# Uradni list L 138/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.138.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 138 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 524. junij 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.138.slv

Uradni list

Evropske unije

L 138

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 524. junij 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 456/2009 z dne 3. junija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 457/2009 z dne 3. junija 2009 o izdaji uvoznih dovoljenj za česen v podobdobju od 1. septembra do 30. novembra 2009 | 3 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 456/2009 z dne 3. junija 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

Uredba Komisije (ES) št. 457/2009 z dne 3. junija 2009 o izdaji uvoznih dovoljenj za česen v podobdobju od 1. septembra do 30. novembra 2009

3

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/423/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 26. maja 2009 o spremembi Odločbe 2008/855/ES glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3965)

   (
  1
  ) | 5 |
| | | 2009/424/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 28. maja 2009 o spremembi Priloge I k Direktivi Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi olj za svetilke in tekočin za prižiganje žara zaradi prilagoditve tehničnemu napredku
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4020)

   (
  1
  ) | 8 |
| | | 2009/425/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 28. maja 2009 o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi organokositrnih spojin za prilagoditev Priloge I k Direktivi tehničnemu napredku
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4084)

   (
  1
  ) | 11 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/423/ES

*

Odločba Komisije z dne 26. maja 2009 o spremembi Odločbe 2008/855/ES glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3965)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3965)

1

5

2009/424/ES

*

Odločba Komisije z dne 28. maja 2009 o spremembi Priloge I k Direktivi Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi olj za svetilke in tekočin za prižiganje žara zaradi prilagoditve tehničnemu napredku
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4020)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4020)

1

8

2009/425/ES

*

Odločba Komisije z dne 28. maja 2009 o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi organokositrnih spojin za prilagoditev Priloge I k Direktivi tehničnemu napredku
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4084)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4084)

1

11

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU |
| | * | Sklep Sveta 2009/426/PNZ z dne 16. decembra 2008 o okrepitvi Eurojusta in spremembi Sklepa 2002/187/PNZ o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala | 14 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

*

Sklep Sveta 2009/426/PNZ z dne 16. decembra 2008 o okrepitvi Eurojusta in spremembi Sklepa 2002/187/PNZ o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 4.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 456/2009

z dne 3. junija 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 4. junija 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. junija 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | IL | 69,6 |
| MA | 125,3 |
| TR | 57,2 |
| ZZ | 84,0 |
| 0707 00 05 | MK | 27,4 |
| TR | 134,5 |
| ZZ | 81,0 |
| 0709 90 70 | TR | 117,0 |
| ZZ | 117,0 |
| 0805 50 10 | AR | 51,1 |
| TR | 57,8 |
| ZA | 57,9 |
| ZZ | 55,6 |
| 0808 10 80 | AR | 80,0 |
| BR | 72,8 |
| CL | 71,8 |
| CN | 90,3 |
| NZ | 105,8 |
| US | 119,3 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 82,2 |
| ZZ | 86,7 |
| 0809 10 00 | TR | 227,5 |
| ZZ | 227,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

IL

69,6

MA

125,3

TR

57,2

ZZ

84,0

0707 00 05

MK

27,4

TR

134,5

ZZ

81,0

0709 90 70

TR

117,0

ZZ

117,0

0805 50 10

AR

51,1

TR

57,8

ZA

57,9

ZZ

55,6

0808 10 80

AR

80,0

BR

72,8

CL

71,8

CN

90,3

NZ

105,8

US

119,3

UY

71,7

ZA

82,2

ZZ

86,7

0809 10 00

TR

227,5

ZZ

227,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 4.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 457/2009

z dne 3. junija 2009

o izdaji uvoznih dovoljenj za česen v podobdobju od 1. septembra do 30. novembra 2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1301/2006 z dne 31. avgusta 2006 o določitvi skupnih pravil za upravljanje uvoznih tarifnih kvot za kmetijske proizvode, ki se upravljajo s sistemom uvoznih dovoljenj (2), in zlasti člena 7(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba Komisije (ES) št. 341/2007 (3) določa odprtje in upravljanje tarifnih kvot in uvedbo sistema uvoznih dovoljenj in potrdil o poreklu za česen in druge kmetijske proizvode, uvožene iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(1)

Uredba Komisije (ES) št. 341/2007 (3) določa odprtje in upravljanje tarifnih kvot in uvedbo sistema uvoznih dovoljenj in potrdil o poreklu za česen in druge kmetijske proizvode, uvožene iz tretjih držav.

