# Euroopan unionin L 105/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.105.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 105 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta25. huhtikuu 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.105.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 105

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta25. huhtikuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 343/2009, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 344/2009, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2009, tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 106. kerran | 3 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 345/2009, tehty 20 päivänä huhtikuuta 2009, Bulgarian lipun alla purjehtivien alusten piikkikampelan kalastuksen kieltämisestä Mustallamerellä | 5 |
| | | Komission asetus (EY) N:o 346/2009, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2009, riisiä koskevien tuontitodistusten myöntämisestä asetuksella (EY) N:o 327/98 avattujen tariffikiintiöiden mukaisesti huhtikuun 2009 osakaudella | 7 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 343/2009, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 344/2009, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2009, tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 106. kerran

3

*

Komission asetus (EY) N:o 345/2009, tehty 20 päivänä huhtikuuta 2009, Bulgarian lipun alla purjehtivien alusten piikkikampelan kalastuksen kieltämisestä Mustallamerellä

5

Komission asetus (EY) N:o 346/2009, annettu 24 päivänä huhtikuuta 2009, riisiä koskevien tuontitodistusten myöntämisestä asetuksella (EY) N:o 327/98 avattujen tariffikiintiöiden mukaisesti huhtikuun 2009 osakaudella

7

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/343/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 21 päivänä huhtikuuta 2009, radiotaajuuksien yhdenmukaisesta käytöstä yhteisössä ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävissä laitteissa tehdyn päätöksen 2007/131/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2787)

   (
  1
  ) | 9 |
| | | 2009/344/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 22 päivänä huhtikuuta 2009, luvan antamisesta jään rakenteeseen vaikuttavan proteiinityypin III HPLC 12 saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2929) | 14 |
| | | 2009/345/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 22 päivänä huhtikuuta 2009, luvan antamisesta Bacillus subtilis natto -bakteerista saatavan K2-vitamiinin (menakinoni) saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2935) | 16 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/343/EY

*

Komission päätös, tehty 21 päivänä huhtikuuta 2009, radiotaajuuksien yhdenmukaisesta käytöstä yhteisössä ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävissä laitteissa tehdyn päätöksen 2007/131/EY muuttamisesta
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2787)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2787)

1

9

2009/344/EY

*

Komission päätös, tehty 22 päivänä huhtikuuta 2009, luvan antamisesta jään rakenteeseen vaikuttavan proteiinityypin III HPLC 12 saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2929)

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2929)

14

2009/345/EY

*

Komission päätös, tehty 22 päivänä huhtikuuta 2009, luvan antamisesta Bacillus subtilis natto -bakteerista saatavan K2-vitamiinin (menakinoni) saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti
  (tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2935)

Bacillus subtilis natto

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2935)

16

| | | III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN VI OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET |
| | | 2009/346/EY |
| | * | Europolin hallintoneuvoston päätös, tehty 9 päivänä huhtikuuta 2009, Europolin ehdoista ja menettelyistä niiden määrien mukauttamiseksi, jotka on mainittu Europolin hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999 tekemän päätöksen liitteessä Europolin henkilökunnalle Europolille maksettavien palkkojen ja lisien veroista | 18 |

III   Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN VI OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

2009/346/EY

*

Europolin hallintoneuvoston päätös, tehty 9 päivänä huhtikuuta 2009, Europolin ehdoista ja menettelyistä niiden määrien mukauttamiseksi, jotka on mainittu Europolin hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999 tekemän päätöksen liitteessä Europolin henkilökunnalle Europolille maksettavien palkkojen ja lisien veroista

18

| | | Oikaisuja |
| --- | --- | --- |
| | * | Oikaistaan komission päätös 2008/97/EY, tehty 30 päivänä tammikuuta 2008, päätöksen 93/52/ETY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee tiettyjen Italian hallintoalueiden julistamista luomistaudista (B. melitensis) vapaiksi ja päätöksen 2003/467/EY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee tiettyjen Italian hallintoalueiden julistamista nautojen tuberkuloosista ja luomistaudista vapaiksi ja tiettyjen Puolan hallintoalueiden julistamista nautaeläinten tarttuvasta leukoosista vapaiksi (EUVL L 32, 6.2.2008) | 20 |
| | | Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 334/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, voin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 619/2008 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa (EUVL L 104, 24.4.2009) | 21 |
| | * | Oikaistaan komission suositus 2009/329/EY, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2009, sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään (IMI) liittyvistä tietosuojaohjeista (EUVL L 100, 18.4.2009) | 22 |

Oikaisuja

*

Oikaistaan komission päätös 2008/97/EY, tehty 30 päivänä tammikuuta 2008, päätöksen 93/52/ETY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee tiettyjen Italian hallintoalueiden julistamista luomistaudista (B. melitensis) vapaiksi ja päätöksen 2003/467/EY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee tiettyjen Italian hallintoalueiden julistamista nautojen tuberkuloosista ja luomistaudista vapaiksi ja tiettyjen Puolan hallintoalueiden julistamista nautaeläinten tarttuvasta leukoosista vapaiksi (EUVL L 32, 6.2.2008)

B. melitensis

20

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 334/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, voin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 619/2008 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa (EUVL L 104, 24.4.2009)

21

*

Oikaistaan komission suositus 2009/329/EY, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2009, sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään (IMI) liittyvistä tietosuojaohjeista (EUVL L 100, 18.4.2009)

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 25.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 105/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 105/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 343/2009,

annettu 24 päivänä huhtikuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 25 päivänä huhtikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 72,3 |
| TN | 139,0 |
| TR | 98,7 |
| ZZ | 103,3 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 37,3 |
| TR | 144,6 |
| ZZ | 112,5 |
| 0709 90 70 | TR | 114,9 |
| ZZ | 114,9 |
| 0805 10 20 | EG | 44,6 |
| IL | 58,8 |
| MA | 51,8 |
| TN | 64,9 |
| TR | 51,6 |
| US | 49,7 |
| ZZ | 53,6 |
| 0805 50 10 | TR | 62,7 |
| ZA | 64,0 |
| ZZ | 63,4 |
| 0808 10 80 | AR | 78,9 |
| BR | 77,2 |
| CL | 74,7 |
| CN | 87,6 |
| MK | 22,1 |
| NZ | 115,4 |
| US | 131,1 |
| UY | 70,5 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 82,1 |
| 0808 20 50 | AR | 83,3 |
| CL | 78,0 |
| CN | 45,7 |
| ZA | 91,8 |
| ZZ | 74,7 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

72,3

TN

139,0

TR

98,7

ZZ

103,3

0707 00 05

JO

155,5

MA

37,3

TR

144,6

ZZ

112,5

0709 90 70

TR

114,9

ZZ

114,9

0805 10 20

EG

44,6

IL

58,8

MA

51,8

TN

64,9

TR

51,6

US

49,7

ZZ

53,6

0805 50 10

TR

62,7

ZA

64,0

ZZ

63,4

0808 10 80

AR

78,9

BR

77,2

CL

74,7

CN

87,6

MK

22,1

NZ

115,4

US

131,1

UY

70,5

ZA

81,2

ZZ

82,1

0808 20 50

AR

83,3

CL

78,0

CN

45,7

ZA

91,8

ZZ

74,7

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 25.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 105/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 105/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 344/2009,

annettu 24 päivänä huhtikuuta 2009,

tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 muuttamisesta 106. kerran

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon tiettyihin Osama bin Ladenia, al-Qaida-verkostoa ja Talebania lähellä oleviin henkilöihin ja yhteisöihin kohdistuvista erityisistä rajoittavista toimenpiteistä sekä Afganistaniin suuntautuvan tiettyjen tavaroiden ja palvelujen viennin kieltämisestä, Afganistanin Talebania koskevien lentokiellon ja varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttämisen laajentamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 467/2001 kumoamisesta 27 päivänä toukokuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 881/2002 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 1 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksen (EY) N:o 881/2002 liitteessä I on luettelo henkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita asetuksessa tarkoitettu varojen sekä muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee.

| (2) | Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 4 päivänä helmikuuta 2009 muuttaa luetteloa luonnollisista ja oikeushenkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee, lisäämällä luetteloon yhden luonnollisen henkilön saatuaan tiedon hänen läheisistä siteistään al-Qaidaan. Muutoksen perustelut on toimitettu komissiolle. |
| --- | --- |

(2)

Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston pakotekomitea päätti 4 päivänä helmikuuta 2009 muuttaa luetteloa luonnollisista ja oikeushenkilöistä, ryhmistä ja yhteisöistä, joita varojen ja muiden taloudellisten resurssien jäädyttäminen koskee, lisäämällä luetteloon yhden luonnollisen henkilön saatuaan tiedon hänen läheisistä siteistään al-Qaidaan. Muutoksen perustelut on toimitettu komissiolle.

| (3) | Pakotekomitea muutti tunnistetietoja 15 päivänä huhtikuuta 2009. |
| --- | --- |

(3)

Pakotekomitea muutti tunnistetietoja 15 päivänä huhtikuuta 2009.

| (4) | Sen vuoksi liite I olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Sen vuoksi liite I olisi muutettava.

| (5) | Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, asetuksen on tultava voimaan välittömästi. |
| --- | --- |

(5)

Jotta tässä asetuksessa säädetyillä toimenpiteillä olisi tavoiteltu vaikutus, asetuksen on tultava voimaan välittömästi.

| (6) | Koska YK:n luettelossa ei ole kyseisen luonnollisen henkilön nykyistä osoitetta, Euroopan unionin virallisessa lehdessä olisi julkaistava ilmoitus, jotta kyseinen luonnollinen henkilö voi ottaa yhteyttä komissioon ja jotta komissio voi ilmoittaa kyseiselle henkilölle syyt, joihin tämä asetus perustuu, antaa hänelle mahdollisuuden kommentoida näitä syitä ja tarkastella tätä asetusta saatujen kommenttien ja mahdollisten lisätietojen perusteella uudelleen, |
| --- | --- |

(6)

Koska YK:n luettelossa ei ole kyseisen luonnollisen henkilön nykyistä osoitetta, Euroopan unionin virallisessa lehdessä olisi julkaistava ilmoitus, jotta kyseinen luonnollinen henkilö voi ottaa yhteyttä komissioon ja jotta komissio voi ilmoittaa kyseiselle henkilölle syyt, joihin tämä asetus perustuu, antaa hänelle mahdollisuuden kommentoida näitä syitä ja tarkastella tätä asetusta saatujen kommenttien ja mahdollisten lisätietojen perusteella uudelleen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Eneko LANDÁBURU

Ulkosuhteiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 139, 29.5.2002, s. 9.

1

---

LIITE

Muutetaan asetuksen (EY) N:o 881/2002 liite I seuraavasti:

Lisätään luonnollisten henkilöiden luetteloon seuraava:

”Abdul Haq (alias a) Maimaitiming Maimaiti, b) Abdul Heq, c) Abuduhake, d) Abdulheq Jundullah, e) 'Abd Al-Haq, f) Memetiming Memeti, g) Memetiming Aximu, h) Memetiming Qekeman, i) Maiumaitimin Maimaiti, j) Abdul Saimaiti, k) Muhammad Ahmed Khaliq, l) Maimaiti Iman, m) Muhelisi, n) Qerman, o) Saifuding). Syntymäaika: 10.10.1971. Syntymäpaikka: Chele County, Khuttan Area, Xinjiang Uighur Autonomous Region, Kiina. Kiinan kansalainen. Henkilötunnus 653225197110100533 (Kiina). 2 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettu nimeämispäivä: 15.4.2009. Muita tietoja: nähty Pakistanissa huhtikuussa 2009.”

---

| 25.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 105/5 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 105/5

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 345/2009,

tehty 20 päivänä huhtikuuta 2009,

Bulgarian lipun alla purjehtivien alusten piikkikampelan kalastuksen kieltämisestä Mustallamerellä

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon elollisten vesiluonnonvarojen säilyttämisestä ja kestävästä hyödyntämisestä yhteisessä kalastuspolitiikassa 20 päivänä joulukuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2371/2002 (1) ja erityisesti sen 26 artiklan 4 kohdan,

ottaa huomioon yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavasta valvontajärjestelmästä 12 päivänä lokakuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2847/93 (2) ja erityisesti sen 21 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Eräiden kalakantojen Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2009 10 päivänä marraskuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1139/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2009. |
| --- | --- |

(1)

Eräiden kalakantojen Mustallamerellä sovellettavien kalastusmahdollisuuksien ja niihin liittyvien edellytysten vahvistamisesta vuodeksi 2009 10 päivänä marraskuuta 2008 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1139/2008 (3) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2009.

| (2) | Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2009 kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komission saamien tietojen mukaan tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivien tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröityjen alusten mainitussa liitteessä tarkoitetun kalakannan saaliit ovat täyttäneet vuoden 2009 kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen ja purkaminen, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää kyseisen kannan kalastus, sen pitäminen aluksella, jälleenlaivaaminen ja purkaminen,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion vuotta 2009 koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun kalakannan osalta mainitussa liitteessä vahvistetusta päivämäärästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun jäsenvaltion lipun alla purjehtivilta aluksilta tai kyseisessä jäsenvaltiossa rekisteröidyiltä aluksilta mainitussa liitteessä tarkoitetun kannan kalastus mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Näiltä aluksilta kielletään kyseisen pyydetyn kannan aluksella pitäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 20 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Fokion FOTIADIS

Meri- ja kalastusasioiden pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EYVL L 358, 31.12.2002, s. 59.

1

(2)  EYVL L 261, 20.10.1993, s. 1.

2

(3)  EUVL L 308, 19.11.2008, s. 3.

3

---

LIITE

| Nro | 01/MED |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | BGR |
| Kanta | TUR/F3742C |
| Laji | Piikkikampela (Psetta maxima) |
| Alue | Mustameri |
| Päivämäärä | 1.4.2009 |

Nro

01/MED

Jäsenvaltio

BGR

Kanta

TUR/F3742C

Laji

Piikkikampela (Psetta maxima)

Alue

Mustameri

Päivämäärä

1.4.2009

---

| 25.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 105/7 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 105/7

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 346/2009,

annettu 24 päivänä huhtikuuta 2009,

riisiä koskevien tuontitodistusten myöntämisestä asetuksella (EY) N:o 327/98 avattujen tariffikiintiöiden mukaisesti huhtikuun 2009 osakaudella

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon tuontitodistusjärjestelmän alaisten maataloustuotteiden tuontitariffikiintiöiden hallinnointia koskevista yhteisistä säännöistä 31 päivänä elokuuta 2006 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1301/2006 (2) ja erityisesti sen 7 artiklan 2 kohdan,

ottaa huomioon riisin ja rikotun riisin tuontia koskevien tiettyjen tariffikiintiöiden avaamisesta ja hallinnoinnista 10 päivänä helmikuuta 1998 annetun komission asetuksen (EY) N:o 327/98 (3) ja erityisesti sen 5 artiklan ensimmäisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 327/98 avataan eräitä riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitariffikiintiöitä, jotka on jaettu alkuperämaittain ja useaan osakauteen mainitun asetuksen liitteen IX mukaisesti, ja vahvistetaan niiden hallinnointitapa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 327/98 avataan eräitä riisin ja rikkoutuneiden riisinjyvien tuontitariffikiintiöitä, jotka on jaettu alkuperämaittain ja useaan osakauteen mainitun asetuksen liitteen IX mukaisesti, ja vahvistetaan niiden hallinnointitapa.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädettyjen kiintiöiden toinen osakausi on huhtikuu. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädettyjen kiintiöiden toinen osakausi on huhtikuu.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 327/98 8 artiklan a alakohdan mukaisesti tehdyn ilmoituksen perusteella mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti huhtikuun 2009 ensimmäisten 10 työpäivän aikana kiintiössä, jonka järjestysnumero on 09.4130, jätetyt hakemukset koskevat määrää, joka on suurempi kuin käytettävissä oleva määrä. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava kyseisessä kiintiössä haettuihin määriin sovellettava jakokerroin. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 327/98 8 artiklan a alakohdan mukaisesti tehdyn ilmoituksen perusteella mainitun asetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti huhtikuun 2009 ensimmäisten 10 työpäivän aikana kiintiössä, jonka järjestysnumero on 09.4130, jätetyt hakemukset koskevat määrää, joka on suurempi kuin käytettävissä oleva määrä. Sen vuoksi olisi määritettävä, missä määrin tuontitodistuksia voidaan myöntää, ja vahvistettava kyseisessä kiintiössä haettuihin määriin sovellettava jakokerroin.

| (4) | Edellä mainitusta ilmoituksesta käy myös ilmi, että asetuksen (EY) N:o 327/98 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti huhtikuun 2009 ensimmäisten 10 työpäivän aikana kiintiöissä, joiden järjestysnumerot ovat 09.4127, 09.4128 ja 09.4129, jätetyt hakemukset koskevat määrää, joka on pienempi kuin käytettävissä oleva määrä. |
| --- | --- |

(4)

Edellä mainitusta ilmoituksesta käy myös ilmi, että asetuksen (EY) N:o 327/98 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti huhtikuun 2009 ensimmäisten 10 työpäivän aikana kiintiöissä, joiden järjestysnumerot ovat 09.4127, 09.4128 ja 09.4129, jätetyt hakemukset koskevat määrää, joka on pienempi kuin käytettävissä oleva määrä.

| (5) | Sen vuoksi olisi vahvistettava seuraavalla kiintiöosakaudella kiintiöissä, joiden järjestysnumerot ovat 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130, käytettävissä olevat kokonaismäärät asetuksen (EY) N:o 327/98 5 artiklan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(5)

Sen vuoksi olisi vahvistettava seuraavalla kiintiöosakaudella kiintiöissä, joiden järjestysnumerot ovat 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130, käytettävissä olevat kokonaismäärät asetuksen (EY) N:o 327/98 5 artiklan ensimmäisen alakohdan mukaisesti,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Asetuksessa (EY) N:o 327/98 tarkoitettuun kiintiöön, jonka järjestysnumero on 09.4130, kuuluvaa riisiä varten huhtikuun 2009 ensimmäisten 10 työpäivän aikana jätettyjen tuontitodistushakemusten perusteella myönnetään todistuksia siten, että haettuihin määriin sovelletaan tämän asetuksen liitteessä vahvistettua jakokerrointa.

2.   Asetuksessa (EY) N:o 327/98 tarkoitettujen kiintiöiden, joiden järjestysnumerot ovat 09.4127, 09.4128, 09.4129 ja 09.4130, mukaisesti seuraavalla kiintiöosakaudella käytettävissä olevat kokonaismäärät vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 24 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 238, 1.9.2006, s. 13.

2

(3)  EYVL L 37, 11.2.1998, s. 5.

