teiste pädevate asutuste poolt inspektoritele kättesaadavaks tehtud teabega, sealhulgas laevaseiresüsteemi teabe, püügiloaga laevade nimekirjade, vaatlejate aruannete ja videosalvestistega.

1.4.   Õhuseire inspekteerimisülesanded

Inspektorid esitavad ristvõrdluse eesmärgil aruande seireandmete kohta ja kontrollivad eelkõige nähtud kalalaevu laevaseiresüsteemi teabe ja püügiloaga laevade nimekirja alusel.

Inspektorid jälgivad ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ning kalade otsimiseks õhusõidukite ja helikopterite kasutamise juhtusid ning kannavad need inspekteerimisaruandesse.

Erilist tähelepanu pööratakse suletud püügipiirkondadele, püügihooaegadele ja selliste kalalaevastike tegevusele, mille suhtes kohaldatakse erandeid.

1.5.   Inspekteerimisülesanded merel

Kui kalapüügilaeva pardale võetakse surnud kala või töötlemis- või transpordilaeva pardal on surnud kala, kontrollivad inspektorid alati pardal hoitava kala koguseid ja võrdlevad neid asjakohastes pardadokumentides märgitud kogustega.

Kui elus kala viiakse püügilaevadelt üle sumpadesse paigutamisega tegelevatele laevadele/transpordilaevadele või sumpadesse paigutamisega tegelevatelt laevadelt/transpordilaevadelt üle kalakasvandustesse, peaksid inspektorid püüdma tuvastada vahendeid, mida asjaosalised kasutavad üleviidava elusa hariliku tuuni koguste hindamiseks. Võimaluse korral peaksid inspektorid kasutama videomaterjali ja kontrollima üleviidud koguseid videomaterjali põhjal.

Inspektorid kontrollivad süsteemselt:

| a) | kas kalalaevadel on luba tegutseda (pardatähis, nimi, litsents, kalapüügiluba, luba ja ICCATi nimekiri), |
| --- | --- |

a)

kas kalalaevadel on luba tegutseda (pardatähis, nimi, litsents, kalapüügiluba, luba ja ICCATi nimekiri),

| b) | kas asjakohased dokumendid on pardal olemas, nõuetekohaselt täidetud ja registreeritud (püügipäevikud, hariliku tuuni püüki käsitlevad ICCATi dokumendid, ICCATi üleviimisdeklaratsioon ja ümberlaadimisdeklaratsioon), |
| --- | --- |

b)

kas asjakohased dokumendid on pardal olemas, nõuetekohaselt täidetud ja registreeritud (püügipäevikud, hariliku tuuni püüki käsitlevad ICCATi dokumendid, ICCATi üleviimisdeklaratsioon ja ümberlaadimisdeklaratsioon),

| c) | kas kalalaevad on varustatud toimiva laevaseiresüsteemiga, |
| --- | --- |

c)

kas kalalaevad on varustatud toimiva laevaseiresüsteemiga,

| d) | ega kalalaevad ei tegutse suletud püügipiirkondades ja kas nad peavad kinni püügihooaegadest, |
| --- | --- |

d)

ega kalalaevad ei tegutse suletud püügipiirkondades ja kas nad peavad kinni püügihooaegadest,

| e) | kvootide ja kaaspüügi piirangute täitmist, |
| --- | --- |

e)

kvootide ja kaaspüügi piirangute täitmist,

| f) | pardal oleva hariliku tuuni saagi jagunemist suuruse järgi, |
| --- | --- |

f)

pardal oleva hariliku tuuni saagi jagunemist suuruse järgi,

| g) | pardal oleva hariliku tuuni kogust ja esitusviisi, |
| --- | --- |

g)

pardal oleva hariliku tuuni kogust ja esitusviisi,

| h) | pardal olevaid püügivahendeid, |
| --- | --- |

h)

pardal olevaid püügivahendeid,

| i) | vaatleja olemasolu (kui see on vajalik). |
| --- | --- |

i)

vaatleja olemasolu (kui see on vajalik).