| (2) | Količine, za katere so tradicionalni in novi uvozniki vložili zahtevke za izdajo dovoljenj „A“ v prvih petih delovnih dneh, ki sledijo 15. dnevu maja 2009, v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 341/2007, presegajo razpoložljive količine za proizvode s poreklom iz Kitajske in vseh tretjih držav razen Kitajske. |
| --- | --- |

(2)

Količine, za katere so tradicionalni in novi uvozniki vložili zahtevke za izdajo dovoljenj „A“ v prvih petih delovnih dneh, ki sledijo 15. dnevu maja 2009, v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 341/2007, presegajo razpoložljive količine za proizvode s poreklom iz Kitajske in vseh tretjih držav razen Kitajske.

| (3) | Zato je v skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 treba določiti, v kolikšni meri je možno ob uporabi člena 12 Uredbe (ES) št. 341/2007 ugoditi zahtevkom za izdajo dovoljenj „A“, poslanim Komisiji najpozneje do konca maja 2009 – |
| --- | --- |

(3)

Zato je v skladu s členom 7(2) Uredbe (ES) št. 1301/2006 treba določiti, v kolikšni meri je možno ob uporabi člena 12 Uredbe (ES) št. 341/2007 ugoditi zahtevkom za izdajo dovoljenj „A“, poslanim Komisiji najpozneje do konca maja 2009 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Zahtevkom za izdajo uvoznih dovoljenj „A“, ki so bili vloženi v skladu s členom 10(1) Uredbe (ES) št. 341/2007 v prvih petih delovnih dneh, ki sledijo 15. dnevu maja 2009, ter poslani Komisiji najpozneje do konca maja 2009, se ugodi glede na odstotke zahtevane količine, določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 3. junija 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 238, 1.9.2006, str. 13.

2

(3)  UL L 90, 30.3.2007, str. 12.

3

---

PRILOGA

| Poreklo | Zaporedna številka | Koeficient dodelitve |
| --- | --- | --- |
| Argentina |
| — | Tradicionalni uvozniki |

Poreklo

Zaporedna številka

Koeficient dodelitve

Argentina

—

Tradicionalni uvozniki

09.4104

X

| — | Novi uvozniki |
| --- | --- |

—

Novi uvozniki

09.4099

X

Kitajska

| — | Tradicionalni uvozniki |
| --- | --- |

—

Tradicionalni uvozniki

09.4105

22,555813 %

| — | Novi uvozniki |
| --- | --- |

—

Novi uvozniki

09.4100

0,413896 %

Druge tretje države

| — | Tradicionalni uvozniki |
| --- | --- |

—

Tradicionalni uvozniki

09.4106

100 %

| — | Novi uvozniki |
| --- | --- |

—

Novi uvozniki

09.4102

55,571395 %

| „X | : | Ni kvote za to poreklo za zadevno podobdobje.“ |
| --- | --- | --- |

„X

:

Ni kvote za to poreklo za zadevno podobdobje.“

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 4.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/5

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 26. maja 2009

o spremembi Odločbe 2008/855/ES glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v Nemčiji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3965)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/423/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede vzpostavitve notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju Direktive Sveta 90/425/EGS z dne 26. junija 1990 o veterinarskih in zootehničnih pregledih, ki se zaradi vzpostavitve notranjega trga izvajajo v trgovini znotraj Skupnosti z nekaterimi živimi živalmi in proizvodi (2), in zlasti člena 10(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (3) določa nekatere nadzorne ukrepe v zvezi s klasično prašičjo kugo v državah članicah ali njihovih območjih iz Priloge k navedeni odločbi. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2008/855/ES z dne 3. novembra 2008 glede nadzornih ukrepov za zdravje živali v zvezi s klasično prašičjo kugo v nekaterih državah članicah (3) določa nekatere nadzorne ukrepe v zvezi s klasično prašičjo kugo v državah članicah ali njihovih območjih iz Priloge k navedeni odločbi.

| (2) | Nemčija je obvestila Komisijo o nedavnem razvoju v zvezi z navedeno boleznijo pri divjih prašičih na nekaterih območjih v zvezni deželi Porenje - Pfalz. |
| --- | --- |

(2)

Nemčija je obvestila Komisijo o nedavnem razvoju v zvezi z navedeno boleznijo pri divjih prašičih na nekaterih območjih v zvezni deželi Porenje - Pfalz.