3

---

LIITE

Huhtikuun 2009 osakaudeksi jaettavat määrät ja seuraavalla osakaudella käytettävissä olevat määrät asetuksen (EY) N:o 327/98 mukaisesti

Asetuksen (EY) N:o 327/98 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa säädetty CN-koodiin 1006 30 kuuluvan kokonaan tai osittain hiotun riisin kiintiö:

| Alkuperä | Järjestysnumero | Jakokerroin huhtikuun 2009 osakauden osalta | Heinäkuun 2009 osakaudella käytettävissä olevat kokonaismäärät
  (kilogrammoina) |
| --- | --- | --- | --- |
| Amerikan yhdysvallat | 09.4127 | — (1) | 17 894 173 |
| Thaimaa | 09.4128 | — (1) | 6 901 936 |
| Australia | 09.4129 | — (1) | 834 000 |
| Muut alkuperät | 09.4130 | 0,919426 % | 0 |

Alkuperä

Järjestysnumero

Jakokerroin huhtikuun 2009 osakauden osalta

Heinäkuun 2009 osakaudella käytettävissä olevat kokonaismäärät

(kilogrammoina)

Amerikan yhdysvallat

09.4127

— (1)

17 894 173

Thaimaa

09.4128

— (1)

6 901 936

Australia

09.4129

— (1)

834 000

Muut alkuperät

09.4130

0,919426 %

0

---

(1)  Haetut määrät ovat pienempiä tai yhtä suuria kuin käytettävissä olevat määrät; kaikki hakemukset voidaan näin ollen hyväksyä.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 25.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 105/9 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 105/9

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä huhtikuuta 2009,

radiotaajuuksien yhdenmukaisesta käytöstä yhteisössä ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävissä laitteissa tehdyn päätöksen 2007/131/EY muuttamisesta

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2787)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/343/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan yhteisön radiotaajuuspolitiikan sääntelyjärjestelmästä 7 päivänä maaliskuuta 2002 tehdyn Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 676/2002/EY (jäljempänä ’radiotaajuuspäätös’) (1) ja erityisesti sen 4 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Radiotaajuuksien yhdenmukaisesta käytöstä yhteisössä ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävissä laitteissa 21 päivänä helmikuuta 2007 tehdyllä komission päätöksellä 2007/131/EY (2) yhdenmukaistetaan Euroopan yhteisössä ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävien radiolaitteiden tekniset ehdot, varmistetaan taajuuksien saatavuus koko yhteisössä yhdenmukaisin ehdoin, poistetaan ultralaajakaistateknologian käyttöönoton esteitä ja luodaan tällaisille järjestelmille todelliset sisämarkkinat, mikä tuottaa mittakaavaetuja ja hyödyttää kuluttajia. |
| --- | --- |

(1)

Radiotaajuuksien yhdenmukaisesta käytöstä yhteisössä ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävissä laitteissa 21 päivänä helmikuuta 2007 tehdyllä komission päätöksellä 2007/131/EY (2) yhdenmukaistetaan Euroopan yhteisössä ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävien radiolaitteiden tekniset ehdot, varmistetaan taajuuksien saatavuus koko yhteisössä yhdenmukaisin ehdoin, poistetaan ultralaajakaistateknologian käyttöönoton esteitä ja luodaan tällaisille järjestelmille todelliset sisämarkkinat, mikä tuottaa mittakaavaetuja ja hyödyttää kuluttajia.

| (2) | Teknologian ja taajuuksien käytön nopea muuttuminen on otettava asianmukaisesti huomioon ultralaajakaistateknologian sääntelyssä, jotta eurooppalainen yhteiskunta voisi hyötyä tähän teknologiaan perustuvien innovatiivisten sovellusten markkinoille tulosta, kuitenkin niin, että muille taajuuksien käyttäjille ei koidu haittoja. Päätöstä 2007/131/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti. |
| --- | --- |

(2)

Teknologian ja taajuuksien käytön nopea muuttuminen on otettava asianmukaisesti huomioon ultralaajakaistateknologian sääntelyssä, jotta eurooppalainen yhteiskunta voisi hyötyä tähän teknologiaan perustuvien innovatiivisten sovellusten markkinoille tulosta, kuitenkin niin, että muille taajuuksien käyttäjille ei koidu haittoja. Päätöstä 2007/131/EY olisi sen vuoksi muutettava vastaavasti.

| (3) | Tämän vuoksi komissio on antanut päätöksen N:o 676/2002/EY nojalla Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssille (jäljempänä ”CEPT”) lisätoimeksiantoja suorittaa uusia selvityksiä ultralaajakaistateknologian yhteentoimivuudesta radioviestintäpalvelujen kanssa. |
| --- | --- |

(3)

Tämän vuoksi komissio on antanut päätöksen N:o 676/2002/EY nojalla Euroopan radio-, tele- ja postihallintojen yhteistyökonferenssille (jäljempänä ”CEPT”) lisätoimeksiantoja suorittaa uusia selvityksiä ultralaajakaistateknologian yhteentoimivuudesta radioviestintäpalvelujen kanssa.

| (4) | Näiden toimeksiantojen perusteella antamissaan raporteissa CEPT neuvoi komissiota muuttamaan joitakin päätöksen 2007/131/EY teknisiä kohtia. |
| --- | --- |

(4)

Näiden toimeksiantojen perusteella antamissaan raporteissa CEPT neuvoi komissiota muuttamaan joitakin päätöksen 2007/131/EY teknisiä kohtia.

| (5) | CEPT:n lisäselvityksissä selkeytettiin teknisiä ehtoja, joiden puitteissa ultralaajakaistalaitteita voidaan käyttää häiriönlieventämistekniikoiden, erityisesti Detect And Avoid (DAA) ja Low Duty Cycle (LDC), avulla suuremmilla lähetystehoilla siten, että taataan vastaava suoja kuin nykyisten ultralaajakaistan yleisten rajojen puitteissa. |
| --- | --- |

(5)

CEPT:n lisäselvityksissä selkeytettiin teknisiä ehtoja, joiden puitteissa ultralaajakaistalaitteita voidaan käyttää häiriönlieventämistekniikoiden, erityisesti Detect And Avoid (DAA) ja Low Duty Cycle (LDC), avulla suuremmilla lähetystehoilla siten, että taataan vastaava suoja kuin nykyisten ultralaajakaistan yleisten rajojen puitteissa.

| (6) | CEPT:n selvityksissä osoitettiin myös, että ultralaajakaistalaitteita voidaan käyttää ajoneuvoissa ja raideliikennevälineissä yleisiä rajoja ankarammilla ehdoilla. Näitä ehtoja voidaan lieventää, jos näissä ajoneuvoissa ja raideliikennevälineissä käytetään esimerkiksi edellä mainittuja häiriönlieventämistekniikoita. |
| --- | --- |

(6)

CEPT:n selvityksissä osoitettiin myös, että ultralaajakaistalaitteita voidaan käyttää ajoneuvoissa ja raideliikennevälineissä yleisiä rajoja ankarammilla ehdoilla. Näitä ehtoja voidaan lieventää, jos näissä ajoneuvoissa ja raideliikennevälineissä käytetään esimerkiksi edellä mainittuja häiriönlieventämistekniikoita.

| (7) | Rakennusmateriaalianalyysin (Building Material Analysis, BMA) kuvantamisjärjestelmät voivat tarjota lukuisia innovatiivisia sovelluksia putkien, johtojen ja muiden seinien sisällä sijaitsevien rakenteiden löytämiseen ja kuvaamiseen asunnoissa ja liiketiloissa. BMA-laitteiden taajuuksien saantia koskevista yhteisistä ehdoista olisi hyötyä yrityksille, jotka haluavat tarjota tähän liittyviä kaupallisia palveluja näillä sovelluksilla eri jäsenvaltioissa yhteisössä. |
| --- | --- |

(7)

Rakennusmateriaalianalyysin (Building Material Analysis, BMA) kuvantamisjärjestelmät voivat tarjota lukuisia innovatiivisia sovelluksia putkien, johtojen ja muiden seinien sisällä sijaitsevien rakenteiden löytämiseen ja kuvaamiseen asunnoissa ja liiketiloissa. BMA-laitteiden taajuuksien saantia koskevista yhteisistä ehdoista olisi hyötyä yrityksille, jotka haluavat tarjota tähän liittyviä kaupallisia palveluja näillä sovelluksilla eri jäsenvaltioissa yhteisössä.

| (8) | CEPT on todennut komissiolle, että yleisiä rajoja väljemmät käyttöehdot ovat toteuttamiskelpoisia BMA-järjestelmille, kun otetaan huomioon, että niiden toimintatavat sekä erittäin alhainen käyttötiheys ja käyttöaste lieventävät entisestään radioviestintäpalveluille koituvien haitallisten häiriöiden mahdollisuutta. |
| --- | --- |

(8)

CEPT on todennut komissiolle, että yleisiä rajoja väljemmät käyttöehdot ovat toteuttamiskelpoisia BMA-järjestelmille, kun otetaan huomioon, että niiden toimintatavat sekä erittäin alhainen käyttötiheys ja käyttöaste lieventävät entisestään radioviestintäpalveluille koituvien haitallisten häiriöiden mahdollisuutta.

| (9) | Teknisissä selvityksissä, joita CEPT on komission toimeksiannosta tehnyt BMA-sovelluksista, oletetaan, että käyttö tapahtuu rakenteissa, jotka ovat tarpeeksi tiheitä ja paksuja, jotta ne imevät suurimman osan kuvantamisjärjestelmän lähettämästä signaalista. Näissä yhteensopivuutta koskevissa selvityksissä lähdetään muun muassa siitä olettamuksesta, että BMA-laitteen olisi lopetettava lähetys kymmenen sekunnin kuluessa normaalitoiminnan keskeytymisestä. Lisäksi, vaikka BMA-laitteita voidaan myydä kuluttajatuotteena, kokonaishäiriöitä koskevissa selvityksissä oletusarvoisena käyttötiheytenä on enintään 6,7 BMA-laitetta/km2. |
| --- | --- |

(9)

Teknisissä selvityksissä, joita CEPT on komission toimeksiannosta tehnyt BMA-sovelluksista, oletetaan, että käyttö tapahtuu rakenteissa, jotka ovat tarpeeksi tiheitä ja paksuja, jotta ne imevät suurimman osan kuvantamisjärjestelmän lähettämästä signaalista. Näissä yhteensopivuutta koskevissa selvityksissä lähdetään muun muassa siitä olettamuksesta, että BMA-laitteen olisi lopetettava lähetys kymmenen sekunnin kuluessa normaalitoiminnan keskeytymisestä. Lisäksi, vaikka BMA-laitteita voidaan myydä kuluttajatuotteena, kokonaishäiriöitä koskevissa selvityksissä oletusarvoisena käyttötiheytenä on enintään 6,7 BMA-laitetta/km2.

| (10) | Euroopan komissio on radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY (radio- ja telepäätelaitedirektiivi) (3) mukaisesti antanut Euroopan standardointijärjestöille toimeksiantoja (M/329 ja M/407) vahvistaa yhdenmukaiset standardit, jotka käsittävät mainitun direktiivin mukaisesti hyväksyttävät ultralaajakaistasovellukset ja joiden perusteella sovellusten oletetaan olevan direktiivin vaatimusten mukaisia. ETSI on vastauksena komission toimeksiantoihin M/329 ja M/407 kehittänyt yhdenmukaistetun standardin EN 302 065 yleisistä UWB-laitteista (ultra-wideband), yhdenmukaistetun standardin EN 302 500 UWB-paikannuslaitteista ja yhdenmukaistetun standardin EN 302 435 BMA-laitteista. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan komissio on radio- ja telepäätelaitteista ja niiden vaatimustenmukaisuuden vastavuoroisesta tunnustamisesta 9 päivänä maaliskuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/5/EY (radio- ja telepäätelaitedirektiivi) (3) mukaisesti antanut Euroopan standardointijärjestöille toimeksiantoja (M/329 ja M/407) vahvistaa yhdenmukaiset standardit, jotka käsittävät mainitun direktiivin mukaisesti hyväksyttävät ultralaajakaistasovellukset ja joiden perusteella sovellusten oletetaan olevan direktiivin vaatimusten mukaisia. ETSI on vastauksena komission toimeksiantoihin M/329 ja M/407 kehittänyt yhdenmukaistetun standardin EN 302 065 yleisistä UWB-laitteista (ultra-wideband), yhdenmukaistetun standardin EN 302 500 UWB-paikannuslaitteista ja yhdenmukaistetun standardin EN 302 435 BMA-laitteista.

| (11) | Näissä yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvataan seikkaperäisesti, kuinka tällä päätöksellä osoitetuilla taajuusalueilla toimivien laitteiden tulisi toimia ja kuinka voidaan testata, noudattavatko nämä laitteet yhdenmukaisissa standardeissa asetettuja rajoja. |
| --- | --- |

(11)

Näissä yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvataan seikkaperäisesti, kuinka tällä päätöksellä osoitetuilla taajuusalueilla toimivien laitteiden tulisi toimia ja kuinka voidaan testata, noudattavatko nämä laitteet yhdenmukaisissa standardeissa asetettuja rajoja.

| (12) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat radiotaajuuskomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(12)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat radiotaajuuskomitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Muutetaan päätös 2007/131/EY seuraavasti:

| 1) | Korvataan päätöksen 2007/131/EY liite tämän päätöksen liitteellä. |
| --- | --- |

1)

Korvataan päätöksen 2007/131/EY liite tämän päätöksen liitteellä.

| 2) | Lisätään 2 artiklaan 10 ja 11 alakohta seuraavasti:






  ”10) | ’rakennusmateriaalianalyysillä’ (BMA) kenttähäiriöanturia, joka on suunniteltu paikantamaan kohteita rakennuksen rakenteissa tai määrittämään rakennusmateriaalin fyysisiä ominaisuuksia; |
| --- | --- | --- |

2)

Lisätään 2 artiklaan 10 ja 11 alakohta seuraavasti:

”10)

’rakennusmateriaalianalyysillä’ (BMA) kenttähäiriöanturia, joka on suunniteltu paikantamaan kohteita rakennuksen rakenteissa tai määrittämään rakennusmateriaalin fyysisiä ominaisuuksia;

| 11) | ’ilmaan säteilevällä’ niitä ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävien erityissovellusten lähettämän signaalin osia, joita niiden kotelo tai tutkittava materiaali eivät ime.” |
| --- | --- |

11)

’ilmaan säteilevällä’ niitä ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävien erityissovellusten lähettämän signaalin osia, joita niiden kotelo tai tutkittava materiaali eivät ime.”

2 artikla

Tätä päätöstä sovelletaan 30 päivästä kesäkuuta 2009.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Brysselissä 21 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Viviane REDING

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 108, 24.4.2002, s. 1.

1

(2)  EUVL L 55, 23.2.2007, s. 33.

2

(3)  EYVL L 91, 7.4.1999, s. 10.

3

---

LIITE

”LIITE

EIRP-tiheyden enimmäisarvot ja asianmukaiset häiriönlieventämistekniikat

1.   YLEINEN UWB-KÄYTTÖ

1.1   EIRP-tiheyden enimmäisarvot

| Taajuusalue
  (GHz) | Keskimääräisen EIRP-tiheyden enimmäisarvo
  (dBm/MHz) | EIRP:n huipputiheyden enimmäisarvo
  (dBm/50MHz) |
| --- | --- | --- |
| Alle 1,6 | –90,0 | –50,0 |
| 1,6–2,7 | –85,0 | –45,0 |
| 2,7–3,4 | –70,0 | –36,0 |
| 3,4–3,8 | –80,0 | –40,0 |
| 3,8–4,2 | –70,0 | –30,0 |
| 4,2–4,8 | –41,3
  (31.12.2010 asti) | 0,0
  ((31.12.2010 asti) |
| –70,0
  (31.12.2010 jälkeen) | –30,0
  (31.12.2010 jälkeen) |
| 4,8–6,0 | –70,0 | –30,0 |
| 6,0–8,5 | –41,3 | 0,0 |
| 8,5–10,6 | –65,0 | –25,0 |
| Yli 10,6 | –85,0 | –45,0 |

Taajuusalue

(GHz)

Keskimääräisen EIRP-tiheyden enimmäisarvo

(dBm/MHz)

EIRP:n huipputiheyden enimmäisarvo

(dBm/50MHz)

Alle 1,6

–90,0

–50,0

1,6–2,7

–85,0

–45,0

2,7–3,4

–70,0

–36,0

3,4–3,8

–80,0

–40,0

3,8–4,2

–70,0

–30,0

4,2–4,8

–41,3

(31.12.2010 asti)

0,0

((31.12.2010 asti)

–70,0

(31.12.2010 jälkeen)

–30,0

(31.12.2010 jälkeen)

4,8–6,0

–70,0

–30,0

6,0–8,5

–41,3

0,0

8,5–10,6

–65,0

–25,0

Yli 10,6

–85,0

–45,0

1.2   Asianmukaiset häiriönlieventämistekniikat

Radiotaajuuksien käyttö ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävissä laitteissa on sallittu myös korkeammilla kuin 1.1 kohdan taulukossa esitetyillä EIRP-enimmäisarvoilla, kun käytetään ylimääräisiä häiriönlieventämistekniikoita direktiivin 1999/5/EY nojalla vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvatulla tavalla tai muita häiriönlieventämistekniikoita sillä edellytyksellä, että laite täyttää vähintään 1.1 kohdan taulukossa esitetyn suojausvaatimustason. Seuraavien häiriönlieventämistekniikoiden oletetaan tarjoavan tällaisen suojauksen:

1.2.1   ’Low Duty Cycle’ (LDC)

Taajuusalueella 3,1–4,8 GHz sallitaan enintään – 41,3 dBm/MHz keskimääräinen EIRP-tiheys ja enintään 0 dBm EIRP:n huipputiheys mitattuna 50 MHz taajuudella sillä edellytyksellä, että käytetään pientä toimintasuhdetta eli LDC-rajoitusta, jossa kaikkien lähetteiden kokonaiskesto on alle 5 prosenttia sekunnin mittausjaksosta ja alle 0,5 prosenttia tunnin mittausjaksosta ja jossa yksittäisen lähetteen kesto on enintään 5 millisekuntia.

1.2.2   ’Detect And Avoid’ (DAA)

Taajuusalueilla 3,1–4,8 GHz ja 8,5–9,0 GHz sallitaan enintään – 41,3 dBm/MHz keskimääräinen EIRP-tiheys ja enintään 0 dBm EIRP:n huipputiheys mitattuna 50 MHz taajuudella sillä edellytyksellä, että käytetään DAA-häiriönlieventämistekniikkaa direktiivin 1999/5/EY nojalla vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvatulla tavalla.