Inspektorid jälgivad ebaseadusliku, teatamata jäetud ja reguleerimata kalapüügi ning kalade otsimiseks õhusõidukite ja helikopterite kasutamise juhtusid ja kannavad need inspekteerimisaruandesse.

1.6.   Üleviimistoimingutega seonduvad inspekteerimisülesanded

Inspektorid kontrollivad süsteemselt:

| a) | kas kalapüügilaeva kapten on oma lipuriigi ametiasutustele saatnud eelteatise, mille on allkirjastanud ka pardal olev ICCATi piirkondlik vaatleja; |
| --- | --- |

a)

kas kalapüügilaeva kapten on oma lipuriigi ametiasutustele saatnud eelteatise, mille on allkirjastanud ka pardal olev ICCATi piirkondlik vaatleja;

| b) | kas kalapüügilaeva kapten on saanud eelneva loa oma lipuriigi ametiasutustelt; |
| --- | --- |

b)

kas kalapüügilaeva kapten on saanud eelneva loa oma lipuriigi ametiasutustelt;

| c) | kas kalapüügilaeva kapten on täitnud ja oma lipuriigi ametiasutustele edastanud soovitusele 08–05 lisatud (3. lisa) ICCATi üleviimisdeklaratsiooni; |
| --- | --- |

c)

kas kalapüügilaeva kapten on täitnud ja oma lipuriigi ametiasutustele edastanud soovitusele 08–05 lisatud (3. lisa) ICCATi üleviimisdeklaratsiooni;

| d) | kas kalapüügilaeva pardal olev ICCATi piirkondlik vaatleja on kontrollinud üleviimisdeklaratsiooni ja selle edastanud puksiirlaeva kaptenile; |
| --- | --- |

d)

kas kalapüügilaeva pardal olev ICCATi piirkondlik vaatleja on kontrollinud üleviimisdeklaratsiooni ja selle edastanud puksiirlaeva kaptenile;

| e) | kas puksiirlaeva kapten on taganud iga vees toimuva üleviimistoimingu jälgimise videokaamera abil. |
| --- | --- |

e)

kas puksiirlaeva kapten on taganud iga vees toimuva üleviimistoimingu jälgimise videokaamera abil.

1.7.   Ühiste püügioperatsioonidega seonduvad inspekteerimisülesanded

Inspektorid kontrollivad süsteemselt:

| a) | kas ühise püügioperatsiooniga seonduv asjakohane teave on nõuetekohaselt kantud püügipäevikusse; |
| --- | --- |

a)

kas ühise püügioperatsiooniga seonduv asjakohane teave on nõuetekohaselt kantud püügipäevikusse;

| b) | kas lipuriigi ametiasutused on ühise püügioperatsiooni loa edastanud kalalaevadele, kasutades soovituse 08–05 6. lisas esitatud vormi; |
| --- | --- |

b)

kas lipuriigi ametiasutused on ühise püügioperatsiooni loa edastanud kalalaevadele, kasutades soovituse 08–05 6. lisas esitatud vormi;

| c) | vaatleja olemasolu ühise püügioperatsiooni vältel. |
| --- | --- |

c)

vaatleja olemasolu ühise püügioperatsiooni vältel.

1.8.   Inspekteerimisülesanded lossimisel

Inspektorid kontrollivad süsteemselt:

| a) | kas kalalaevadel on luba tegutseda (pardatähis, nimi, litsents, kalapüügiluba, luba ja ICCATi nimekiri); |
| --- | --- |

a)

kas kalalaevadel on luba tegutseda (pardatähis, nimi, litsents, kalapüügiluba, luba ja ICCATi nimekiri);

| b) | kas lossimiseks saabumise eelteatis oli saadetud ja sisaldas õiget teavet pardal oleva kalasaagi kohta; |
| --- | --- |

b)

kas lossimiseks saabumise eelteatis oli saadetud ja sisaldas õiget teavet pardal oleva kalasaagi kohta;

| c) | kas kalalaevad on varustatud toimiva laevaseiresüsteemiga; |
| --- | --- |

c)

kas kalalaevad on varustatud toimiva laevaseiresüsteemiga;