| (3) | Na jugu zvezne države Porenje - Pfalz se poroča o novih primerih klasične prašičje kuge pri divjih prašičih. Zato je treba navedeno območje dodati na seznam v Prilogi k Odločbi 2008/855/ES in uporabljati ukrepe iz navedene odločbe. |
| --- | --- |

(3)

Na jugu zvezne države Porenje - Pfalz se poroča o novih primerih klasične prašičje kuge pri divjih prašičih. Zato je treba navedeno območje dodati na seznam v Prilogi k Odločbi 2008/855/ES in uporabljati ukrepe iz navedene odločbe.

| (4) | Zaradi preglednosti zakonodaje Skupnosti je treba celoten del seznama, ki se nanaša na Nemčijo, iz Priloge k Odločbi 2008/855/ES nadomestiti z besedilom iz Priloge k tej odločbi. |
| --- | --- |

(4)

Zaradi preglednosti zakonodaje Skupnosti je treba celoten del seznama, ki se nanaša na Nemčijo, iz Priloge k Odločbi 2008/855/ES nadomestiti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

| (5) | Odločbo 2008/855/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(5)

Odločbo 2008/855/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (6) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(6)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

V Prilogi k Odločbi 2008/855/ES se točka 1 v Delu I nadomesti z besedilom iz Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 26. maja 2009

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13.

1

(2)  UL L 224, 18.8.1990, str. 29.

2

(3)  UL L 302, 13.11.2008, str. 19.

3

---

PRILOGA

„1.   Nemčija

A.   V zvezni deželi Porenje - Pfalz:

| (a) | v okrožju Ahrweiler: občini Adenau in Altenahr; |
| --- | --- |

(a)

v okrožju Ahrweiler: občini Adenau in Altenahr;

| (b) | v okrožju Vulkaneifel: v občini Obere Kyll kraji Birgel, Esch, Feusdorf in Jünkerath, v občini Hillesheim kraji Berndorf, Dohm-Lammersdorf, Hillesheim, Kerpen, Nohn, Oberehe-Stroheich, Üxheim, Walsdorf in Wiesbaum, v občini Daun kraj Dreis-Brück, v občini Kelberg kraji Beinhausen, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Neichen, Nitz, Reimerath in Welcherath; |
| --- | --- |

(b)

v okrožju Vulkaneifel: v občini Obere Kyll kraji Birgel, Esch, Feusdorf in Jünkerath, v občini Hillesheim kraji Berndorf, Dohm-Lammersdorf, Hillesheim, Kerpen, Nohn, Oberehe-Stroheich, Üxheim, Walsdorf in Wiesbaum, v občini Daun kraj Dreis-Brück, v občini Kelberg kraji Beinhausen, Bodenbach, Bongard, Borler, Boxberg, Brücktal, Drees, Gelenberg, Kelberg, Kirsbach, Neichen, Nitz, Reimerath in Welcherath;

| (c) | okrožji Altenkirchen in Neuwied; |
| --- | --- |

(c)

okrožji Altenkirchen in Neuwied;

| (d) | v okrožju Westerwald: občine Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod in Westerburg, občina Höhr-Grenzhausen, severno od avtoceste A48, občina Montabaur, severno od avtoceste A3, in občina Wirges, severno od avtocest A48 in A3; |
| --- | --- |

(d)

v okrožju Westerwald: občine Bad Marienberg, Hachenburg, Ransbach-Baumbach, Rennerod, Selters, Wallmerod in Westerburg, občina Höhr-Grenzhausen, severno od avtoceste A48, občina Montabaur, severno od avtoceste A3, in občina Wirges, severno od avtocest A48 in A3;

| (e) | v okrožju Südwestpfalz občine Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben in Wallhalben; |
| --- | --- |

(e)

v okrožju Südwestpfalz občine Thaleischweiler-Fröschen, Waldfischbach-Burgalben in Wallhalben;

| (f) | v okrožju Kaiserslautern občine Bruchmühlbach-Miesau, južno od avtoceste A6, Kaiserslautern-Süd in Landstuhl; |
| --- | --- |

(f)

v okrožju Kaiserslautern občine Bruchmühlbach-Miesau, južno od avtoceste A6, Kaiserslautern-Süd in Landstuhl;

| (g) | mesto Kaiserslautern, južno od avtoceste A6. |
| --- | --- |

(g)

mesto Kaiserslautern, južno od avtoceste A6.