1.3   Ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävien laitteiden käyttö ajoneuvoissa ja raideliikennevälineissä

Tämän päätöksen 3 artiklasta poiketen ultralaajakaistalaitteita saa käyttää myös ajoneuvoissa ja raideliikennevälineissä, jos noudatetaan seuraavia parametreja.

1.3.1   EIRP-tiheyden enimmäisarvot ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävien laitteiden käytölle ajoneuvoissa ja raideliikennevälineissä

Ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävät laitteet ajoneuvoissa ja raideliikennevälineissä voivat käyttää taajuuksia 1.1 kohdassa vahvistettujen EIRP-tiheyden enimmäisarvojen rajoissa sillä edellytyksellä, että taajuusalueiden 4,2–4,8 GHz ja 6,0–8,5 GHz osalta sovelletaan seuraavia parametreja:

| Taajuusalue
  (GHz) | | Keskimääräisen EIRP-tiheyden enimmäisarvo
  (dBm/MHz) |
| --- | --- | --- |
| 4,2–4,8 | 31.12.2010 asti | –41,3
  edellyttäen, että kokonaishäiriöiden lieventämiseen käytetään tekniikoita, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY nojalla vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja tekniikoita. Nämä edellyttävät lähetystehon hallintaa (TPC) alueella, joka on vähintään 12 dB.
  – 53,3 (muussa tapauksessa) |
| 31.12.2010 jälkeen | –70,0 |
| 6,0–8,5 | | –41,3
  edellyttäen, että kokonaishäiriöiden lieventämiseen käytetään tekniikoita, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY nojalla vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja tekniikoita. Nämä edellyttävät lähetystehon hallintaa (TPC) alueella, joka on vähintään 12 dB.
  – 53,3 (muussa tapauksessa) |

Taajuusalue

(GHz)

Keskimääräisen EIRP-tiheyden enimmäisarvo

(dBm/MHz)

4,2–4,8

31.12.2010 asti

–41,3

edellyttäen, että kokonaishäiriöiden lieventämiseen käytetään tekniikoita, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY nojalla vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja tekniikoita. Nämä edellyttävät lähetystehon hallintaa (TPC) alueella, joka on vähintään 12 dB.

– 53,3 (muussa tapauksessa)

31.12.2010 jälkeen

–70,0

6,0–8,5

–41,3

edellyttäen, että kokonaishäiriöiden lieventämiseen käytetään tekniikoita, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY nojalla vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja tekniikoita. Nämä edellyttävät lähetystehon hallintaa (TPC) alueella, joka on vähintään 12 dB.

– 53,3 (muussa tapauksessa)

1.3.2   Asianmukaiset häiriönlieventämistekniikat ajoneuvoissa ja raideliikennevälineissä

Ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävien laitteiden käyttö ajoneuvoissa ja raideliikennevälineissä on sallittu myös muilla kuin 1.3.1 kohdassa esitetyillä EIRP-enimmäisarvoilla, kun käytetään ylimääräisiä häiriönlieventämistekniikoita direktiivin 1999/5/EY nojalla vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvatulla tavalla tai muita häiriönlieventämistekniikoita sillä edellytyksellä, että laite täyttää vähintään edellisissä taulukoissa esitetyn suojausvaatimustason. Seuraavien häiriönlieventämistekniikoiden oletetaan tarjoavan tällaisen suojauksen:

1.3.2.1   ’Low Duty Cycle’ (LDC)

Sellaisten ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävien laitteiden käyttö ajoneuvoissa ja raideliikennevälineissä, joissa käytetään LDC-häiriönlieventämistekniikkaa taajuusalueella 3,1–4,8 GHz 1.2.1 kohdassa kuvatulla tavalla, on sallittu samoilla 1.2.1 kohdassa kuvatuilla EIRP-enimmäisarvoilla. Muihin taajuusalueisiin sovelletaan 1.1 kohdassa mainittuja EIRP-enimmäisarvoja.

1.3.2.2   ’Detect And Avoid’ (DAA)

Sellaisten ultralaajakaistateknologiaa hyödyntävien laitteiden käyttö ajoneuvoissa ja raideliikennevälineissä, joissa käytetään DAA-häiriönlieventämistekniikkaa taajuusalueilla 3,1–4,8 GHz ja 8,5–9,0 GHz, on sallittu – 41,3 dBm/MHz EIRP-enimmäisarvolla edellyttäen, että häiriöiden lieventämiseen käytetään sellaisia tekniikoita, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY nojalla vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja tekniikoita. Nämä edellyttävät lähetystehon hallintaa (TPC) alueella, joka on vähintään 12 dB. Muissa tapauksissa sovelletaan – 53,3 dBm/MHz EIRP-enimmäisarvoa.

2.   ERITYINEN UWB-KÄYTTÖ

Sellaiset ilmaan säteilevät signaalit, jotka eivät ylitä alla olevan taulukon enimmäisarvoja, on sallittu.

2.1   Rakennusmateriaalianalyysi (BMA)

| Taajuusalue
  (MHz) | Keskimääräisen EIRP-tiheyden enimmäisarvo
  (dBm/MHz) | EIRP:n huipputiheyden enimmäisarvo
  (dBm/50 MHz) |
| --- | --- | --- |
| Alle 1 730 | –85 | –45 |
| 1 730–2 200 | –65 | –25 |
| 2 200–2 500 | –50 | –10 |
| 2 500–2 690 | –65 | –25 |
| 2 690–2 700 | –55 | –15 |
| 2 700–3 400 | –82 | –42 |
| 3 400–4 800 | –50 | –10 |
| 4 800–5 000 | –55 | –15 |
| 5 000–8 000 | –50 | –10 |
| 8 000–8 500 | –70 | –30 |
| Yli 8 500 | –85 | –45 |

Taajuusalue

(MHz)

Keskimääräisen EIRP-tiheyden enimmäisarvo

(dBm/MHz)

EIRP:n huipputiheyden enimmäisarvo

(dBm/50 MHz)

Alle 1 730

–85

–45

1 730–2 200

–65

–25

2 200–2 500

–50

–10

2 500–2 690

–65

–25

2 690–2 700

–55

–15

2 700–3 400

–82

–42

3 400–4 800

–50

–10

4 800–5 000

–55

–15

5 000–8 000

–50

–10

8 000–8 500

–70

–30

Yli 8 500

–85

–45

Jos BMA-laitteissa käytetään häiriöiden lieventämiseen sellaisia tekniikoita, jotka vastaavat suorituskyvyltään vähintään direktiivin 1999/5/EY nojalla vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvattuja tekniikoita, laitteiden käyttö on sallittu taajuusalueella 1,215–1,73 GHz enintään – 70 dBm/MHz keskimääräisellä EIRP-tiheydellä ja taajuusalueella 2,5–2,69 GHz enintään – 50 dBm/MHz keskimääräisellä EIRP-tiheydellä sillä edellytyksellä, että laite täyttää vähintään edellä olevassa taulukossa esitetyn suojausvaatimustason.

Radioastronomisten palvelujen suojaamiseksi; taajuusalueilla 2,69–2,70 GHz ja 4,8–5,0 GHz; EIRP-kokonaistiheyden on oltava alle – 65 dBm/MHz direktiivin 1999/5/EY nojalla vahvistetuissa yhdenmukaistetuissa standardeissa kuvatulla tavalla.”

---

| 25.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 105/14 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 105/14

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 22 päivänä huhtikuuta 2009,

luvan antamisesta jään rakenteeseen vaikuttavan proteiinityypin III HPLC 12 saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2929)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2009/344/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Unilever esitti 8 päivänä kesäkuuta 2006 Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen luvan antamisesta jään rakenteeseen vaikuttavan proteiinityypin III HPLC 12 saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana. |
| --- | --- |

(1)

Unilever esitti 8 päivänä kesäkuuta 2006 Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen luvan antamisesta jään rakenteeseen vaikuttavan proteiinityypin III HPLC 12 saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana.

| (2) | Jään rakenteeseen vaikuttavaa proteiinia (Ice Structuring Protein, ISP), tyyppi III HPLC 12, valmistetaan käyttämällä muuntogeenistä hiivaa valmistuksen apuaineena. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (2) johdanto-osan 16 kappaleen mukaisesti valmistuksen apuaineena käytetyn muuntogeenisen organismin avulla valmistetut elintarvikkeet ja rehut eivät kuulu kyseisen asetuksen soveltamisalaan. Komission kertomuksessa neuvostolle ja Euroopan parlamentille kyseisen asetuksen soveltamisesta (3) selvennetään, että mainitussa asetuksessa säädettyjä lupa- ja merkintävaatimuksia ei sovelleta sellaisiin fermentaation avulla tuotettuihin elintarvikkeisiin ja rehuihin, joiden valmistukseen on käytetty muuntogeenisiä mikro-organismeja. |
| --- | --- |

(2)

Jään rakenteeseen vaikuttavaa proteiinia (Ice Structuring Protein, ISP), tyyppi III HPLC 12, valmistetaan käyttämällä muuntogeenistä hiivaa valmistuksen apuaineena. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (2) johdanto-osan 16 kappaleen mukaisesti valmistuksen apuaineena käytetyn muuntogeenisen organismin avulla valmistetut elintarvikkeet ja rehut eivät kuulu kyseisen asetuksen soveltamisalaan. Komission kertomuksessa neuvostolle ja Euroopan parlamentille kyseisen asetuksen soveltamisesta (3) selvennetään, että mainitussa asetuksessa säädettyjä lupa- ja merkintävaatimuksia ei sovelleta sellaisiin fermentaation avulla tuotettuihin elintarvikkeisiin ja rehuihin, joiden valmistukseen on käytetty muuntogeenisiä mikro-organismeja.

| (3) | Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltainen elintarvikkeiden arviointielin antoi 27 päivänä heinäkuuta 2007 ensiarvioraporttinsa. Ensiarvioraportissaan viranomainen päätteli, että jään rakenteeseen vaikuttavan proteiinin käyttö elintarvikkeiden ainesosana on hyväksyttävää. |
| --- | --- |

(3)

Yhdistyneen kuningaskunnan toimivaltainen elintarvikkeiden arviointielin antoi 27 päivänä heinäkuuta 2007 ensiarvioraporttinsa. Ensiarvioraportissaan viranomainen päätteli, että jään rakenteeseen vaikuttavan proteiinin käyttö elintarvikkeiden ainesosana on hyväksyttävää.

| (4) | Komissio toimitti ensiarvioraportin kaikille jäsenvaltioille 1 päivänä elokuuta 2007. |
| --- | --- |

(4)

Komissio toimitti ensiarvioraportin kaikille jäsenvaltioille 1 päivänä elokuuta 2007.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdassa säädetyssä 60 päivän määräajassa esitettiin kyseisen kohdan mukaisia perusteltuja muistutuksia tuotteen saattamisesta markkinoille. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 258/97 6 artiklan 4 kohdassa säädetyssä 60 päivän määräajassa esitettiin kyseisen kohdan mukaisia perusteltuja muistutuksia tuotteen saattamisesta markkinoille.

| (6) | Sen vuoksi kuultiin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista (EFSA) 25 päivänä helmikuuta 2008. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi kuultiin Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista (EFSA) 25 päivänä helmikuuta 2008.

| (7) | Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen hyväksyi 9 päivänä heinäkuuta 2008 erityisruokavaliovalmisteita, ravitsemusta ja allergioita käsittelevän tiedelautakunnan komission pyynnöstä antaman lausunnon, joka käsitteli jään rakenteeseen vaikuttavan proteiinin (ISP), tyyppi III HPLC 12, turvallisuutta elintarvikkeiden ainesosana. Myös geneettisesti muunnettuja organismeja käsittelevä lautakunta hyväksyi kyseisen lausunnon 2 päivänä heinäkuuta 2008. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lausunnossa, että jään rakenteeseen vaikuttavan proteiinityypin III HPLC 12 käyttö syötävissä jäissä on turvallista. |
| --- | --- |

(7)

Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen hyväksyi 9 päivänä heinäkuuta 2008 erityisruokavaliovalmisteita, ravitsemusta ja allergioita käsittelevän tiedelautakunnan komission pyynnöstä antaman lausunnon, joka käsitteli jään rakenteeseen vaikuttavan proteiinin (ISP), tyyppi III HPLC 12, turvallisuutta elintarvikkeiden ainesosana. Myös geneettisesti muunnettuja organismeja käsittelevä lautakunta hyväksyi kyseisen lausunnon 2 päivänä heinäkuuta 2008. Euroopan elintarviketurvallisuusviranomainen totesi lausunnossa, että jään rakenteeseen vaikuttavan proteiinityypin III HPLC 12 käyttö syötävissä jäissä on turvallista.

| (8) | Tieteellisen arvioinnin perusteella todetaan, että jään rakenteeseen vaikuttava proteiini (ISP), tyyppi III HPLC 12, täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa säädetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

(8)

Tieteellisen arvioinnin perusteella todetaan, että jään rakenteeseen vaikuttava proteiini (ISP), tyyppi III HPLC 12, täyttää asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa säädetyt vaatimukset.

| (9) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(9)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Jään rakenteeseen vaikuttava proteiinityyppi III HPLC 12, sellaisena kuin se määritellään liitteessä, voidaan saattaa yhteisön markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana käytettäväksi syötävien jäiden valmistukseen.

Jään rakenteeseen vaikuttavan proteiinityypin III HPLC 12 pitoisuus syötävissä jäissä ei saa olla suurempi kuin 0,01 prosenttia.

2 artikla

Tällä päätöksellä sallitun elintarvikkeiden uuden ainesosan nimitys sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on ”jään rakenteeseen vaikuttava proteiini”.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu yritykselle Unilever UK, Walton Court, Station Avenue, Walton-on-Thames, Surrey KT12 1NT, Yhdistynyt kuningaskunta.

Tehty Brysselissä 22 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

2

(3)  KOM(2006) 626 lopullinen.

3

---

LIITE

Jään rakenteeseen vaikuttavan proteiinityypin III HPLC 12 eritelmä

Jään rakenteeseen vaikuttava proteiinivalmiste (ISP) on vaaleanruskeaa nestettä, joka valmistetaan fermentaatiolla muuntogeenisellä, elintarvikekäyttöön tarkoitetulla leivontahiivakannalla (Saccharomyces cerevisiae), jossa hiivan perimään on lisätty ISP:n tuottava synteettinen geeni. Proteiini erittyy kasvualustaan, josta se erotetaan hiivasoluista mikrosuodatuttamalla ja konsentroidaan ultrasuodatuksella. Tällöin hiivasoluja ei siirry ISP-valmisteeseen sellaisenaan tai muuntuneessa muodossa. ISP-valmiste sisältää natiivia ISP:tä, glykosyloitua ISP:tä ja hiivasta peräisin olevia proteiineja ja peptidejä sekä elintarvikkeissa yleisesti esiintyviä sokereita, happoja ja suoloja. Tiiviste stabiloidaan käyttäen 10 mM sitruunahappopuskuria.

| Määritys | Vähintään 5 g/l aktiivista ISP:tä |
| --- | --- |
| pH | 2,5–3,5 |
| Tuhka | Enintään 2 % |
| DNA | Ei havaittavissa |

Määritys

Vähintään 5 g/l aktiivista ISP:tä

pH

2,5–3,5

Tuhka

Enintään 2 %

DNA

Ei havaittavissa

---

| 25.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 105/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 105/16

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 22 päivänä huhtikuuta 2009,

luvan antamisesta Bacillus subtilis natto -bakteerista saatavan K2-vitamiinin (menakinoni) saattamiseksi markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 mukaisesti

(tiedoksiannettu numerolla K(2009) 2935)

(Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

(2009/345/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon uuselintarvikkeista ja elintarvikkeiden uusista ainesosista 27 päivänä tammikuuta 1997 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 258/97 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Yritys NattoPharma esitti 20 päivänä joulukuuta 2006 Irlannin toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen Bacillus subtilis natto -bakteerista saatavan K2-vitamiinin (menakinoni) saattamisesta markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana, jota on tarkoitus käyttää erityisruokavaliovalmisteissa sekä elintarvikkeissa, joihin lisätään vitamiineja ja kivennäisaineita. |
| --- | --- |

(1)

Yritys NattoPharma esitti 20 päivänä joulukuuta 2006 Irlannin toimivaltaisille viranomaisille hakemuksen Bacillus subtilis natto -bakteerista saatavan K2-vitamiinin (menakinoni) saattamisesta markkinoille elintarvikkeiden uutena ainesosana, jota on tarkoitus käyttää erityisruokavaliovalmisteissa sekä elintarvikkeissa, joihin lisätään vitamiineja ja kivennäisaineita.

| (2) | Irlannin toimivaltainen elintarvikkeiden arviointielin antoi 22 päivänä tammikuuta 2007 ensiarvioraporttinsa. Raportissaan viranomainen tuli siihen johtopäätökseen, että tarvittiin lisäarviointia. |
| --- | --- |

(2)

Irlannin toimivaltainen elintarvikkeiden arviointielin antoi 22 päivänä tammikuuta 2007 ensiarvioraporttinsa. Raportissaan viranomainen tuli siihen johtopäätökseen, että tarvittiin lisäarviointia.

| (3) | Komissio ilmoitti tästä hakemuksesta kaikille jäsenvaltioille 27 päivänä helmikuuta 2007. EFSAlta pyydettiin arviointia 8 päivänä maaliskuuta 2007. |
| --- | --- |

(3)

Komissio ilmoitti tästä hakemuksesta kaikille jäsenvaltioille 27 päivänä helmikuuta 2007. EFSAlta pyydettiin arviointia 8 päivänä maaliskuuta 2007.

| (4) | Komission pyynnöstä erityisruokavaliovalmisteita, ravitsemusta ja allergioita käsittelevä EFSAn tiedelautakunta antoi 2 päivänä lokakuuta 2008 lausunnon K2-vitamiinin turvallisuudesta. Lausunnossa EFSA tuli siihen johtopäätökseen, että Bacillus subtilis natto -bakteerista saatu menakinoni on turvallinen K-vitamiinin lähde. |
| --- | --- |

(4)

Komission pyynnöstä erityisruokavaliovalmisteita, ravitsemusta ja allergioita käsittelevä EFSAn tiedelautakunta antoi 2 päivänä lokakuuta 2008 lausunnon K2-vitamiinin turvallisuudesta. Lausunnossa EFSA tuli siihen johtopäätökseen, että Bacillus subtilis natto -bakteerista saatu menakinoni on turvallinen K-vitamiinin lähde.

| (5) | K2-vitamiinia olisi käytettävä erityisravinnoksi tarkoitettuja elintarvikkeita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 3 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/398/ETY (2), erityisruokavaliovalmisteisiin ravitsemuksellisessa tarkoituksessa lisättävistä aineista 15 päivänä helmikuuta 2001 annetun komission direktiivin 2001/15/EY (3) ja/tai vitamiinien, kivennäisaineiden ja eräiden muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1925/2006 (4) säännösten mukaisesti. Tieteellisen arvioinnin perusteella on todettu, että menakinoni on asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten mukainen. |
| --- | --- |

(5)

K2-vitamiinia olisi käytettävä erityisravinnoksi tarkoitettuja elintarvikkeita koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 3 päivänä toukokuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/398/ETY (2), erityisruokavaliovalmisteisiin ravitsemuksellisessa tarkoituksessa lisättävistä aineista 15 päivänä helmikuuta 2001 annetun komission direktiivin 2001/15/EY (3) ja/tai vitamiinien, kivennäisaineiden ja eräiden muiden aineiden lisäämisestä elintarvikkeisiin 20 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1925/2006 (4) säännösten mukaisesti. Tieteellisen arvioinnin perusteella on todettu, että menakinoni on asetuksen (EY) N:o 258/97 3 artiklan 1 kohdassa säädettyjen edellytysten mukainen.

| (6) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(6)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevän pysyvän komitean lausunnon mukaiset,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

K-vitamiinin lähteenä oleva K2-vitamiini (menakinoni), sellaisena kuin se on määritelty liitteessä, voidaan saattaa markkinoille yhteisössä elintarvikkeiden uutena ainesosana, ja sitä on käytettävä direktiivin 2001/15/EY ja/tai asetuksen (EY) N:o 1925/2006 mukaisesti.