| d) | kas asjakohased dokumendid on kalalaeva pardal olemas, nõuetekohaselt täidetud ja registreeritud (püügipäevikud, hariliku tuuni püügidokument, reekspordi sertifikaat, ICCATi üleviimisdeklaratsioon ja ümberlaadimisdeklaratsioon); |
| --- | --- |

d)

kas asjakohased dokumendid on kalalaeva pardal olemas, nõuetekohaselt täidetud ja registreeritud (püügipäevikud, hariliku tuuni püügidokument, reekspordi sertifikaat, ICCATi üleviimisdeklaratsioon ja ümberlaadimisdeklaratsioon);

| e) | pardal oleva hariliku tuuni kogust ja esitusviisi; |
| --- | --- |

e)

pardal oleva hariliku tuuni kogust ja esitusviisi;

| f) | pardal oleva hariliku tuuni saagi jagunemist suuruse järgi (kaaspüüki ja alammõõtu käsitlevad eeskirjad); |
| --- | --- |

f)

pardal oleva hariliku tuuni saagi jagunemist suuruse järgi (kaaspüüki ja alammõõtu käsitlevad eeskirjad);

| g) | pardal olevaid püügivahendeid; |
| --- | --- |

g)

pardal olevaid püügivahendeid;

| h) | töödeldud toodete lossimise puhul ICCATi ümberarvestustegurite kasutamist töödeldud hariliku tuuni ekvivalentse kogumassi arvutamiseks; |
| --- | --- |

h)

töödeldud toodete lossimise puhul ICCATi ümberarvestustegurite kasutamist töödeldud hariliku tuuni ekvivalentse kogumassi arvutamiseks;

| i) | kas Atlandi ookeani idaosa kalalaevadelt pärit ja lõpptarbijale jaemüügiks pakutav harilik tuun on nõuetekohaselt tähistatud või märgistatud; |
| --- | --- |

i)

kas Atlandi ookeani idaosa kalalaevadelt pärit ja lõpptarbijale jaemüügiks pakutav harilik tuun on nõuetekohaselt tähistatud või märgistatud;

| j) | kas Atlandi idaosa söödalaevade poolt lossitaval harilikul tuunil on nõuetekohased sabasildid. |
| --- | --- |

j)

kas Atlandi idaosa söödalaevade poolt lossitaval harilikul tuunil on nõuetekohased sabasildid.

1.9.   Inspekteerimisülesanded ümberlaadimisel

Inspektorid kontrollivad süsteemselt:

| a) | kas kalalaevadel on luba tegutseda (pardatähis, nimi, litsents, kalapüügiluba, luba ja ICCATi nimekiri); |
| --- | --- |

a)

kas kalalaevadel on luba tegutseda (pardatähis, nimi, litsents, kalapüügiluba, luba ja ICCATi nimekiri);

| b) | kas sadamasse saabumise eelteatis oli saadetud ja sisaldas õiget teavet ümberlaadimise kohta; |
| --- | --- |

b)

kas sadamasse saabumise eelteatis oli saadetud ja sisaldas õiget teavet ümberlaadimise kohta;

| c) | kas ümberlaadimises osaleda soovivad kalapüügilaevad olid saanud eelneva loa oma lipuriigilt; |
| --- | --- |

c)

kas ümberlaadimises osaleda soovivad kalapüügilaevad olid saanud eelneva loa oma lipuriigilt;

| d) | kas ümberlaadimise eelteatises märgitud kogused on kontrollitud; |
| --- | --- |

d)

kas ümberlaadimise eelteatises märgitud kogused on kontrollitud;

| e) | kas asjakohased dokumendid on pardal olemas ja nõuetekohaselt täidetud, sealhulgas ümberlaadimisdeklaratsioon, asjakohased T2M-dokumendid, ICCATi hariliku tuuni püügidokument ja reekspordi sertifikaat; |
| --- | --- |

e)

kas asjakohased dokumendid on pardal olemas ja nõuetekohaselt täidetud, sealhulgas ümberlaadimisdeklaratsioon, asjakohased T2M-dokumendid, ICCATi hariliku tuuni püügidokument ja reekspordi sertifikaat;

| f) | töödeldud toodete puhul ICCATi ümberarvestustegurite kasutamist töödeldud hariliku tuuni ekvivalentse kogumassi arvutamiseks. |
| --- | --- |

f)

töödeldud toodete puhul ICCATi ümberarvestustegurite kasutamist töödeldud hariliku tuuni ekvivalentse kogumassi arvutamiseks.