B.   V zvezni deželi Severno Porenje - Vestfalija:

| (a) | v okrožju Euskirchen: mesto Bad Münstereifel, v mestu Mechernich kraji Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rißdorf, Wachendorf in Weiler am Berge, v mestu Euskirchen kraji Billig, Euenheim, Euskirchen, Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim in Stotzheim, v občini Nettersheim kraji Bouderath, Buir, Engelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Tondorf in Roderath, v občini Dahlem kraj Dahlem in občina Blankenheim razen kraja Blankenheimer Wald; |
| --- | --- |

(a)

v okrožju Euskirchen: mesto Bad Münstereifel, v mestu Mechernich kraji Antweiler, Harzheim, Holzheim, Lessenich, Rißdorf, Wachendorf in Weiler am Berge, v mestu Euskirchen kraji Billig, Euenheim, Euskirchen, Flamersheim, Kirchheim, Kuchenheim, Kreuzweingarten, Niederkastenholz, Palmersheim, Rheder, Roitzheim, Schweinheim in Stotzheim, v občini Nettersheim kraji Bouderath, Buir, Engelgau, Frohngau, Holzmühlheim, Pesch, Tondorf in Roderath, v občini Dahlem kraj Dahlem in občina Blankenheim razen kraja Blankenheimer Wald;

| (b) | v okrožju Rhein-Sieg: v mestu Meckenheim kraja Ersdorf in Altendorf, v mestu Rheinbach kraji Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen in Kurtenberg, v občini Swisttal kraja Miel in Odendorf, mesta Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg in Lohmar ter občine Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck in Much; |
| --- | --- |

(b)

v okrožju Rhein-Sieg: v mestu Meckenheim kraja Ersdorf in Altendorf, v mestu Rheinbach kraji Oberdrees, Niederdrees, Wormersdorf, Todenfeld, Hilberath, Merzbach, Irlenbusch, Queckenberg, Kleinschlehbach, Großschlehbach, Loch, Berscheidt, Eichen in Kurtenberg, v občini Swisttal kraja Miel in Odendorf, mesta Bad Honnef, Königswinter, Hennef (Sieg), Sankt Augustin, Niederkassel, Troisdorf, Siegburg in Lohmar ter občine Neunkirchen-Seelscheid, Eitorf, Ruppichteroth, Windeck in Much;

| (c) | v okrožju Siegen-Wittgenstein v občini Kreuztal kraji Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees in Mittelhees, v mestu Siegen kraji Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern in Eiserfeld, občine Freudenberg, Neunkirchen in Burbach, v občini Wilnsdorf kraja Rinsdorf in Wilden; |
| --- | --- |

(c)

v okrožju Siegen-Wittgenstein v občini Kreuztal kraji Krombach, Eichen, Fellinghausen, Osthelden, Junkernhees in Mittelhees, v mestu Siegen kraji Sohlbach, Dillnhütten, Geisweid, Birlenbach, Trupbach, Seelbach, Achenbach, Lindenberg, Rosterberg, Rödgen, Obersdorf, Eisern in Eiserfeld, občine Freudenberg, Neunkirchen in Burbach, v občini Wilnsdorf kraja Rinsdorf in Wilden;

| (d) | v okrožju Olpe v mestu Drolshagen kraji Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth in Buchhagen, v mestu Olpe kraji Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen in Rüblinghausen, občina Wenden; |
| --- | --- |

(d)

v okrožju Olpe v mestu Drolshagen kraji Drolshagen, Lüdespert, Schlade, Hützemert, Feldmannshof, Gipperich, Benolpe, Wormberg, Gelsingen, Husten, Halbhusten, Iseringhausen, Brachtpe, Berlinghausen, Eichen, Heiderhof, Forth in Buchhagen, v mestu Olpe kraji Olpe, Rhode, Saßmicke, Dahl, Friedrichsthal, Thieringhausen, Günsen, Altenkleusheim, Rhonard, Stachelau, Lütringhausen in Rüblinghausen, občina Wenden;

| (e) | v okrožju Märkische mesta Halver, Kierspe in Meinerzhagen; |
| --- | --- |

(e)

v okrožju Märkische mesta Halver, Kierspe in Meinerzhagen;

| (f) | v mestu Remscheid kraji Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld in Bergisch Born; |
| --- | --- |