2 artikla

Tällä päätöksellä sallitun elintarvikkeiden uuden ainesosan nimitys sitä sisältävien elintarvikkeiden pakkausmerkinnöissä on ”Menakinoni” tai ”K-vitamiini”.

3 artikla

Tämä päätös on osoitettu yritykselle NattoParma, Dammensveien 40, P.O.Box 2896 Solli, 0230 Oslo, Norja.

Tehty Brysselissä 22 päivänä huhtikuuta 2009.

Komission puolesta

Androulla VASSILIOU

Komission jäsen

---

(1)  EYVL L 43, 14.2.1997, s. 1.

1

(2)  EYVL L 186, 30.6.1989, s. 27.

2

(3)  EYVL L 52, 22.2.2001, s. 19.

3

(4)  EUVL L 404, 30.12.2006, s. 26.

4

---

LIITE

K2-vitamiinin (menakinoni) ominaisuudet

KUVAUS

K2-vitamiini (2-metyyli-3-all-trans-polyprenyyli-1,4-naftokinonit), tai menakinonit, on ryhmä prenyloituja naftokinonijohdannaisia. Isopreeniyksiköiden lukumäärää (1 isopreeniyksikkö koostuu viisihiilisestä sivuketjusta) käytetään kuvaamaan menakinonihomologeja. Se esiintyy öljysuspensiona, joka sisältää ensisijaisesti MK-7:ää ja vähäisemmässä määrin MK-6:ta.

RAKENNEKAAVA

Image

K-vitamiinit (menakinonit), joissa on menakinoni-7:ää (MK-7)(n = 6) eli C46H64O2, menakinoni-6:ta (MK-6)(n = 5) eli C41H56O2 ja menakinoni-4:ää (MK-4)(n = 3) eli C31H40O2.

---

III Euroopan unionista tehtyä sopimusta soveltamalla annetut säädökset

EUROOPAN UNIONISTA TEHDYN SOPIMUKSEN VI OSASTOA SOVELTAMALLA ANNETUT SÄÄDÖKSET

| 25.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 105/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 105/18

---

EUROPOLIN HALLINTONEUVOSTON PÄÄTÖS,

tehty 9 päivänä huhtikuuta 2009,

Europolin ehdoista ja menettelyistä niiden määrien mukauttamiseksi, jotka on mainittu Europolin hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999 tekemän päätöksen liitteessä Europolin henkilökunnalle Europolille maksettavien palkkojen ja lisien veroista

(2009/346/EY)

EUROPOLIN HALLINTONEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K.3 artiklan ja Europol-yleissopimuksen 41 artiklan 3 kohdan perusteella tehdyn Europolin, sen elinten jäsenten sekä Europolin apulaisjohtajien ja työntekijöiden (1) erioikeuksia ja -vapauksia koskevan pöytäkirjan ja erityisesti sen 10 artiklan,

sekä ottaa huomioon seuraavaa:

| (1) | Neuvosto päätti 6. huhtikuuta 2009 hyväksyä Europolin toimihenkilöiden palkkoihin ja palkkioihin 1,7 prosentin korotuksen, joka tuli takautuvasti voimaan 1. heinäkuuta 2007. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto päätti 6. huhtikuuta 2009 hyväksyä Europolin toimihenkilöiden palkkoihin ja palkkioihin 1,7 prosentin korotuksen, joka tuli takautuvasti voimaan 1. heinäkuuta 2007.

| (2) | Hallintoneuvosto päätti 9. huhtikuuta 2009 toimeenpanna korotukset, joista mainitaan hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999 (2) antaman päätöksen liitteen 4 artiklassa, prosenttimääräisesti samansuuruisina ja samasta päivästä lähtien kuin neuvosto on niistä päättänyt 6. huhtikuuta 2009 1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Hallintoneuvosto päätti 9. huhtikuuta 2009 toimeenpanna korotukset, joista mainitaan hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999 (2) antaman päätöksen liitteen 4 artiklassa, prosenttimääräisesti samansuuruisina ja samasta päivästä lähtien kuin neuvosto on niistä päättänyt 6. huhtikuuta 2009 1 kohdan mukaisesti.

| (3) | Hallintoneuvoston saman, 9. huhtikuuta 2009 tekemän päätöksen mukaisesti vahvistetut määrät julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(3)

Hallintoneuvoston saman, 9. huhtikuuta 2009 tekemän päätöksen mukaisesti vahvistetut määrät julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

1 artikla

Voimaantulopäivästä 1. heinäkuuta 2007 alkaen

| 1. | Europolin hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999 antaman päätöksen liitteen 4 artiklan ensimmäisessä lauseessa mainittu summa muutetaan 115,61 euroksi. |
| --- | --- |

1.

Europolin hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999 antaman päätöksen liitteen 4 artiklan ensimmäisessä lauseessa mainittu summa muutetaan 115,61 euroksi.

| 2. | Europolin hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999 tekemän päätöksen liitteen 4 artiklaan sisältyvässä taulukossa euroina esitetyt summat muutetaan seuraavanlaisiksi: | 8 % 115,61–2 036,45 euron summissa |
| --- | --- | --- |

2.

Europolin hallintoneuvoston 16. marraskuuta 1999 tekemän päätöksen liitteen 4 artiklaan sisältyvässä taulukossa euroina esitetyt summat muutetaan seuraavanlaisiksi:

8 % 115,61–2 036,45 euron summissa

| | 10 % 2 036,46–2 804,90 euron summissa |
| --- | --- |

10 % 2 036,46–2 804,90 euron summissa

| | 12,5 % 2 804,91–3 214,56 euron summissa |
| --- | --- |

12,5 % 2 804,91–3 214,56 euron summissa

| | 15 % 3 214,57–3 650,62 euron summissa |
| --- | --- |

15 % 3 214,57–3 650,62 euron summissa

| | 17,5 % 3 650,63–4 060,32 euron summissa |
| --- | --- |

17,5 % 3 650,63–4 060,32 euron summissa

| | 20 % 4 060,33–4 457,42 euron summissa |
| --- | --- |

20 % 4 060,33–4 457,42 euron summissa

| | 22,5 % 4 457,43–4 867,09 euron summissa |
| --- | --- |

22,5 % 4 457,43–4 867,09 euron summissa

| | 25 % 4 867,10–5 264,21 euron summissa |
| --- | --- |

25 % 4 867,10–5 264,21 euron summissa

| | 27,5 % 5 264,22–5 673,87 euron summissa |
| --- | --- |

27,5 % 5 264,22–5 673,87 euron summissa

| | 30 % 5 673,88–6 070,99 euron summissa |
| --- | --- |

30 % 5 673,88–6 070,99 euron summissa

| | 32,5 % 6 071,00–6 480,66 euron summissa |
| --- | --- |

32,5 % 6 071,00–6 480,66 euron summissa

| | 35 % 6 480,67–6 878,40 euron summissa |
| --- | --- |

35 % 6 480,67–6 878,40 euron summissa

| | 40 % 6 878,41–7 288,09 euron summissa |
| --- | --- |

40 % 6 878,41–7 288,09 euron summissa

| | 45 % yli 7 288,10 euron summissa. |
| --- | --- |

45 % yli 7 288,10 euron summissa.

2 artikla

Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan sen hyväksymistä seuraavana päivänä.

Tehty Haagissa 9 päivänä huhtikuuta 2009.

Viktor ČECH

Hallintoneuvoston puheenjohtaja

---

(1)  EYVL C 221, 19.7.1997, s. 2.

1

(2)  EYVL C 65, 28.2.2001, s. 6.

2

---

Oikaisuja

| 25.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 105/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 105/20

---

Oikaistaan komission päätös 2008/97/EY, tehty 30 päivänä tammikuuta 2008, päätöksen 93/52/ETY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee tiettyjen Italian hallintoalueiden julistamista luomistaudista (B. melitensis) vapaiksi ja päätöksen 2003/467/EY muuttamisesta siltä osin kuin se koskee tiettyjen Italian hallintoalueiden julistamista nautojen tuberkuloosista ja luomistaudista vapaiksi ja tiettyjen Puolan hallintoalueiden julistamista nautaeläinten tarttuvasta leukoosista vapaiksi

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 32, 6. helmikuuta 2008
  )

Sivulla 28, liitteessä II olevassa 2 kohdassa:

korvataan:

”2   LUKU

Luomistaudista virallisesti vapaat jäsenvaltioiden alueet

Italiassa:

| — | Abruzzon alue: Pescaran maakunta. |
| --- | --- |

—

Abruzzon alue: Pescaran maakunta.

| — | Emilia-Romagnan alue: Bolognan, Ferraran, Forli-Cesenan, Modenan, Parman, Piacenzan, Ravennan, Reggio Emilian ja Riminin maakunnat. |
| --- | --- |

—

Emilia-Romagnan alue: Bolognan, Ferraran, Forli-Cesenan, Modenan, Parman, Piacenzan, Ravennan, Reggio Emilian ja Riminin maakunnat.

| — | Friuli-Venezia Giulian alue. |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulian alue.

| — | Lazion alue: Rietin maakunta. |
| --- | --- |

—

Lazion alue: Rietin maakunta.

| — | Ligurian alue: Imperian ja Savonan maakunnat. |
| --- | --- |

—

Ligurian alue: Imperian ja Savonan maakunnat.

| — | Lombardian alue: Bergamon, Brescian, Comon, Cremonan, Leccon, Lodin, Mantovan, Milanon, Pavian, Sondrion ja Varesen maakunnat. |
| --- | --- |

—

Lombardian alue: Bergamon, Brescian, Comon, Cremonan, Leccon, Lodin, Mantovan, Milanon, Pavian, Sondrion ja Varesen maakunnat.

| — | Marchen alue: Ascoli Picenon maakunta. |
| --- | --- |

—

Marchen alue: Ascoli Picenon maakunta.

| — | Piemonten alue: Alessandrian, Astin, Biellan, Novaran, Torinon, Verbanian ja Vercellin maakunnat. |
| --- | --- |

—

Piemonten alue: Alessandrian, Astin, Biellan, Novaran, Torinon, Verbanian ja Vercellin maakunnat.

| — | Puglian alue: Brindisin maakunta. |
| --- | --- |

—

Puglian alue: Brindisin maakunta.

| — | Sardinian alue: Cagliarin, Nuoron, Oristanon ja Sassarin maakunnat. |
| --- | --- |

—

Sardinian alue: Cagliarin, Nuoron, Oristanon ja Sassarin maakunnat.

| — | Toscanan alue. |
| --- | --- |

—

Toscanan alue.

| — | Trentino-Alto Aldigen alue: Bolzanon ja Trenton maakunnat. |
| --- | --- |

—

Trentino-Alto Aldigen alue: Bolzanon ja Trenton maakunnat.

| — | Umbrian alue: Perugian ja Ternin maakunnat. |
| --- | --- |

—

Umbrian alue: Perugian ja Ternin maakunnat.

| — | Veneton alue.”, |
| --- | --- |

—

Veneton alue.”,

seuraavasti:

”2   LUKU

Luomistaudista virallisesti vapaat jäsenvaltioiden alueet

Italiassa:

| — | Abruzzon alue: Pescaran maakunta. |
| --- | --- |

—

Abruzzon alue: Pescaran maakunta.

| — | Emilia-Romagnan alue: Bolognan, Ferraran, Forli-Cesenan, Modenan, Parman, Piacenzan, Ravennan, Reggio Emilian ja Riminin maakunnat. |
| --- | --- |

—

Emilia-Romagnan alue: Bolognan, Ferraran, Forli-Cesenan, Modenan, Parman, Piacenzan, Ravennan, Reggio Emilian ja Riminin maakunnat.

| — | Friuli-Venezia Giulian alue. |
| --- | --- |

—

Friuli-Venezia Giulian alue.

| — | Lazion alue: Rietin maakunta. |
| --- | --- |

—

Lazion alue: Rietin maakunta.

| — | Ligurian alue: Imperian ja Savonan maakunnat. |
| --- | --- |

—

Ligurian alue: Imperian ja Savonan maakunnat.

| — | Lombardian alue: Bergamon, Brescian, Comon, Cremonan, Leccon, Lodin, Mantovan, Milanon, Pavian, Sondrion ja Varesen maakunnat. |
| --- | --- |

—

Lombardian alue: Bergamon, Brescian, Comon, Cremonan, Leccon, Lodin, Mantovan, Milanon, Pavian, Sondrion ja Varesen maakunnat.

| — | Marchen alue: Ascoli Picenon maakunta. |
| --- | --- |

—

Marchen alue: Ascoli Picenon maakunta.

| — | Piemonten alue: Alessandrian, Astin, Biellan, Novaran, Torinon, Verbanian ja Vercellin maakunnat. |
| --- | --- |

—

Piemonten alue: Alessandrian, Astin, Biellan, Novaran, Torinon, Verbanian ja Vercellin maakunnat.

| — | Puglian alue: Brindisin maakunta. |
| --- | --- |

—

Puglian alue: Brindisin maakunta.

| — | Sardinian alue: Cagliarin, Nuoron, Oristanon ja Sassarin maakunnat. |
| --- | --- |

—

Sardinian alue: Cagliarin, Nuoron, Oristanon ja Sassarin maakunnat.

| — | Toscanan alue. |
| --- | --- |

—

Toscanan alue.

| — | Trentino-Alto Aldigen alue: Bolzanon ja Trenton maakunnat. |
| --- | --- |

—

Trentino-Alto Aldigen alue: Bolzanon ja Trenton maakunnat.

| — | Umbrian alue: Perugian ja Ternin maakunnat. |
| --- | --- |

—

Umbrian alue: Perugian ja Ternin maakunnat.

| — | Veneton alue. |
| --- | --- |

—

Veneton alue.

Portugalissa:

| — | Azorien autonominen alue: Picon, Graciosan, Floresin ja Corvon saaret. |
| --- | --- |

—

Azorien autonominen alue: Picon, Graciosan, Floresin ja Corvon saaret.

Yhdistyneessä kuningaskunnassa:

| — | Iso-Britannia: Englanti, Skotlanti, Wales.”. |
| --- | --- |

—

Iso-Britannia: Englanti, Skotlanti, Wales.”.

---

| 25.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 105/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 105/21

---

Oikaistaan komission asetus (EY) N:o 334/2009, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, voin vientituen enimmäismäärän vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 619/2008 säädetyssä pysyvässä tarjouskilpailussa

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 104, 24. huhtikuuta 2009
  )

Sivu 8, johdanto-osan 3 kappale:

korvataan:

”Maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määräajassa,”

seuraavasti:

”Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat maatalouden yhteisen markkinajärjestelyn hallintokomitean lausunnon mukaiset,”.

---

| 25.4.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 105/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.4.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 105/22

---

Oikaistaan komission suositus 2009/329/EY, annettu 26 päivänä maaliskuuta 2009, sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään (IMI) liittyvistä tietosuojaohjeista

(
  Euroopan unionin virallinen lehti L 100, 18. huhtikuuta 2009
  )

Sivulla 14, korvataan liite seuraavasti:

”LIITE

IMI-JÄRJESTELMÄN TIETOSUOJASÄÄNTÖJEN TÄYTÄNTÖÖNPANO-OHJEET

1.   IMI ON HALLINNOLLISEN YHTEISTYÖN VÄLINE

IMI on internetin kautta käytettävä ohjelmasovellus, jonka Euroopan komissio on laatinut yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Sen päätarkoituksena on auttaa jäsenvaltioita panemaan käytännössä täytäntöön EU-lainsäädäntöä, jossa edellytetään keskinäistä avunantoa ja hallinnollista yhteistyötä. IMI ei ole tietokanta, johon tallennettaisiin tietoja pitemmäksi aikaa, vaan pikemminkin keskitetty järjestelmä, jonka avulla ETA-maiden viranomaiset voivat vaihtaa tietoja. Tietojen säilyttämiselle on asetettu aikarajat.

IMI:n sisäänkirjautumissivu

Image

IMI tukee tällä hetkellä ammattipätevyysdirektiivin mukaista tiedonvaihtoa ja laajenee vuoden 2009 lopulla käsittämään myös palveludirektiivin mukaisen tiedonvaihdon. Myöhemmin sitä voitaneen käyttää tiedonvaihtoon myös muilla sisämarkkinalainsäädännön osa-alueilla. Järjestelmän piiriin kuuluvista lainsäädännön osa-alueista pidetään ajantasaista luetteloa päätöksen 2008/49/EY liitteessä, jota muutetaan tarvittaessa. IMI-järjestelmän kautta ei voida vaihtaa tietoja sellaisilla lainsäädäntöaloilla, joita ei nimenomaan mainita päätöksen liitteessä.

Näkymä: ammattipätevyyksiä käsittelevät toimivaltaiset viranomaiset

Image

Jotta sisämarkkinat voisivat toimia sujuvasti, tarvitaan kansallisten viranomaisten yhteistyötä. Jos hallinnollista yhteistyötä varten ei ole luotu käytännön järjestelyjä, Euroopan kansalaiset eivät pääse hyödyntämään sisämarkkinoihin liittyviä perusoikeuksiaan, kuten vapautta sijoittautua toiseen jäsenvaltioon tai vapautta tarjota palveluja rajojen ylitse.