1.10.   Inspekteerimisülesanded kalakasvandustes

Inspektorid kontrollivad süsteemselt:

| a) | kas asjakohased dokumendid on olemas, nõuetekohaselt täidetud ja registreeritud (hariliku tuuni püügidokument ja reekspordi sertifikaat, üleviimisdeklaratsioon, saagi kogumise deklaratsioon, ümberlaadimisdeklaratsioon); |
| --- | --- |

a)

kas asjakohased dokumendid on olemas, nõuetekohaselt täidetud ja registreeritud (hariliku tuuni püügidokument ja reekspordi sertifikaat, üleviimisdeklaratsioon, saagi kogumise deklaratsioon, ümberlaadimisdeklaratsioon);

| b) | kas üleviimistoiminguks on eelneva loa andnud kalapüügilaeva lipuriigi ametiasutused; |
| --- | --- |

b)

kas üleviimistoiminguks on eelneva loa andnud kalapüügilaeva lipuriigi ametiasutused;

| c) | kas hariliku tuuni sumpadesse paigutamise ja sumpadest saagi kogumise ajal oli kohal vaatleja, kes on sumpadesse paigutamise deklaratsioonid tõendanud; |
| --- | --- |

c)

kas hariliku tuuni sumpadesse paigutamise ja sumpadest saagi kogumise ajal oli kohal vaatleja, kes on sumpadesse paigutamise deklaratsioonid tõendanud;

| d) | kas videokaameraga on jälgitud kõiki vees toimuvaid sumpadest kasvandusse üleviimise toiminguid, v. a juhul, kui sumbad on kinnitatud otse sildumisrajatiste külge. |
| --- | --- |

d)

kas videokaameraga on jälgitud kõiki vees toimuvaid sumpadest kasvandusse üleviimise toiminguid, v. a juhul, kui sumbad on kinnitatud otse sildumisrajatiste külge.

1.11.   Transporti ja turustamist käsitlevad inspekteerimisülesanded

Inspektorid kontrollivad süsteemselt:

| a) | transpordi puhul eelkõige asjakohaseid saatedokumente ning võrdlevad neid veetavate füüsiliste kogustega; |
| --- | --- |

a)

transpordi puhul eelkõige asjakohaseid saatedokumente ning võrdlevad neid veetavate füüsiliste kogustega;

| b) | kas turustamise puhul on asjakohased dokumendid olemas ja nõuetekohaselt täidetud, sealhulgas asjakohane hariliku tuuni püügidokument ja reekspordi sertifikaat. |
| --- | --- |

b)

kas turustamise puhul on asjakohased dokumendid olemas ja nõuetekohaselt täidetud, sealhulgas asjakohane hariliku tuuni püügidokument ja reekspordi sertifikaat.

Inspekteerimisaruanne

1.   Inspektor

| 1.1. | Nimi ... |
| --- | --- |

1.1.

Nimi ...

| 1.2. | Kodakondsus ... |
| --- | --- |

1.2.

Kodakondsus ...

| 1.3. | Inspektori isikutunnistuse number/tüüp (ICCAT) ... |
| --- | --- |

1.3.

Inspektori isikutunnistuse number/tüüp (ICCAT) ...

2.   Inspekteerimise tüüp

|  | Alus merel |
| --- | --- |
|  | Ümberlaadimine |
|  | Kalakasvandus: üleviimine/saagi kogumine |
|  | Mõrd |
|  | Lossimine |
|  | Õhuseire |
|  | Transport kaldal |
|  | Turustamine |



Alus merel



Ümberlaadimine



Kalakasvandus: üleviimine/saagi kogumine



Mõrd



Lossimine



Õhuseire



Transport kaldal



Turustamine

3.   Laev, millel inspektor asub (vajaduse korral)

| 3.1. | Nimi ja registrinumber ... |
| --- | --- |

3.1.