(f)

v mestu Remscheid kraji Halle, Lusebusch, Hackenberg, Dörper Höhe, Niederlangenbach, Durchsholz, Nagelsberg, Kleebach, Niederfeldbach, Endringhausen, Lennep, Westerholt, Grenzwall, Birgden, Schneppendahl, Oberfeldbach, Hasenberg, Lüdorf, Engelsburg, Forsten, Oberlangenbach, Niederlangenbach, Karlsruhe, Sonnenschein, Buchholzen, Bornefeld in Bergisch Born;

| (g) | v mestih Köln in Bonn okrožja na desnem bregu reke Ren; |
| --- | --- |

(g)

v mestih Köln in Bonn okrožja na desnem bregu reke Ren;

| (h) | mesto Leverkusen; |
| --- | --- |

(h)

mesto Leverkusen;

| (i) | okrožje Rheinisch-Bergische; |
| --- | --- |

(i)

okrožje Rheinisch-Bergische;

| (j) | okrožje Oberbergische.“ |
| --- | --- |

(j)

okrožje Oberbergische.“

---

| 4.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/8

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. maja 2009

o spremembi Priloge I k Direktivi Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi olj za svetilke in tekočin za prižiganje žara zaradi prilagoditve tehničnemu napredku

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4020)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/424/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/769/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (1) in zlasti člena 2a Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Direktiva 76/769/EGS od 1. julija 2000 omejuje prodajo potrošnikom obarvanih in aromatičnih olj za uporabo v okrasnih svetilkah, ki so nevarna pri vdihavanju in označena z opozorilnim stavkom R65. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva 76/769/EGS od 1. julija 2000 omejuje prodajo potrošnikom obarvanih in aromatičnih olj za uporabo v okrasnih svetilkah, ki so nevarna pri vdihavanju in označena z opozorilnim stavkom R65.

| (2) | Čeprav Direktiva Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (2) in Direktiva 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (3) določata, da je treba posode s tekočinami za prižiganje žara in olji za svetilke, ki so označena z R65, opremiti z zapirali, varnimi za otroke, še vedno prihaja do nesreč, saj posode niso ustrezno zaprte ali pa je bila snov prenesena iz velikih originalnih posod v manjše posode brez zapiral, varnih za otroke. |
| --- | --- |

(2)

Čeprav Direktiva Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (2) in Direktiva 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (3) določata, da je treba posode s tekočinami za prižiganje žara in olji za svetilke, ki so označena z R65, opremiti z zapirali, varnimi za otroke, še vedno prihaja do nesreč, saj posode niso ustrezno zaprte ali pa je bila snov prenesena iz velikih originalnih posod v manjše posode brez zapiral, varnih za otroke.

| (3) | V skladu s podatki nacionalnih organov je očitno, da nearomatična in neobarvana olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ogrožajo zdravje ljudi in zlasti zdravje otrok, saj ob zaužitju povzročajo težave z dihanjem in motnje dihalnih poti. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s podatki nacionalnih organov je očitno, da nearomatična in neobarvana olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ogrožajo zdravje ljudi in zlasti zdravje otrok, saj ob zaužitju povzročajo težave z dihanjem in motnje dihalnih poti.

| (4) | Zato je treba izboljšati obstoječe določbe o oljih za svetilke, ki se uporabljajo v okrasnih svetilkah, in zagotoviti, da so snovi in zmesi, ki se prodajajo kot tekočine za prižiganje žara, namenjene prodaji širši javnosti, ustrezno označene. |
| --- | --- |

(4)

Zato je treba izboljšati obstoječe določbe o oljih za svetilke, ki se uporabljajo v okrasnih svetilkah, in zagotoviti, da so snovi in zmesi, ki se prodajajo kot tekočine za prižiganje žara, namenjene prodaji širši javnosti, ustrezno označene.

| (5) | Da se čim bolj prepreči nenamerno zaužitje pri otrocih, je treba uvesti zahteve o označevanju, na podlagi katerih bo manj verjetno, da bodo olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara privlačili otroke ali vzbudili radovednost, in da se prepreči zamenjava teh izdelkov s pijačami. Omejiti je treba tudi velikost posode, da se čim bolj zmanjša število nezgod, povezanih s prenosom iz originalnih posod v manjše posode brez zapiral, varnih za otroke, ali ustreznih oznak. |
| --- | --- |