Pari esimerkkiä

Berliinissä asuva saksalaislääkäri menee naimisiin ranskalaismiehen kanssa ja päättää aloittaa uuden elämän Pariisissa. Lääkäri haluaa harjoittaa ammattiaan Ranskassa ja toimittaa sen vuoksi tutkintotodistuksensa Ranskan lääkäriliitolle. Asian käsittelijä epäilee yhden todistuksen aitoutta ja tarkistaa asian IMI-järjestelmän kautta berliiniläiseltä toimivaltaiselta viranomaiselta.

Ranskassa toimiva ranskalainen teollisuussiivousyritys tarjoaa siivouspalveluja myös Espanjan puolella sijaitsevassa Kataloniassa. Espanjalainen kansalaisjärjestö esittää Katalonian ympäristöviranomaisille valituksen, jonka mukaan ranskalaisyrityksellä ole erikoistuneita työntekijöitä, joita edellytetään tiettyjen puhdistusaineiden käsittelyssä. Katalonian toimivaltainen viranomainen selvittää IMI-järjestelmän kautta, toimiiko siivousyritys laillisesti Ranskassa.

Hallinnollinen yhteistyö ei ole EU:ssa helppoa. Sitä vaikeuttavat kielimuurit (EU:lla on 23 virallista kieltä), rajatylittävään yhteistyöhön liittyvien hallintomenettelyjen puute, erilaiset hallintorakenteet ja -kulttuurit sekä se, ettei kumppaneita toisissa jäsenvaltioissa ole yksilöity selvästi.

On toki jäsenvaltioiden asia huolehtia siitä, että sisämarkkinat toimivat tehokkaasti niiden alueella, mutta komissio uskoo, että jäsenvaltiot tarvitsevat välineitä yhteistyötä varten. IMI-järjestelmä on suunniteltu juuri tätä taustaa vasten: sillä pitäisi löytää asianomainen toimivaltainen viranomainen toisesta jäsenvaltiosta (hakutoiminto), huolehtia tietojenvaihdosta yksinkertaisten ja yhtenäisten menettelyjen pohjalta ja ylittää kielimuurit ennalta määriteltyjen ja eri kielille käännettyjen kysymyssarjojen avulla.

Kysymyksiä kahden tietojenvaihtoon osallistuvan toimivaltaisen viranomaisen kielillä

Image

Image

2.   OHJEIDEN LAAJUUS JA TAVOITE

IMI-käyttäjät ovat oman vastuualansa asiantuntijoita ja tuntevat ammatteja sääntelevät säännöt tai palvelujen tarjoamiseen sovellettavat määräykset. He eivät kuitenkaan ole tietosuoja-asiantuntijoita eivätkä välttämättä ole riittävällä tavalla tietoisia niistä tietosuojavaatimuksista, joita heidän maansa tietosuojalainsäädännössä asetetaan.

IMI-käyttäjille olisi siksi hyvä antaa ohjeet, joissa selostetaan IMI-järjestelmän toimintaa tietosuojan näkökulmasta sekä järjestelmään rakennettuja turvaominaisuuksia ja sen käyttöön liittyviä riskejä (1).

Näiden ohjeiden tarkoituksena ei ole antaa kattavaa kuvaa kaikista IMI-järjestelmään liittyvistä tietosuojakysymyksistä vaan kertoa IMI-käyttäjille selkeällä ja ymmärrettävällä tavalla, mitä sääntöjen noudattamiseksi on tehtävä. Tarvittaessa käyttäjät voivat aina pyytää lisäohjeita jäsenvaltioiden tietosuojaviranomaisilta. Näiden viranomaisten nimet, yhteystiedot ja internetosoitteet löytyvät osoitteesta

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

3.   TIETOSUOJAN HUOMIOON OTTAVA YMPÄRISTÖ

IMI-järjestelmää kehitettäessä on otettu huomioon tietosuojalainsäädännön vaatimukset, ja tietosuojaan on suhtauduttu vakavasti aivan alusta lähtien.

IMI-käyttäjät voivat luottaa siihen, että järjestelmä on tietosuojan kannalta varma sovellus. Se näkyy jo seuraavista piirteistä:

| a) | IMI-järjestelmää käyttävät ainoastaan Euroopan talousalueella (EU:n jäsenvaltiot, Norja, Islanti ja Liechtenstein) toimivat toimivaltaiset viranomaiset, eikä henkilötietoja siirretä ETA:n ulkopuolelle. |
| --- | --- |

a)

IMI-järjestelmää käyttävät ainoastaan Euroopan talousalueella (EU:n jäsenvaltiot, Norja, Islanti ja Liechtenstein) toimivat toimivaltaiset viranomaiset, eikä henkilötietoja siirretä ETA:n ulkopuolelle.

| b) | Euroopan komissiolla ja IMI-koordinaattoreilla ei ole pääsyä järjestelmässä vaihdettuihin ammattihenkilöiden tai palveluntarjoajien henkilötietoihin (2). |
| --- | --- |

b)

Euroopan komissiolla ja IMI-koordinaattoreilla ei ole pääsyä järjestelmässä vaihdettuihin ammattihenkilöiden tai palveluntarjoajien henkilötietoihin (2).

| c) | Palveluntarjoajan henkilötietoihin voivat tutustua ainoastaan kyseiseen tietojenvaihtoon osallistuvat toimivaltaiset viranomaiset (3). Suoja on niinkin tiivis, ettei pyynnön vastaanottaja näe palveluntarjoajan henkilötietoja ennen kuin hän on muodollisesti hyväksynyt pyynnön.

  Näkymä: pyyntö ennen vastaanottajan hyväksyntää |
| --- | --- |

c)

Palveluntarjoajan henkilötietoihin voivat tutustua ainoastaan kyseiseen tietojenvaihtoon osallistuvat toimivaltaiset viranomaiset (3). Suoja on niinkin tiivis, ettei pyynnön vastaanottaja näe palveluntarjoajan henkilötietoja ennen kuin hän on muodollisesti hyväksynyt pyynnön.

Näkymä: pyyntö ennen vastaanottajan hyväksyntää

Image

| d) | Kaikki tietopyyntöihin liittyvät henkilötiedot poistetaan järjestelmästä automaattisesti kuuden kuukauden kuluttua pyynnön käsittelyn päättymisestä tai jo aiemmin, jos pyyntöön osallistuvat toimivaltaiset viranomaiset sitä pyytävät (lisätietoja säilyttämisajasta kohdassa 12). |
| --- | --- |

d)

Kaikki tietopyyntöihin liittyvät henkilötiedot poistetaan järjestelmästä automaattisesti kuuden kuukauden kuluttua pyynnön käsittelyn päättymisestä tai jo aiemmin, jos pyyntöön osallistuvat toimivaltaiset viranomaiset sitä pyytävät (lisätietoja säilyttämisajasta kohdassa 12).

4.   IMI-JÄRJESTELMÄN KUKA KUKIN ON – YHTEINEN VALVONTA

IMI-järjestelmälle ovat leimallisia yhteinen tietojenkäsittely ja yhteinen valvonta. Henkilötietoja vaihtavat ainoastaan jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset, kun taas Euroopan komissio vastaa niiden säilyttämisestä palvelimillaan. Euroopan komissio ei pääse näkemään henkilötietoja, mutta huolehtii niiden tosiasiallisesta poistamisesta ja oikaisemisesta järjestelmän operaattorina.

Komission ja jäsenvaltioiden keskinäinen vastuunjako toimii toisin sanoen seuraavasti:

| a) | kukin toimivaltainen viranomainen ja IMI-koordinaattori on rekisterinpitäjä suhteessa omiin järjestelmän käyttäjänä toteuttamiinsa tietojenkäsittelytoimiin; |
| --- | --- |

a)

kukin toimivaltainen viranomainen ja IMI-koordinaattori on rekisterinpitäjä suhteessa omiin järjestelmän käyttäjänä toteuttamiinsa tietojenkäsittelytoimiin;

| b) | komissio ei ole järjestelmän käyttäjä vaan operaattori, joka on vastuussa ennen kaikkea järjestelmän ylläpidosta ja turvallisuudesta (4); |
| --- | --- |

b)

komissio ei ole järjestelmän käyttäjä vaan operaattori, joka on vastuussa ennen kaikkea järjestelmän ylläpidosta ja turvallisuudesta (4);

| c) | IMI-toimijat jakavat vastuun rekisteröidyille ilmoittamisesta ja tietojen saantia, vastustamista ja oikaisua koskevan oikeuden antamisesta. |
| --- | --- |

c)

IMI-toimijat jakavat vastuun rekisteröidyille ilmoittamisesta ja tietojen saantia, vastustamista ja oikaisua koskevan oikeuden antamisesta.

IMI-järjestelmän kaltaisissa monimutkaisissa yhteisvalvontajärjestelyissä vaikuttaa sääntöjenmukaisuuden kannalta tehokkaimmalta, että tietosuoja sisällytetään osaksi järjestelmää alusta lähtien (ks. osio Työ jatkuu kohdassa 13: Yhteistyö tietosuojaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa) ja että sääntöjen noudattamista varten määritellään erityinen ohjeisto, kuten näissä ohjeissa kehotetaan. Ohjeiston noudattaminen kuuluu kaikkien IMI-toimijoiden ja -käyttäjien vastuulle.

5.   IMI-TOIMIJAT JA -KÄYTTÄJÄT

IMI-koordinaattorit validoivat kaikki järjestelmää käyttävät toimijat. Toimijat ja käyttäjät samoin kuin heidän toimintonsa, oikeutensa ja velvollisuutensa kuvataan yksityiskohtaisesti päätöksen 2008/49/EY 6–12 artiklassa. Niitä ei siis ole tarpeen toistaa tässä.

On tärkeää ymmärtää, että IMI on erittäin joustava järjestelmä, jossa jäsenvaltiot voivat antaa toimivaltaa ja tehtäviä toimivaltaisille viranomaisille ja koordinaattoreille monella eri tavalla sen mukaan, mikä parhaiten sopii niiden hallintorakenteeseen ja hallinnollisen yhteistyön piiriin kuuluviin lainsäädäntöaloihin.

Samoin on muistettava, että jäsenvaltioissa toimivat IMI-käyttäjät vastaavat monista muistakin käsittelytoimista. Tietosuojan noudattamisen IMI-järjestelmässä ei tarvitse olla turhan monimutkaista tai hallinnollisesti kohtuuttoman raskasta. Sen ei tarvitse myöskään olla täysin yhdenmukainen järjestelmä.

Toimivaltaiset viranomaiset voivat useimmissa tapauksissa soveltaa IMI-käsittelytoimiin samoja sääntöjä ja hyviä toimintamalleja, joita ne yleensäkin noudattavat tietojen rekisteröijinä omien tarpeidensa ja maansa tietosuojalainsäädännön mukaisesti.

Niiden kannattaa myös hyödyntää IMI-järjestelmän tarjoamaa, tietosuojaa kunnioittavaa ympäristöä. Viranomaisia kehotetaan esimerkiksi pyytämään, että vaihdetut henkilötiedot poistetaan IMI-järjestelmästä jo ennen kuuden kuukauden säilytysajan päättymistä, jos tietojenvaihtoa ei enää tarvitse säilyttää järjestelmässä.

6.   OIKEUDELLISET PERUSTEET HENKILÖTIETOJEN VAIHDOLLE IMI:ssä

IMI-järjestelmän täytäntöönpanosta henkilötietojen suojelun osalta tehdyssä päätöksessä 2008/49/EY vahvistetaan IMI-toimijoiden ja -käyttäjien toiminnot, oikeudet ja velvollisuudet.

Kaikki järjestelmässä vaihdettavat tiedot eivät ole henkilötietoja. Ne voivat koskea esimerkiksi oikeushenkilöitä (5), tai kysymys ja vastaus eivät välttämättä liity kehenkään yksittäiseen ihmiseen (kysytään vaikka, säännelläänkö jotain ammattia kyseisessä maassa).

Monissa tapauksissa tietojenvaihdossa kyllä on kyse yksityishenkilöistä, joten henkilötietojen käsittelylle pitää olla oikeudelliset perusteet. IMI-järjestelmän käyttö on usein rekisteröidyn edun mukaista. Toimivaltaiset viranomaiset voivat kuitenkin vaihtaa tietoja IMI:n kautta myös siinä tapauksessa, ettei se välttämättä ole rekisteröidyn edun mukaista, jos tietojenvaihto perustuu lain vaatimukseen.

Henkilötietojen käsittelyn oikeudelliset perusteet luetellaan direktiivin 95/46/EY 7 artiklassa. IMI-järjestelmässä tehtävien tietojenvaihtojen kannalta merkityksellisimpiä niistä ovat 7 artiklan c ja e alakohdassa mainitut perusteet.

I)   Laillisen velvoitteen noudattaminen (7 artiklan c alakohta)

Yleisperiaatteena on, että EU:n jäsenvaltioilla on velvollisuus tehdä yhteistyötä toistensa ja yhteisön toimielinten kanssa. Velvollisuus tehdä hallinnollista yhteistyötä on kirjattu selvästi ja nimenomaisesti direktiiveihin 2005/36/EY (ammattipätevyyden tunnustaminen) ja 2006/123/EY (palveludirektiivi).

Ammattipätevyysdirektiivin 56 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään seuraavaa:

”1.   Vastaanottavan jäsenvaltion ja kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on toimittava tiiviissä yhteistyössä ja huolehdittava keskinäisestä avunannosta tämän direktiivin soveltamisen helpottamiseksi. Niiden on varmistettava vaihtamiensa tietojen luottamuksellisuus – –.

2.   Vastaanottavan jäsenvaltion ja kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava tietoja hakijaan kohdistetuista kurinpitotoimista tai tälle määrätyistä rikosoikeudellisista seuraamuksista tai muista erityisistä vakavista seikoista, jotka todennäköisesti vaikuttavat tämän direktiivin mukaiseen toiminnan harjoittamiseen, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 24 päivänä lokakuuta 1995 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 95/46/EY ja henkilötietojen käsittelystä ja yksityisyyden suojasta sähköisen viestinnän alalla 12 päivänä heinäkuuta 2002 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2002/58/EY (sähköisen viestinnän tietosuojadirektiivi) tarkoitettua henkilötietojen suojaa koskevaa lainsäädäntöä noudattaen. (EYVL L 201, 31.7.2002, s. 37)”

Palveludirektiivin 28 artiklan 1 ja 6 kohdassa säädetään puolestaan seuraavaa:

”1.   Jäsenvaltioiden on annettava toisilleen keskinäistä apua ja toteutettava toimenpiteet, joiden avulla ne voivat tehdä toistensa kanssa tehokasta yhteistyötä palveluntarjoajien ja tarjottavien palvelujen valvomiseksi (...)

6.   Jäsenvaltioiden on toimitettava muiden jäsenvaltioiden tai komission pyytämät tiedot sähköisesti mahdollisimman pian.”

Palveludirektiivin 34 artiklan 1 kohdassa taas säädetään seuraavaa:

”1.   Komissio perustaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sähköisen järjestelmän jäsenvaltioiden välistä tietojenvaihtoa varten ottaen huomioon olemassa olevat tietojärjestelmät.”

II)   Yleistä etua koskevan tehtävän suorittaminen tai sellaisen julkisen vallan käyttäminen, joka kuuluu rekisterinpitäjälle (7 artiklan e alakohta)

IMI-toimijat ja -käyttäjät suorittavat yleistä etua koskevia tehtäviä tai käyttävät heille kuuluvaa julkista valtaa. IMI-koordinaattori validoi kaikki IMI-rekisteröinnit varmistettuaan, että kyseinen toimivaltainen viranomainen suorittaa yleistä etua koskevia tehtäviä (esim. lääkärien ja eläinlääkärien järjestöt, jotka varmistavat, että niiden jäsenet noudattavat eettisiä tai hygieniasääntöjä) tai käyttää sille kuuluvaa julkista valtaa (esim. opetusministeriö, joka huolehtii siitä, että keskiasteen opettajilla on vaadittava pätevyys).

IMI-järjestelmää voi siis käyttää henkilötietojen vaihtoon ammattipätevyys- ja palveludirektiivien mukaisesti niissä säädettyihin tarkoituksiin. Muuhun sisämarkkinalainsäädäntöön liittyviä tietoja ei voi vaihtaa IMI-järjestelmässä. Jos IMI-järjestelmän soveltamisalaa jossain vaiheessa laajennetaan muille lainsäädäntöaloille, päätöksen 2008/49/EY liitteeseen lisätään viittaus asiaankuuluviin yhteisön säädöksiin.

7.   SOVELLETTAVA LAKI JA ASIANMUKAINEN VALVONTA

Sovellettava tietosuojalaki määräytyy sen mukaan, kuka IMI-toimija tai -käyttäjä on. Esimerkiksi Euroopan komission kohdalla sovelletaan tietosuoja-asetusta (EY) N:o 45/2001. Kansallisen käyttäjän (esim. toimivaltaisen viranomaisen) kohdalla sovelletaan puolestaan kyseisen maan tietosuojalainsäädäntöä, jonka on oltava direktiivin 95/46/EY (tietosuojadirektiivi) mukainen.

Kyseinen direktiivi ja asetus (EY) N:o 45/2001 muodostavat Euroopan unionissa vankat oikeudelliset puitteet tietosuojalle (6). Tietosuojadirektiivi jättää jäsenvaltioille jonkin verran joustonvaraa. Kansallisten IMI-koordinaattoreiden olisikin hyvä keskustella näistä ohjeista omien tietosuojaviranomaistensa kanssa. Esiin voitaisiin ottaa vaikkapa yksityishenkilöille tarjottavat tiedot (ks. tästä kohta 9) tai velvollisuus ilmoittaa tietyistä tietojenkäsittelytoimista tietosuojaviranomaisille.

6

Direktiivi 95/46/EY on sisämarkkinadirektiivi, ja sillä on kaksi tavoitetta. Kansallisen tietosuojalainsäädännön yhdenmukaistamisella pyritään sekä varmistamaan korkeatasoinen tietosuoja että turvaamaan yksityishenkilöiden perusoikeudet siten, että henkilötietoja voidaan siirtää vapaasti jäsenvaltioiden välillä. Kansallisilla erityispiirteillä ei siksi pitäisi olla minkäänlaista käytännön tai merkittävää vaikutusta IMI-järjestelmän käyttöön eikä muiden yhteisön säädösten edellyttämään tietojenvaihtoon.

EU:n tietosuojalainsäädännön tärkeimpiä ominaisuuksia on se, että sen noudattamista valvovat julkiset riippumattomat tietosuojaviranomaiset. Sen ansiosta kansalaiset voivat esittää näille viranomaisille valituksia ja saada tietosuojaan liittyvät ongelmansa ratkaistuksi nopeasti tarvitsematta viedä asiaa tuomioistuimen käsiteltäväksi. Henkilötietojen käsittelyä kansallisella tasolla valvovat kansalliset tietosuojaviranomaiset, ja EU:n toimielinten tekemää käsittelyä valvoo Euroopan tietosuojavaltuutettu. Euroopan komissiota valvoo siis Euroopan tietosuojavaltuutettu, ja muita IMI-käyttäjiä valvovat asianomaiset kansalliset tietosuojaviranomaiset. Lisätietoja rekisteröityjen tekemistä valituksista ja pyynnöistä löytyy kohdasta 10, jossa käsitellään tiedonsaanti- ja oikaisuoikeutta, ja kohdasta 13, jossa kuvataan yhteistyötä tietosuojaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun kanssa.