Nimi ja registrinumber ...

| 3.2. | Lipuriik ... |
| --- | --- |

3.2.

Lipuriik ...

4.   Inspekteeritud alus/kalakasvandus/mõrd

| 4.1. | Nimi ja registrinumber ... |
| --- | --- |

4.1.

Nimi ja registrinumber ...

| 4.2. | Lipuriik/liikmesriik ... |
| --- | --- |

4.2.

Lipuriik/liikmesriik ...

| 4.3. | Kapten/kalakasvanduse juhataja (nimi) ... |
| --- | --- |

4.3.

Kapten/kalakasvanduse juhataja (nimi) ...

| 4.4. | Omanik/äriühing (nimi ja aadress) ... |
| --- | --- |

4.4.

Omanik/äriühing (nimi ja aadress) ...

| 4.5. | ICCATi kirje number ... |
| --- | --- |

4.5.

ICCATi kirje number ...

5.   Asukoht

| 5.1. | Inspektori poolt kindlaksmääratud: Laiuskraad Pikkuskraad |
| --- | --- |

5.1.

Inspektori poolt kindlaksmääratud: Laiuskraad Pikkuskraad

| 5.2. | Kalalaeva kapteni poolt kindaksmääratud: Laiuskraad Pikkuskraad |
| --- | --- |

5.2.

Kalalaeva kapteni poolt kindaksmääratud: Laiuskraad Pikkuskraad

| 5.3. | Asukoha määramise kellaaeg (GMT): |
| --- | --- |

5.3.

Asukoha määramise kellaaeg (GMT):

6.   Kuupäev ...

7.   Kellaaeg

| 7.1. | Saabumisel ... |
| --- | --- |

7.1.

Saabumisel ...

| 7.2. | Lahkumisel ... |
| --- | --- |

7.2.

Lahkumisel ...

8.   Pardal olevad püügivahendid

| Seinnoot |  |
| --- | --- |
| Ritvõng (söödalaev) |  |
| Õngejada |  |
| Veoõnged |  |
| Muu (täpsustage) |  |

Seinnoot



Ritvõng (söödalaev)



Õngejada



Veoõnged



Muu (täpsustage)



9.   Pardal täheldatud liigid

10.   Tehtud fotod ja nende kirjeldus

11.   Inspekteeritud dokumentide loetelu ja kommentaarid

12.   Pardal oleva kala inspekteerimise tulemused

| Liik | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kogupüük (kg) | | | | |
| Toote tüüp | | | | |
| Inspekteeritud valim | | | | |
| % alla alammõõdu | | | | |

Liik

Kogupüük (kg)

Toote tüüp

Inspekteeritud valim

% alla alammõõdu

13.   Inspektori märkused

14.   Vaatleja märkused

---

II LISA

ARTIKLIS 3 OSUTATUD RIIKLIKE KONTROLLIPROGRAMMIDE SISU

Riiklikes kontrolliprogrammides täpsustatakse muu hulgas järgmist.

Kontrollivahendid

—   Inimvahendid

Kaldal ja merel tegutsevate inspektorite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja püügipiirkonnad.

—   Tehnilised vahendid

Patrull-laevade ja õhusõidukite arv ning nende lähetamise ajavahemikud ja püügipiirkonnad.

—   Rahalised vahendid

Inimressursside, patrull-laevade ja õhusõidukite lähetamise eelarve.

Sadamate määramine

Soovituse 08–05 kohaselt nõutav määratud sadamate ja määratud aegade loetelu.

Iga-aastased püügikavad

Kvootide eraldamise, püügikava järelevalve ja kontrollimise süsteemide üksikasjad.

Inspekteerimisprotokollid

Inspekteerimistoimingute üksikasjalikud protokollid.

Suunised

Selgitavad suunised inspektoritele, tootjaorganisatsioonidele ning kalameestele.

Andmevahetusprotokollid

Protokollid suhtlemiseks teiste liikmesriikide määratud pädevate asutustega, kes vastutavad hariliku tuuni kontrolli ja inspekteerimise eriprogrammi eest.

---