8.   TIETOJENVAIHTOON LIITTYVÄT TIETOSUOJAPERIAATTEET

Henkilötietoja saa EY-lainsäädännön mukaisesti käsitellä vain tietyin edellytyksin (ks. kohta 6: Oikeudelliset perusteet henkilötietojen vaihdolle IMI:ssä) ja tiettyjen tietosuojadirektiivissä vahvistettujen ”tietojen laatua koskevien periaatteitten” mukaisesti (ks. direktiivin 6 artikla).

Rekisterinpitäjien olisi kerättävä henkilötietoja ainoastaan laillisiin ja erityisiin tarkoituksiin, eikä tietoja saisi käsitellä tarkoituksissa, jotka eivät vastaa keräyshetkellä ilmoitettuja. Selkeä esimerkki ei-vastaavista tarkoituksista olisi tilanne, jossa toimivaltainen viranomainen myy yksityiselle yrityksille markkinointitarkoituksiin osoitetietoja, jotka viranomainen on kerännyt käsitelläkseen muuttavan ammattihenkilön tapausta palveludirektiivin mukaisesti.

Käsiteltävien henkilötietojen on lisäksi oltava oikeassa suhteessa (asianmukaisia, olennaisia, ei liian laajoja) siihen tarkoitukseen, mihin ne on kerätty, ja rekisterinpitäjän on ryhdyttävä toimiin sen varmistamiseksi, että tiedot pidetään ajan tasalla ja tuhotaan tai muutetaan anonyymeiksi heti, kun rekisteröidyn tunnistaminen ei enää ole tarpeellista. Tietojen laatuun liittyvät periaatteet ovat hyviä tietohallintoperiaatteita: hyvässä tietojärjestelmässä ei säilytetä ilman erityistä syytä gigatavukaupalla tietoja, jotka pian vanhentuvat tai joihin ei enää voi luottaa. Hyvässä sähköisessä tietojärjestelmässä olisi kerättävä vain sellaiset tiedot, joita tarvitaan ennalta asetettuihin tarkoituksiin, ja pidettävä ne ajan tasalla, jotta ne pysyvät täysin luotettavina.

Kun näitä laatuperiaatteita sovelletaan IMI-järjestelmään, voidaan suositella seuraavaa:

| 1) | IMI-järjestelmän käyttö olisi rajattava tiukasti niihin tarkoituksiin, jotka sovellettavassa lainsäädännössä asetetaan (esim. on aihetta epäilyksiin). Niinpä vaikka IMI-järjestelmän odotetaankin muodostuvan toimivaltaisten viranomaisten välisen tietojenvaihdon pääväyläksi, on tehtävä täysin selväksi, ettei sitä ole tarkoitettu systemaattisesti käytettäväksi maahan muuttavien ammattihenkilöiden tai palveluntarjoajien taustojen tarkistamiseen. |
| --- | --- |

1)

IMI-järjestelmän käyttö olisi rajattava tiukasti niihin tarkoituksiin, jotka sovellettavassa lainsäädännössä asetetaan (esim. on aihetta epäilyksiin). Niinpä vaikka IMI-järjestelmän odotetaankin muodostuvan toimivaltaisten viranomaisten välisen tietojenvaihdon pääväyläksi, on tehtävä täysin selväksi, ettei sitä ole tarkoitettu systemaattisesti käytettäväksi maahan muuttavien ammattihenkilöiden tai palveluntarjoajien taustojen tarkistamiseen.

| 2) | Tietopyynnön esittävän toimivaltaisen viranomaisen tulisi antaa vain ne henkilötiedot, joita pyynnön vastaan ottava toimivaltainen viranomainen tarvitsee voidakseen varmasti yksilöidä asianomaisen henkilön tai vastatakseen esitettyihin kysymyksiin. Jos esimerkiksi muuttava ammattihenkilö voidaan tunnistaa hänen nimensä ja ammattirekisterissä olevan rekisterinumeronsa perusteella, hänen henkilötunnustaan ei ole syytä antaa. |
| --- | --- |

2)

Tietopyynnön esittävän toimivaltaisen viranomaisen tulisi antaa vain ne henkilötiedot, joita pyynnön vastaan ottava toimivaltainen viranomainen tarvitsee voidakseen varmasti yksilöidä asianomaisen henkilön tai vastatakseen esitettyihin kysymyksiin. Jos esimerkiksi muuttava ammattihenkilö voidaan tunnistaa hänen nimensä ja ammattirekisterissä olevan rekisterinumeronsa perusteella, hänen henkilötunnustaan ei ole syytä antaa.

| 3) | IMI-käyttäjien olisi valittava esitettävät kysymykset huolellisesti ja kysyttävä vain sitä, mikä on ehdottoman välttämätöntä. Kyse ei ole pelkästään tietosuojaperiaatteitten noudattamisesta vaan myös hallinnollisen rasituksen keventämisestä. Ennalta määritellyt kysymyssarjat julkaistaan avoimuuden nimissä IMI-verkkosivustolla (7).

  Mitkä tiedot ovat arkaluontoisia?
   (8)

  Arkaluontoisia ovat tiedot, jotka koskevat rotua tai etnistä alkuperää, poliittisia mielipiteitä, uskonnollista tai filosofista vakaumusta, ammattiliittoon kuulumista, terveyttä, seksuaalista käyttäytymistä, rikoksia, rikosasioissa annettuja tuomiota tai turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä. Eräät jäsenvaltiot voivat pitää arkaluontoisina myös hallinnollisiin sanktioihin tai tuomioihin liittyviä tietoja. |
| --- | --- |

3)

IMI-käyttäjien olisi valittava esitettävät kysymykset huolellisesti ja kysyttävä vain sitä, mikä on ehdottoman välttämätöntä. Kyse ei ole pelkästään tietosuojaperiaatteitten noudattamisesta vaan myös hallinnollisen rasituksen keventämisestä. Ennalta määritellyt kysymyssarjat julkaistaan avoimuuden nimissä IMI-verkkosivustolla (7).

7

Mitkä tiedot ovat arkaluontoisia?
   (8)

Mitkä tiedot ovat arkaluontoisia?

8

Arkaluontoisia ovat tiedot, jotka koskevat rotua tai etnistä alkuperää, poliittisia mielipiteitä, uskonnollista tai filosofista vakaumusta, ammattiliittoon kuulumista, terveyttä, seksuaalista käyttäytymistä, rikoksia, rikosasioissa annettuja tuomiota tai turvallisuuteen liittyviä toimenpiteitä. Eräät jäsenvaltiot voivat pitää arkaluontoisina myös hallinnollisiin sanktioihin tai tuomioihin liittyviä tietoja.

| 4) | Toimivaltaisten viranomaisten on oltava erityisen tarkkana, kun tietojenvaihtoon sisältyy arkaluontoisia tietoja. Arkaluontoisia tietoja voidaan vaihtaa vain tarkkaan rajoitetuissa tilanteissa. Tärkeimmät arkaluontoisten tietojen käsittelyyn IMI-järjestelmässä liittyvät vaatimukset ovat seuraavat:






  a) | Arkaluontoisten tietojen käsittely on tarpeen oikeusvaateen laatimiseksi, esittämiseksi tai puolustamiseksi (ks. tietosuojadirektiivin 8 artiklan 2 kohdan e alakohta ja vastaavat säännökset kansallisessa lainsäädännössä).
  Tämä voi koskea IMI-tietojenvaihtoja tapauksissa, joissa muuttava ammattihenkilö tai palveluntarjoaja haluaa käyttää oikeuttaan harjoittaa ammattiaan toisessa jäsenvaltiossa tai sijoittautua sinne. Toimivaltaisten viranomaisten on tällöin huolellisesti arvioitava, tarvitaanko arkaluontoisia tietoja oikeuden vahvistamiseen ehdottomasti.
  Jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet ammattipätevyysdirektiiviin ja palveludirektiiviin erityisiä säännöksiä, jotka koskevat tiettyjä IMI-järjestelmässä vaihdettavia arkaluontoisia tietoja:






  1) | Ammattipätevyysdirektiivin 56 artiklan 2 kohdassa säädetään, että ”vastaanottavan jäsenvaltion ja kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava tietoja hakijaan kohdistetuista kurinpitotoimista tai tälle määrätyistä rikosoikeudellisista seuraamuksista tai muista erityisistä vakavista seikoista, jotka todennäköisesti vaikuttavat tämän direktiivin mukaiseen toiminnan harjoittamiseen – – henkilötietojen suojaa koskevaa lainsäädäntöä noudattaen”. |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Toimivaltaisten viranomaisten on oltava erityisen tarkkana, kun tietojenvaihtoon sisältyy arkaluontoisia tietoja. Arkaluontoisia tietoja voidaan vaihtaa vain tarkkaan rajoitetuissa tilanteissa. Tärkeimmät arkaluontoisten tietojen käsittelyyn IMI-järjestelmässä liittyvät vaatimukset ovat seuraavat:

arkaluontoisia tietoja

a)

Arkaluontoisten tietojen käsittely on tarpeen oikeusvaateen laatimiseksi, esittämiseksi tai puolustamiseksi (ks. tietosuojadirektiivin 8 artiklan 2 kohdan e alakohta ja vastaavat säännökset kansallisessa lainsäädännössä).

Tämä voi koskea IMI-tietojenvaihtoja tapauksissa, joissa muuttava ammattihenkilö tai palveluntarjoaja haluaa käyttää oikeuttaan harjoittaa ammattiaan toisessa jäsenvaltiossa tai sijoittautua sinne. Toimivaltaisten viranomaisten on tällöin huolellisesti arvioitava, tarvitaanko arkaluontoisia tietoja oikeuden vahvistamiseen ehdottomasti.

Jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet ammattipätevyysdirektiiviin ja palveludirektiiviin erityisiä säännöksiä, jotka koskevat tiettyjä IMI-järjestelmässä vaihdettavia arkaluontoisia tietoja:

1)

Ammattipätevyysdirektiivin 56 artiklan 2 kohdassa säädetään, että ”vastaanottavan jäsenvaltion ja kotijäsenvaltion toimivaltaisten viranomaisten on vaihdettava tietoja hakijaan kohdistetuista kurinpitotoimista tai tälle määrätyistä rikosoikeudellisista seuraamuksista tai muista erityisistä vakavista seikoista, jotka todennäköisesti vaikuttavat tämän direktiivin mukaiseen toiminnan harjoittamiseen – – henkilötietojen suojaa koskevaa lainsäädäntöä noudattaen”.

| 2) | Palveludirektiivin 33 artiklassa taas vahvistetaan erityisiä sääntöjä maahan muuttavan palveluntarjoajan hyvää mainetta koskevien tietojen vaihtoon: ”Jäsenvaltion on annettava toisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti pyynnöstä tiedot kurinpidollisista, hallinnollisista tai rikosoikeudellisista seuraamuksista sekä maksukyvyttömyys- tai konkurssirikospäätöksistä – –”. |
| --- | --- |

2)

Palveludirektiivin 33 artiklassa taas vahvistetaan erityisiä sääntöjä maahan muuttavan palveluntarjoajan hyvää mainetta koskevien tietojen vaihtoon: ”Jäsenvaltion on annettava toisen jäsenvaltion toimivaltaisille viranomaisille kansallisen lainsäädäntönsä mukaisesti pyynnöstä tiedot kurinpidollisista, hallinnollisista tai rikosoikeudellisista seuraamuksista sekä maksukyvyttömyys- tai konkurssirikospäätöksistä – –”.

| b) | Rekisteröity on antanut nimenomaisen suostumuksensa. Jos hallinnollinen yhteistyö on rekisteröidyn edun mukaista, ei pitäisi olla vaikeuksia saada rekisteröidyltä nimenomaista suostumusta hänen henkilötietojensa käsittelyyn. |
| --- | --- |

b)

Rekisteröity on antanut nimenomaisen suostumuksensa. Jos hallinnollinen yhteistyö on rekisteröidyn edun mukaista, ei pitäisi olla vaikeuksia saada rekisteröidyltä nimenomaista suostumusta hänen henkilötietojensa käsittelyyn.

| 5) | Aivan erityisen huolellinen on oltava silloin, kun kyse on rikosrekisteritiedoista, sillä niiden on välttämättä oltava paikkansa pitävät ja ajan tasalla. Sen lisäksi, että noudatetaan muita tietosuojadirektiivin ja -asetuksen periaatteita, joihin tässä suosituksessa viitataan (9), rikosrekisteritietoja tulisi pyytää vain silloin, kun se on asiaankuuluvien yhteisön säädösten mukaan luvallista ja täysin välttämätöntä, jotta suoraan pyyntöön liittyvässä tapauksessa voidaan tehdä päätös. Tietojen käsittelyn on siis oltava suoraan yhteydessä ammatin harjoittamiseen tai palvelun tarjoamiseen ja tarpeen sen varmistamiseksi, että asianomaisen direktiivin säännöksiä noudatetaan. IMI-käyttäjien olisi aina muistettava, että päätöksen tekemisessä ei useinkaan tarvita tietoja, jotka liittyvät nimenomaan maahan muuttavan ammattihenkilön tai palveluntarjoajan rikosrekisteriin.
  IMI-kysymyssarjassa on itse asiassa vain joitakin kysymyksiä, jotka liittyvät rikosrekisteriin tai muihin arkaluontoisiin tietoihin (10). Näiden tarkkaan rajattujen tapausten lisäksi arkaluontoisia tietoja ei saisi vaihtaa kuin sellaisissa poikkeustapauksissa, joissa arkaluontoiset tiedot liittyvät suoraan ja konkreettisesti asianomaisen toiminnan harjoittamiseen ja niitä tarvitaan välttämättä oikeudellisen vaateen perustelemiseen.
  Toimivaltaiset viranomaiset eivät saa käyttää IMI-järjestelmää tehdäkseen rutiininomaisia selvityksiä muuttavien ammattihenkilöiden rikostaustasta. Se ei näet vastaa sitä tarkoitusta, johon IMI on perustettu. Rikoksia tai kurinpidollisia toimenpiteitä koskevien tiedustelujen on lisäksi liityttävä asianomaiseen ammattiin tai palveluun eikä siis muihin mahdollisiin rikoksiin tai kurinpidollisiin toimenpiteisiin, joita maahan muuttava ammattihenkilö on saattanut lähtömaassaan tehdä tai joita häneen on ehkä kohdistettu. Jos on esimerkiksi selvitettävä, onko lääkäri laillisesti rekisteröitynyt ja hyvämaineinen, tietopyynnön esittävän toimivaltaisen viranomaisen ei tarvitse tietää, onko lääkäri mahdollisesti syyllistynyt liikennerikkomukseen, sillä tällainen rikkomus ei estäisi tätä toimimasta lääkärinä kotimaassaan. |
| --- | --- |

5)

Aivan erityisen huolellinen on oltava silloin, kun kyse on rikosrekisteritiedoista, sillä niiden on välttämättä oltava paikkansa pitävät ja ajan tasalla. Sen lisäksi, että noudatetaan muita tietosuojadirektiivin ja -asetuksen periaatteita, joihin tässä suosituksessa viitataan (9), rikosrekisteritietoja tulisi pyytää vain silloin, kun se on asiaankuuluvien yhteisön säädösten mukaan luvallista ja täysin välttämätöntä, jotta suoraan pyyntöön liittyvässä tapauksessa voidaan tehdä päätös. Tietojen käsittelyn on siis oltava suoraan yhteydessä ammatin harjoittamiseen tai palvelun tarjoamiseen ja tarpeen sen varmistamiseksi, että asianomaisen direktiivin säännöksiä noudatetaan. IMI-käyttäjien olisi aina muistettava, että päätöksen tekemisessä ei useinkaan tarvita tietoja, jotka liittyvät nimenomaan maahan muuttavan ammattihenkilön tai palveluntarjoajan rikosrekisteriin.

9

IMI-kysymyssarjassa on itse asiassa vain joitakin kysymyksiä, jotka liittyvät rikosrekisteriin tai muihin arkaluontoisiin tietoihin (10). Näiden tarkkaan rajattujen tapausten lisäksi arkaluontoisia tietoja ei saisi vaihtaa kuin sellaisissa poikkeustapauksissa, joissa arkaluontoiset tiedot liittyvät suoraan ja konkreettisesti asianomaisen toiminnan harjoittamiseen ja niitä tarvitaan välttämättä oikeudellisen vaateen perustelemiseen.

10

Toimivaltaiset viranomaiset eivät saa käyttää IMI-järjestelmää tehdäkseen rutiininomaisia selvityksiä muuttavien ammattihenkilöiden rikostaustasta. Se ei näet vastaa sitä tarkoitusta, johon IMI on perustettu. Rikoksia tai kurinpidollisia toimenpiteitä koskevien tiedustelujen on lisäksi liityttävä asianomaiseen ammattiin tai palveluun eikä siis muihin mahdollisiin rikoksiin tai kurinpidollisiin toimenpiteisiin, joita maahan muuttava ammattihenkilö on saattanut lähtömaassaan tehdä tai joita häneen on ehkä kohdistettu. Jos on esimerkiksi selvitettävä, onko lääkäri laillisesti rekisteröitynyt ja hyvämaineinen, tietopyynnön esittävän toimivaltaisen viranomaisen ei tarvitse tietää, onko lääkäri mahdollisesti syyllistynyt liikennerikkomukseen, sillä tällainen rikkomus ei estäisi tätä toimimasta lääkärinä kotimaassaan.

Tietojen jatkokäsittely ja säilyttäminen IMI-järjestelmän ulkopuolella

Tietojen jatkokäsittely ja säilyttäminen IMI-järjestelmän ulkopuolella

IMI:n käyttöön liittyy usein se, että sen tuloksia hyödynnetään muussakin kyseisessä maassa tehtävässä tietojenkäsittelyssä (kuten käsiteltäessä palvelun tarjoamiseen liittyvää hakemusta tai jonkin toiminnan edellyttämää lupaa). Onkin aivan tavallista, että toimivaltaiset viranomaiset jatkokäsittelevät näihin tarkoituksiin hankittuja tietoja. IMI:n kautta saatujen tietojen jatkokäsittelyyn järjestelmän ulkopuolella sovelletaan siihenkin kansallista tietosuojalainsäädäntöä. Sen vuoksi on varmistettava seuraavat:

| — | jatkokäsittely ei ole ristiriidassa IMI:n piirissä tehdyn keruun ja vaihdon tarkoitusten kanssa, |
| --- | --- |

—

jatkokäsittely ei ole ristiriidassa IMI:n piirissä tehdyn keruun ja vaihdon tarkoitusten kanssa,

| — | jatkokäsittely on tarpeellista ja oikeassa suhteessa (asianmukaista, olennaista eikä liian laajaa) siihen tarkoitukseen, jota varten tiedot IMI-järjestelmässä kerättiin, |
| --- | --- |

—

jatkokäsittely on tarpeellista ja oikeassa suhteessa (asianmukaista, olennaista eikä liian laajaa) siihen tarkoitukseen, jota varten tiedot IMI-järjestelmässä kerättiin,

| — | huolehditaan siitä, että tiedot pidetään ajan tasalla ja tuhotaan, kun niitä ei enää tarvita, |
| --- | --- |

—

huolehditaan siitä, että tiedot pidetään ajan tasalla ja tuhotaan, kun niitä ei enää tarvita,

| — | jos IMI-järjestelmän sisältämiä tietoja annetaan sivulliselle, on siitä tietojen asianmukaisen käsittelyn varmistamiseksi ilmoitettava rekisteröidylle, jos se ei osoittaudu mahdottomaksi tai vaadi kohtuutonta vaivaa tai jos lainsäädännössä nimenomaisesti säädetään tietojen tallentamisesta tai luovuttamisesta (tietosuojadirektiivin 95/46/EY 11 artiklan 2 kohta). Tietojen luovuttamista saatetaan vaatia vain yhden tietojenvaihtoon osallistuvan jäsenvaltion lainsäädännössä eikä vaatimusta välttämättä tunneta muualla. Komissio pitäisikin suotavana, että rekisteröidylle pyritään ilmoittamaan asiasta myös siinä tapauksessa, että tietojen luovuttamisesta nimenomaan säädetään laissa. |
| --- | --- |

—

jos IMI-järjestelmän sisältämiä tietoja annetaan sivulliselle, on siitä tietojen asianmukaisen käsittelyn varmistamiseksi ilmoitettava rekisteröidylle, jos se ei osoittaudu mahdottomaksi tai vaadi kohtuutonta vaivaa tai jos lainsäädännössä nimenomaisesti säädetään tietojen tallentamisesta tai luovuttamisesta (tietosuojadirektiivin 95/46/EY 11 artiklan 2 kohta). Tietojen luovuttamista saatetaan vaatia vain yhden tietojenvaihtoon osallistuvan jäsenvaltion lainsäädännössä eikä vaatimusta välttämättä tunneta muualla. Komissio pitäisikin suotavana, että rekisteröidylle pyritään ilmoittamaan asiasta myös siinä tapauksessa, että tietojen luovuttamisesta nimenomaan säädetään laissa.

9.   KÄSITTELYSTÄ ILMOITTAMINEN REKISTERÖIDYLLE

Tietosuojajärjestelmien perusperiaatteisiin kuuluu aina se, että rekisterinpitäjät ilmoittavat rekisteröidylle aikomuksestaan käsitellä hänen henkilötietojaan.

Tietosuojadirektiivin 10 artiklassa säädetään, että rekisteröidylle on tietojen keräämisen yhteydessä toimitettava vähintään tiedot rekisterinpitäjän henkilöllisyydestä, tietojenkäsittelyn tarkoituksesta, tietojen vastaanottajista tai vastaanottajaryhmistä, kysymyksiin vastaamisen pakollisuudesta tai vapaaehtoisuudesta, vastaamatta jättämisen mahdollisista seurauksista sekä rekisteröidyn oikeudesta saada itseään koskevia tietoja ja oikaista ne.

Kun toimivaltainen viranomainen kerää yksittäisen ihmisen henkilötietoja, sen on ilmoitettava rekisteröidylle siitä, että tiedot voidaan syöttää IMI-järjestelmään, jotta viranomainen voi tehdä yhteistyötä toisten jäsenvaltioiden viranomaisten kanssa rekisteröityä koskevan tiedustelun yhteydessä ja jotta rekisteröity voi pyytää miltä tahansa tietojenvaihtoon osallistuvalta toimivaltaiselta viranomaiselta saada nähtäväkseen kyseisessä tietojenvaihdossa vaihdettavat henkilötietonsa tai saada ne oikaistuksi (tästä tarkemmin kohdassa 10, jossa käsitellään tiedonsaanti- ja oikaisuoikeuksia).

Toimivaltaiset viranomaiset päättävät siitä, miten nämä tiedot toimitetaan rekisteröidyille. Koska useimmat elleivät kaikkikin toimivaltaiset viranomaiset käsittelevät tietoja muissakin yhteyksissä kuin IMI-järjestelmään liittyvissä tietojenvaihdoissa, ne voivat tapauksen mukaan ilmoittaa asiasta rekisteröidyille samalla tavalla kuin tiedottaessaan kansallisen lainsäädännön mukaisista tietojenkäsittelyistä (esim. ilmoituksilla, rekisteröityjen kanssa käymässään kirjeenvaihdossa tai verkkosivustoilla).

Tietosuojadirektiivin mukainen informointi

Tietosuojadirektiivin mukainen informointi

Tietosuojadirektiivin 10 artiklassa luetellaan ne tiedot, jotka rekisteröidyille on toimitettava, ellei hän jo tiedä niitä:

| a) | rekisterinpitäjien henkilöllisyys (tietoja keräävä toimivaltainen viranomainen tai vastaava toisen jäsenvaltion viranomainen); |
| --- | --- |

a)

rekisterinpitäjien henkilöllisyys (tietoja keräävä toimivaltainen viranomainen tai vastaava toisen jäsenvaltion viranomainen);

| b) | tietojenkäsittelyn tarkoitukset (maahan muuttavaa ammattihenkilöä tai palveluntarjoajaa koskevaan tiedusteluun liittyvä viestintä muiden viranomaisten kanssa); |
| --- | --- |

b)

tietojenkäsittelyn tarkoitukset (maahan muuttavaa ammattihenkilöä tai palveluntarjoajaa koskevaan tiedusteluun liittyvä viestintä muiden viranomaisten kanssa);

| c) | muut tiedot, jotka ovat tarpeen asianmukaisen tietojenkäsittelyn varmistamiseksi tai sen vuoksi, että niitä vaaditaan kansallisessa lainsäädännössä; tällaisia tietoja ovat






  1) | tietojen vastaanottajat tai vastaanottajaryhmät; |
| --- | --- | --- |

c)

muut tiedot, jotka ovat tarpeen asianmukaisen tietojenkäsittelyn varmistamiseksi tai sen vuoksi, että niitä vaaditaan kansallisessa lainsäädännössä; tällaisia tietoja ovat

1)

tietojen vastaanottajat tai vastaanottajaryhmät;

| 2) | tieto henkilön oikeudesta saada itseään koskevia tietoja ja oikaista niitä samoin kuin tiedot oikeuden toteuttamisesta käytännössä sekä siihen kansallisessa lainsäädännössä mahdollisesti säädetyistä poikkeuksista; |
| --- | --- |

2)

tieto henkilön oikeudesta saada itseään koskevia tietoja ja oikaista niitä samoin kuin tiedot oikeuden toteuttamisesta käytännössä sekä siihen kansallisessa lainsäädännössä mahdollisesti säädetyistä poikkeuksista;

| 3) | oikeus hakea muutosta (esim. tuomioistuinkäsittely ja oikeus vaatia korvauksia); |
| --- | --- |

3)

oikeus hakea muutosta (esim. tuomioistuinkäsittely ja oikeus vaatia korvauksia);

| 4) | tietojen säilyttämisen aikarajat; |
| --- | --- |

4)

tietojen säilyttämisen aikarajat;

| 5) | suojatoimet; |
| --- | --- |

5)

suojatoimet;

| 6) | linkit asiaan liittyviin asiakirjoihin ja verkkosivustoihin, myös komission IMI-sivustoon. |
| --- | --- |

6)

linkit asiaan liittyviin asiakirjoihin ja verkkosivustoihin, myös komission IMI-sivustoon.

Tietosuojadirektiivissä mainitaan kaksi tapausta, jolloin rekisteröityä on informoitava: näin on tehtävä sekä silloin, kun tiedot kerätään suoraan rekisteröidyltä, että silloin, kun ne kerätään muualta. Jälkimmäisen tapauksen varalta direktiivin 11 artiklassa kuitenkin säädetään, ettei tietoja tarvitse toimittaa, jos se vaatisi kohtuutonta vaivaa tai jos tietojen tallentamisesta tai luovuttamisesta nimenomaisesti säädetään lainsäädännössä (kuten IMI-tietojenvaihdon tapauksessa). Tällaisissa tapauksissa jäsenvaltioiden on direktiivin mukaan kuitenkin ”säädettävä tarpeellisista suojatoimista”.

Tämän vuoksi toimivaltaisten viranomaisten on ehkä mukautettava rekisteröityjen informoimista maansa tietosuojalainsäädännön perusteella. Silloin voidaan kuulla kansallisia IMI-koordinaattoreita ja tietosuojaviranomaisia. Tarkoitukseen sopisi kerroksittainen malli, jossa tietojen keruun yhteydessä annetaan perustiedot (esim. viranomaisille toimitettavissa hakemuslomakkeissa) ja kerrotaan, mistä rekisteröity voi halutessaan saada kattavampia tietoja.

Tehokas tapa antaa rekisteröidyille näitä yksityiskohtaisempia tietoja on esittää tietosuojaperiaatteet verkkosivuilla.

Toimivaltaisten viranomaisten olisi hyvä päivittää tai täydentää tietosuojaperiaatteitaan niin, että niissä viitataan IMI-järjestelmässä tehtäviin henkilötietovaihtoihin. Ellei periaatteita ole vielä vahvistettu, viranomaisten olisi mietittävä, antaako IMI:n käyttö ja kerättyjen henkilötietojen määrä aihetta sellaisten laatimiseen ja asettamiseen saataville verkossa.

Jos IMI-järjestelmää käytetään hyvin satunnaisesti, voi riittää, että rekisteröidyille kerrotaan IMI:stä lyhyesti tietoja kerättäessä ja tarpeen mukaan myöhemmin. Jollei toimivaltainen viranomainen esitä rekisteröidylle IMI-järjestelmää koskevia tietosuojaperiaatteita, sen olisi ilmaistava selkeästi, mistä voi saada tarkempia tietoja – esimerkiksi kansallisen IMI-koordinaattorin verkkosivuilta ja komission IMI-sivustolta.

Komission IMI-tietosuojaperiaatteet löytyvät komission IMI-sivuston tietosuojaosiosta (11). Sivustolla on rekisteröidyille tarjolla myös tietoja siitä, miten he voivat käytännössä toteuttaa oikeuksiaan ja saada maansa toimivaltaisilta tai tietosuojaviranomaisilta tarvittaessa apua.

11

Jos uskot, että IMI-järjestelmässä on henkilötietojasi ja haluaisit päästä tarkastelemaan niitä, poistaa ne tai oikaista niitä, ota yhteyttä hallintoyksikköön tai ammatilliseen elimeen, johon olet ollut aiemmin yhteydessä. Voit myös ottaa yhteyttä pyynnön käsittelyyn osallistuneeseen IMI-käyttäjään. Jos et ole tyytyväinen saamaasi vastaukseen, voit ottaa yhteyttä toiseen IMI-käyttäjään tai tehdä valituksen jonkin pyynnössä osallisena olleen IMI-käyttäjän tietosuojaviranomaiselle, joka avustaa sinua veloituksetta. Luettelo tietosuojaviranomaisista:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Joissakin tapauksissa kansalliseen lainsäädäntöön voi sisältyä poikkeuksia, jotka koskevat oikeuksia saada henkilötietoja.

On erittäin suositeltavaa, että keskeiset IMI-toimijat, jotka käsittelevät runsaasti tietopyyntöjä, julkaisevat tietosuojaperiaatteensa verkkosivuillaan. Periaatteisiin olisi liitettävä linkki komission IMI-sivuston tietosuojaosioon. Vain vähän tietopyyntöjä käsittelevät toimivaltaiset viranomaiset voivat tyytyä antamaan linkin komission IMI-sivustoon.

Kansallisten IMI-koordinaattorien pitäisi antaa apua toimivaltaisille viranomaisille. Ne voivat esimerkiksi laatia tietosuojailmoitusmalleja, joiden pohjalta kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat laatia oman ilmoituksensa. Toinen vaihtoehto olisi laatia yhteinen valtakunnallinen tietosuojailmoitus, joka julkaistaan kansallisen koordinaattorin internet-sivuilla. Toimivaltaiset viranomaiset antaisivat rekisteröityjen kanssa asioidessaan näille linkin valtakunnalliseen ilmoitukseen (esim. hakemuslomakkeissa tai muissa rekisteröidyille annettavissa asiakirjoissa).

EUROOPAN KOMISSION TIETOSUOJAPERIAATTEET

EUROOPAN KOMISSION TIETOSUOJAPERIAATTEET

Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä – IMI

Sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmä – IMI

1.   IMI:n tavoite ja toimijat

IMI:n tavoite ja toimijat

IMI-järjestelmän tavoitteena on helpottaa hallinnollista yhteistyötä ja keskinäistä avunantoa jäsenvaltioiden välillä sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan sekä henkilöiden ja palvelujen vapaan liikkuvuuden takaamiseksi. Järjestelmä tarjoaa välineen tietojen (myös joidenkin henkilötietojen) vaihtoon ETA-valtioiden kansallisten viranomaisten välillä.

Nämä tietosuojaperiaatteet koskevat Euroopan komission vastuulla olevaa IMI-järjestelmän osuutta, ts. kansallisten IMI-koordinaattoreiden valtuuttamien ensimmäisten käyttäjien henkilötietojen keräämistä, rekisteröintiä ja tallennusta sekä näiden tietojen poistamista. Sen sijaan ne eivät koske muiden IMI-käyttäjien ja tietojenvaihdon kohteena olevien henkilöiden henkilötietojen keräämistä, hakua tai katselua. Tietosuojaperiaatteet eivät siis koske sellaista henkilötietojen käsittelyä, josta jäsenvaltiot ovat vastuussa.

2.   Sovellettava lainsäädäntö

Sovellettava lainsäädäntö

Euroopan komission vastuulla olevaan henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 45/2001.

Siihen sovelletaan myös sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmän (IMI) täytäntöönpanosta henkilötietojen suojelun osalta 12 päivänä joulukuuta 2007 annettua komission päätöstä 2008/49/EY.

3.   Mitä tietoja komissio käsittelee IMI-järjestelmässä

Mitä tietoja komissio käsittelee IMI-järjestelmässä

Komissio kerää tarvittavat yhteystiedot kansallisten IMI-koordinaattoreiden rekisteröimistä järjestelmän ensimmäisistä käyttäjistä, kuten nimen, työpuhelinnumeron ja -faksinumeron sekä sähköpostiosoitteen. Nämä henkilötiedot sekä tiedot valtuutettuja IMI-koordinaattoreita ja toimivaltaisia viranomaisia edustavista käyttäjistä tallennetaan komission palvelimelle.

Tietojenvaihdon kohteena olevien henkilöiden henkilötiedot tallennetaan komission palvelimelle teknisistä syistä.

4.   Miksi IMI-järjestelmässä käsitellään henkilötietoja

Miksi IMI-järjestelmässä käsitellään henkilötietoja

Kansallisten IMI-koordinaattoreiden yhteystiedot tarvitaan, jotta järjestelmä voidaan ottaa käyttöön. Komission on pystyttävä käyttämään näitä tietoja, jotta se voi hallita IMI-järjestelmää tehokkaasti yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa.

Kansallisten viranomaisten tietojenvaihdon kohteena olevien henkilöiden henkilötiedot tallennetaan tilapäisesti IMI-järjestelmään ja niitä käsitellään, jotta jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten välistä yhteistyötä voidaan parantaa EU:n sisämarkkinalainsäädännön säännösten mukaisesti silloin, kun toisesta jäsenvaltiosta tarvitaan lisätietoja. Syynä tietojenvaihtoon voi olla se, että palveluja tarjotaan tilapäisesti maasta toiseen tai että palveluntarjoaja sijoittautuu toiseen jäsenvaltioon.

5.   Kuka voi käyttää tietoja

Kuka voi käyttää tietoja

Päätöksessä 2008/49/EY säädetään, että komission paikalliset tietovastaavat voivat tarkastella kansallisten IMI-koordinaattoreiden paikallisten tietovastaavien henkilötietoja (12 artiklan 7 kohta). Komission henkilöstö ei missään tapauksessa pääse tarkastelemaan tietojenvaihdon kohteena olevien henkilöiden henkilötietoja.

6.   Kuinka kauan tietoja säilytetään

Kuinka kauan tietoja säilytetään

Toimivaltaisia viranomaisia ja koordinaattoreita edustavien käyttäjien henkilötiedot säilytetään niin kauan kuin he ovat IMI:n käyttäjiä.

Komissio poistaa automaattisesti kaikki toimivaltaisten viranomaisten välillä vaihdetut ja IMI-järjestelmässä käsitellyt henkilötiedot kuuden kuukauden kuluttua tietojenvaihdon virallisesta päättymisestä. Viestit säilytetään IMI-järjestelmässä tilastosyistä, mutta kaikki henkilötiedot muutetaan nimettömiksi. Tietojenvaihtoon osallistunut viranomainen voi milloin tahansa tietojenvaihdon päättymisen jälkeen pyytää komissiota poistamaan tietyt henkilötiedot. Komissio täyttää pyynnön 10 työpäivän kuluessa sovittuaan asiasta tietojenvaihtoon osallistuneen toisen viranomaisen kanssa.

7.   Miten tietojen väärinkäyttö estetään

Miten tietojen väärinkäyttö estetään

IMI-järjestelmä on suojattu monin teknisin keinoin. Järjestelmään pääsyyn tarvitaan eri tasoilla käyttäjätunnus ja salasana. Lisäksi tarvitaan turvakoodi, jollaista käytetään myös monissa verkkopankkijärjestelmissä. IMI-järjestelmässä henkilötietoja pääsee tarkastelemaan vain rajattu ryhmä (ks. kohta 5 Kuka voi käyttää tietoja). Järjestelmässä käytetään suojattua https-yhteyskäytäntöä.

8.   Omien henkilötietojen käsittely

Omien henkilötietojen käsittely

Kansalliset IMI-koordinaattorit pääsevät käsittelemään omia henkilötietojaan ottamalla yhteyttä kohdassa 10 mainittuun osoitteeseen.

9.   Lisätietoja

Lisätietoja

Näiden tietosuojaperiaatteiden lisäksi IMI-järjestelmässä oleviin tietoihin liittyy tärkeä oikeudellinen huomautus (http://europa.eu/geninfo/legal_notices_fi.htm).

Jos uskot, että IMI-järjestelmässä on henkilötietojasi ja haluaisit päästä tarkastelemaan niitä, poistaa ne tai oikaista niitä, ota yhteyttä hallintoyksikköön tai ammatilliseen elimeen, johon olet ollut aiemmin yhteydessä. Voit myös ottaa yhteyttä pyynnön käsittelyyn osallistuneeseen IMI-käyttäjään. Jos et ole tyytyväinen saamaasi vastaukseen, voit ottaa yhteyttä toiseen IMI-käyttäjään tai tehdä valituksen jonkin pyynnössä osallisena olleen IMI-käyttäjän tietosuojaviranomaiselle, joka avustaa sinua veloituksetta. Luettelo tietosuojaviranomaisista:

http://ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/nationalcomm/index_en.htm

Joissakin tapauksissa kansalliseen lainsäädäntöön voi sisältyä poikkeuksia, jotka koskevat oikeuksia saada henkilötietoja.

10.   Yhteydenotot

Yhteydenotot

IMI-järjestelmää hallinnoi Euroopan komission sisämarkkinoiden ja palvelujen pääosaston yksikkö E.3. Vastuuhenkilönä (rekisterinpitäjä) on yksikönpäällikkö Nicholas Leapman. IMI-yhteydenotot:

| European Commission |
| --- |
| Internal Market and Services Directorate General |
| Unit E.3 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu |

European Commission

Internal Market and Services Directorate General

Unit E.3

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

markt-imi-dataprotection@ec.europa.eu

Jos haluat tehdä valituksen jostakin komission vastuulla olevaan tietojenkäsittelyyn kuuluvasta toimenpiteestä, voit ottaa yhteyttä Euroopan tietosuojavaltuutettuun:

| European Data Protection Supervisor (EDPS) |
| --- |
| Rue Wiertz 60 (MO 63) |
| 1047 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| puhelin: +32 228319 00 |
| faksi: +32 22831950 |
| edps@edps.europa.eu |

European Data Protection Supervisor (EDPS)

Rue Wiertz 60 (MO 63)

1047 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

puhelin: +32 228319 00

faksi: +32 22831950

edps@edps.europa.eu

10.   OIKEUS SAADA TIETOJA JA OIKAISTA NE

Rekisteröidyn suhteen on oltava täysin avoimia. Sitä varten hänelle annetaan ensin edellisessä kohdassa mainitut tiedot ja oikeus saada häntä koskevat tiedot sekä tarpeen vaatiessa oikeus saada tiedot poistetuksi tai oikaistuksi tai suojatuksi, jos ne ovat virheellisiä tai niitä on käsitelty laittomasti.

ja

IMI-järjestelmä on monimutkainen, ja yhteisiin käsittely- ja valvontatoimiin osallistuu lukuisia toimijoita ja käyttäjiä, minkä vuoksi rekisteröityyn nähden on toimittava selkeästi. Rekisteröidyt eivät ole perillä yhteisiin käsittelytoimiin liittyvistä teknisistä seikoista tai järjestelmän toiminnasta – eikä heidän tarvitsekaan olla.

Sen vuoksi tarvitaan selkeä ja yksinkertainen toimintamalli. Rekisteröityjen on pääsääntöisesti voitava käyttää oikeuttaan saada heitä koskevat tiedot nähtäväkseen, oikaistuksi tai poistetuksi ottamalla yhteyttä johonkin tietojenvaihdossa osallisina olevista viranomaisista. Tästä voidaan poiketa vain perustelluissa tapauksissa, jossa siitä on sovittu rekisteröidyn ja kaikkien asiaan liittyvien osapuolten kanssa. Viranomaisen ei pidä kieltäytyä tietojen antamisesta, oikaisemista tai poistamisesta sillä perusteella, ettei se syöttänyt niitä järjestelmään, taikka vaatimalla, että rekisteröity ottaa yhteyttä toiseen toimivaltaiseen viranomaiseen. Tietopyynnön vastaanottava viranomainen tarkastelee pyyntöä ja joko hyväksyy tai hylkää sen pyynnön merkityksellisyyden ja oman maansa tietosuojalainsäädännön mukaisesti. Tarpeen mukaan viranomainen voi ennen päätöksensä tekemistä ottaa yhteyttä muihin toimivaltaisiin viranomaisiin. Jos viranomaiset ovat asiasta eri mieltä, niiden olisi pyydettävä omien tietosuojaviranomaisten apua, jotta asia voidaan ratkaista ripeästi ja tehokkaasti.

Jos rekisteröity ei ole tyytyväinen tehtyyn päätökseen, hän voi ottaa yhteyttä toiseen tietojenvaihdossa osallisena olevaan viranomaiseen taikka valitsemansa viranomaisen kansalliseen tietosuojaviranomaiseen. Hän voi ottaa yhteyttä esimerkiksi sijoittautumismaansa viranomaiseen, oman maansa tietosuojaviranomaiseen taikka työskentelymaansa viranomaiseen. Tarpeen mukaan tietosuojaviranomaisten olisi tehtävä keskenään yhteistyötä valituksen käsittelemiseksi (ks. tietosuojadirektiivin 28 artikla).

On korostettava, että rekisteröidyllä on oikeus milloin tahansa käynnistää oikeuskäsittely ja saada tarvittaessa korvausta (ks. tietosuojadirektiivin 22 ja 23 artikla ja vastaavat kansalliset säännökset).

Tietosuojadirektiivin 12 artiklan c alakohdassa säädetään, että rekisterinpitäjä ilmoittaa sivullisille, joille tietoja on luovutettu, kaikenlaisista oikaisuista, poistamisista ja suojaamisista, paitsi jos tämä osoittautuu mahdottomaksi tai vaatii kohtuutonta vaivaa. Tämä koskee myös IMI-järjestelmän ulkopuolella jatkokäsiteltyjä tietoja.

Komissio valmistelee tietosuojadirektiivin 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän ja Euroopan tietosuojavaltuutetun suositusten pohjalta IMI-järjestelmään toimintoa, jonka avulla tietoja voidaan oikaista verkossa ja jonka kautta asiaan osallistuvat viranomaiset saavat ilmoituksen automaattisesti (tässä noudatellaan jo käytössä olevaa menettelyä, jolla tiedot voidaan viranomaisen pyynnöstä poistaa jo ennen määräajan umpeutumista – ks. tästä kohta 12). Toiminteen toteuttaminen on teknisesti monimutkaista, ja sen vuoksi ehdotetaan, että ennen kuin toiminne voidaan ottaa käyttöön, henkilötietojen oikaisua haluavan viranomaisen olisi esitettävä oikaisupyyntö suoraan Euroopan komissiossa toimivalle IMI-rekisterinpitäjälle (ks. edeltävä osio: Euroopan komission tietosuojaperiaatteet).

Tietosuojadirektiivissä ja sen kansallisissa täytäntöönpanosäädöksissä annetaan rekisteröidylle lisäksi oikeus vastustaa henkilötietojensa käsittelyä ja, jos vastustus on perusteltua, vaatia käsittelyn lopettamista. Jos henkilötietojensa käsittelyä vastustava rekisteröity ottaa yhteyttä, on hyvä tiedustella oman maansa tietosuojaviranomaiselta, miten vastustusoikeus omassa maassa toimii.

11.   TIETOTURVALLISUUS

IMI-järjestelmän turvallisuudesta huolehditaan erinäisillä organisatorisilla ja teknisillä toimenpiteillä, jotka muistuttavat eräissä verkkopankkijärjestelmissä käytettäviä toimenpiteitä. IMI-järjestelmän kanssa käytävässä internetviestinnässä käytetään suojattua https-yhteyskäytäntöä. IMI:n teknisten suojatoimien on oltava yhteentoimivia koko EU:ssa. Järjestelmän teknistä suojaamista kehitetään edelleen tekniikan taso ja toteuttamiskustannukset huomioon ottaen (ks. direktiivin 95/46/EY 17 artikla ja asetuksen (EY) N:o 45/2001 22 artikla).

Lisätietoja Euroopan komission käyttämien tietojärjestelmien turvallisuutta koskevista säännöistä löytyy komission päätöksestä C(2006) 3602, joka on saatavana IMI-sivuston tietosuojaosiossa osoitteessa

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_fi.html

12.   SÄILYTTÄMISAIKA

Henkilötietojen säilyttämisaikaa koskevat säännöt vahvistetaan päätöksen 2008/49/EY 4 ja 5 artiklassa.

Yleissääntönä on, että kaikki tietojenvaihtoon sisältyvät henkilötiedot poistetaan automaattisesti kuuden kuukauden kuluttua tietojenvaihdon muodollisesta päättymisestä. Komissio on tekemässä järjestelmään joitakin muutoksia (muistutukset ja kiireellisyysluettelot), joilla vaihtojen muodollista päättämistä pyritään nopeuttamaan.

Toimivaltainen viranomainen voi pyytää henkilötietojen poistamista jo ennen kuuden kuukauden määräajan päättymistä. Komissio täyttää pyynnön 10 työpäivän kuluessa, jos toinen asianomainen toimivaltainen viranomainen siihen myöntyy.

Toimivaltaisten viranomaisten olisi hyvä muistaa, että henkilötietojen poistamista voi pyytää yksinkertaisesti verkossa: haetaan asianomainen tietojenvaihto esille ja napsautetaan Pyydä henkilötietojen poistamista -painiketta.

Näkymä: toimivaltainen viranomainen pyytää henkilötietojen aikaistettua poistamista

Näkymä: toimivaltainen viranomainen pyytää henkilötietojen aikaistettua poistamista

Image

Näkymä: toimivaltaiselta viranomaiselta pyydetään suostumusta henkilötietojen aikaistettuun poistamiseen

Näkymä: toimivaltaiselta viranomaiselta pyydetään suostumusta henkilötietojen aikaistettuun poistamiseen

Image

Komissio tekee järjestelmään eräitä parannuksia, joiden myötä esimerkiksi muistutetaan automaattisesti vastausten hyväksymisestä tai tietojenvaihdon päättämisestä, kun vastaus on tyydyttävä.

Lisäksi on muistettava, että jos toimivaltaiset viranomaiset tallentavat henkilötietoja IMI-järjestelmän ulkopuolelle, on noudatettava kansallisia tietosuojasääntöjä.

13.   YHTEISTYÖ TIETOSUOJAVIRANOMAISTEN JA EUROOPAN TIETOSUOJAVALTUUTETUN KANSSA

Kansallisten tietosuojaviranomaisten ja Euroopan tietosuojavaltuutetun muodostama verkosto on yksi vankimmista takeista sille, että tietosuojajärjestelmä toimii hyvin. Toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää tietosuojaviranomaiselta ja -valtuutetulta neuvoja aina kun kohtaavat sellaisen ongelman, jota ei näissä ohjeissa käsitellä. Kansallisten IMI-koordinaattorien olisi hyvä omaksua tässä suhteessa näkyvä rooli. IMI-sivuston tietosuojaosiossa on luettelo tietosuojaviranomaisten yhteyshenkilöistä.

Toimivaltaisten viranomaisten on lisäksi muistettava, että niiden on ehkä tarpeen ilmoittaa maansa tietosuojaviranomaisille ennakolta aikomuksestaan osallistua IMI-järjestelmään. Joissakin jäsenvaltioissa siihen voidaan vaatia ennakkolupa. IMI-koordinaattorien olisi tarpeen mukaan myös koordinoitava yhteydenottoja tietosuojaviranomaisiin.

Työ jatkuu

Työ jatkuu

IMI-järjestelmän seuraavaan versioon sisällytetään vuonna 2009 seuraavat tietosuojaan liittyvät parannukset:

| a) | Kun tietojen vaihtoon liittyy arkaluontoisia tietoja (kuten tietoja terveydentilasta, rikosrekisteristä tai kurinpitotoimista), järjestelmä muistuttaa, että vaihdettavat tiedot ovat arkaluontoisia ja että tapauksen käsittelijän tulisi pyytää nämä tiedot vain silloin kun se on ehdottoman välttämätöntä ja kun ne liittyvät suoraan kyseisen ammatin harjoittamiseen tai kyseisen palvelun tarjoamiseen. |
| --- | --- |

a)

Kun tietojen vaihtoon liittyy arkaluontoisia tietoja (kuten tietoja terveydentilasta, rikosrekisteristä tai kurinpitotoimista), järjestelmä muistuttaa, että vaihdettavat tiedot ovat arkaluontoisia ja että tapauksen käsittelijän tulisi pyytää nämä tiedot vain silloin kun se on ehdottoman välttämätöntä ja kun ne liittyvät suoraan kyseisen ammatin harjoittamiseen tai kyseisen palvelun tarjoamiseen.

| b) | Järjestelmään lisätään online-käyttöinen menettely laittomasti käsiteltyjen tai virheellisten tietojen oikaisemista, poistamista tai suojaamista varten (tässä noudatellaan jo käytössä olevaa menettelyä, jolla tiedot voidaan viranomaisen pyynnöstä poistaa jo ennen määräajan umpeutumista). |
| --- | --- |

b)

Järjestelmään lisätään online-käyttöinen menettely laittomasti käsiteltyjen tai virheellisten tietojen oikaisemista, poistamista tai suojaamista varten (tässä noudatellaan jo käytössä olevaa menettelyä, jolla tiedot voidaan viranomaisen pyynnöstä poistaa jo ennen määräajan umpeutumista).

| c) | Muistutuksilla ja kiireellisyysluetteloilla kehotetaan hyväksymään vastaus, jotteivät tietopyynnöt pysy aktiivisina pitempään kuin tarvitaan. |
| --- | --- |

c)

Muistutuksilla ja kiireellisyysluetteloilla kehotetaan hyväksymään vastaus, jotteivät tietopyynnöt pysy aktiivisina pitempään kuin tarvitaan.

| d) | Uusien palveludirektiiviin liittyvien tietovirtojen käsittelyyn tulee asianmukaisia välineitä: muistutustoiminne ja tapauskohtaiset poikkeukset. Malli on yleisesti ottaen sama kuin yleisissä tietojenvaihdoissa: järjestelmä muistuttaa tietojenvaihdon arkaluontoisuudesta ja vaihtojen päättämisestä heti kun mahdollista sekä keinoista ilmoittaa rekisteröidyille tietojenvaihdosta ja heidän oikeudestaan saada itseään koskevia tietoja ja tarvittaessa saada ne suojatuksi, poistetuksi tai oikaistuksi. Tietosuojatoimia saatetaan tarvita lisääkin. Niiden laatimisessa kuullaan Euroopan tietosuojavaltuutettua. |
| --- | --- |

d)

Uusien palveludirektiiviin liittyvien tietovirtojen käsittelyyn tulee asianmukaisia välineitä: muistutustoiminne ja tapauskohtaiset poikkeukset. Malli on yleisesti ottaen sama kuin yleisissä tietojenvaihdoissa: järjestelmä muistuttaa tietojenvaihdon arkaluontoisuudesta ja vaihtojen päättämisestä heti kun mahdollista sekä keinoista ilmoittaa rekisteröidyille tietojenvaihdosta ja heidän oikeudestaan saada itseään koskevia tietoja ja tarvittaessa saada ne suojatuksi, poistetuksi tai oikaistuksi. Tietosuojatoimia saatetaan tarvita lisääkin. Niiden laatimisessa kuullaan Euroopan tietosuojavaltuutettua.

14.   TARKISTUSLAUSEKE

IMI on uraauurtava tietojärjestelmä, jota edelleen kehitetään. Komissio kerää jatkuvasti palautetta koordinaattoreilta ja toimivaltaisilta viranomaisilta parantaakseen järjestelmää. Tulevina kuukausina lieneekin luvassa muutoksia. Kaikki niistä eivät vaikuta tietosuojaan, mutta osa vaikuttaa.

Näitä ohjeita ei siksi tulekaan pitää lopullisina, vaan niitä on päivitettävä päivittäisestä IMI-työskentelystä saatavien kokemusten perusteella. Komissio laatii viimeistään vuoden kuluttua tämän suosituksen antamisesta raportin, jossa se analysoi tilannetta ja arvioi myös uuden säädöksen tarpeellisuutta.”

---

(1)  Jäsenvaltioiden olisi hyvä sisällyttää IMI-koulutukseensa tietosuojakysymyksiä.

1

(2)  Ks. päätöksen 2008/49/EY 12 artikla.

2

(3)  Toimivaltaiset viranomaiset voivat muodostaa ”linkkejä” muihin viranomaisiin seurantaa varten (esim. alueviranomainen muodostaa linkin liittovaltion viranomaiseen). Nämä linkitetyt viranomaiset saavat näin tiedon pyyntöjen määrästä ja luonteesta, mutteivät pääse näkemään asianomaisten palveluntarjoajien tai muuttavien ammattihenkilöiden henkilötietoja.

3

(4)  Päätöksen 2008/49/EY 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio voi osallistua tietojenvaihtoon ainoastaan erityisissä tapauksissa, joissa asianomaisessa yhteisön säädöksessä säädetään tietojenvaihdosta jäsenvaltioiden ja komission välillä. Näissä tapauksissa komissiolla on samat velvollisuudet kuin toimivaltaisella viranomaisella. Sen on esimerkiksi huolehdittava asianmukaisista ilmoituksista rekisteröidyille ja annettava heille pyynnöstä mahdollisuus tutustua tietoihinsa.

4

(5)  Joissakin jäsenvaltioissa, kuten Italiassa, Luxemburgissa, Itävallassa ja Tanskassa, tietosuojalainsäädäntö tosin kattaa jossain määrin myös oikeushenkilöt.

5

(6)  Direktiiviä 95/46/EY sovelletaan jäsenvaltioihin ja asetusta (EY) N:o 45/2001 yhteisön toimielimiin.

6

(7)  Ks. http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_fi.pdf

7

(8)  Oikeudellinen määritelmä: direktiivin 95/46/EY 8 artikla ja asetuksen (EY) N:o 45/2001 10 artikla.

8

(9)  Rekisteröidyille on annettava asianmukaiset tiedot, tietojen käsittelyn on oltava oikeasuhteista, eikä tietoja pidä käsitellä pitemmälle sellaisiin tarkoituksiin, jotka eivät vastaa niiden keräämisen tarkoitusta.

9

(10)  Luettelo näistä kysymyksistä löytyy IMI-sivustolta osoitteesta

10

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/docs/questions_and_data_fields_fi.pdf

(11)  IMI-sivuston tietosuojaosiosta löytyvät kaikki IMI:hin liittyvät tietosuoja-asiakirjat ja linkki luetteloon, joka sisältää kaikki tietosuojalainsäädäntöön liittyvät EU:n tason säädökset. Sivuston osoite on

11

http://ec.europa.eu/internal_market/imi-net/data_protection_fi.html

---