(5)

Da se čim bolj prepreči nenamerno zaužitje pri otrocih, je treba uvesti zahteve o označevanju, na podlagi katerih bo manj verjetno, da bodo olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara privlačili otroke ali vzbudili radovednost, in da se prepreči zamenjava teh izdelkov s pijačami. Omejiti je treba tudi velikost posode, da se čim bolj zmanjša število nezgod, povezanih s prenosom iz originalnih posod v manjše posode brez zapiral, varnih za otroke, ali ustreznih oznak.

| (6) | Evropski standard za oblikovanje varnih okrasnih svetilk je bil sprejet septembra 2002, da se čim bolj zmanjša možnost dostopa otrok do olj, ki se uporabljajo v okrasnih svetilkah na olje (EN 14059). Ta standard zagotavlja domnevo o skladnosti z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (4). Varstvo potrošnikov je treba izboljšati z zahtevo po skladnosti s tem standardom. |
| --- | --- |

(6)

Evropski standard za oblikovanje varnih okrasnih svetilk je bil sprejet septembra 2002, da se čim bolj zmanjša možnost dostopa otrok do olj, ki se uporabljajo v okrasnih svetilkah na olje (EN 14059). Ta standard zagotavlja domnevo o skladnosti z Direktivo 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov (4). Varstvo potrošnikov je treba izboljšati z zahtevo po skladnosti s tem standardom.

| (7) | Omejitve pri trženju in uporabi iz te odločbe upoštevajo trenutno poznavanje varnejših alternativ. Države članice morajo Komisiji redno poročati o razvoju alternativ, da se Evropski agenciji za kemikalije olajša pregled. Agencija mora na podlagi učinkovitosti predlaganih ukrepov za zaščito otrok oceniti, ali je treba sprejeti dodatne ukrepe ter prepovedati uporabo tekočin za prižiganje žara in goriva za okrasne svetilke. Zato bo Agencija upoštevala zahteve iz Priloge XV k Uredbi (ES) št. 1970/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (5). |
| --- | --- |

(7)

Omejitve pri trženju in uporabi iz te odločbe upoštevajo trenutno poznavanje varnejših alternativ. Države članice morajo Komisiji redno poročati o razvoju alternativ, da se Evropski agenciji za kemikalije olajša pregled. Agencija mora na podlagi učinkovitosti predlaganih ukrepov za zaščito otrok oceniti, ali je treba sprejeti dodatne ukrepe ter prepovedati uporabo tekočin za prižiganje žara in goriva za okrasne svetilke. Zato bo Agencija upoštevala zahteve iz Priloge XV k Uredbi (ES) št. 1970/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij (REACH) (5).

| (8) | Direktiva 2008/112/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o spremembi direktiv Sveta 76/768/EGS, 88/378/EGS, 1999/13/ES in direktiv 2000/53/ES, 2002/96/ES in 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (6) določa od 1. decembra 2010 obveznosti za proizvajalce nevarnih snovi, ki se dajejo v promet v Skupnosti. Za lažje izvajanje določb o dodatnem označevanju in pakiranju iz te odločbe je treba uvesti isti datum za proizvajalce, ki dajejo olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara v promet v Skupnosti. Poleg tega je treba v skladu z Direktivo 2008/112/ES uporabiti nov opozorilni stavek (H304). |
| --- | --- |

(8)

Direktiva 2008/112/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o spremembi direktiv Sveta 76/768/EGS, 88/378/EGS, 1999/13/ES in direktiv 2000/53/ES, 2002/96/ES in 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z namenom prilagoditve Uredbi (ES) št. 1272/2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi (6) določa od 1. decembra 2010 obveznosti za proizvajalce nevarnih snovi, ki se dajejo v promet v Skupnosti. Za lažje izvajanje določb o dodatnem označevanju in pakiranju iz te odločbe je treba uvesti isti datum za proizvajalce, ki dajejo olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara v promet v Skupnosti. Poleg tega je treba v skladu z Direktivo 2008/112/ES uporabiti nov opozorilni stavek (H304).

| (9) | Uredba (ES) št. 1907/2006 od 1. junija 2009 razveljavlja in nadomešča Direktivo 76/769/EGS. Priloga XVII k navedeni uredbi nadomešča Prilogo I k Direktivi 76/769/EGS. Zato je treba vse spremembe omejitev, sprejete v skladu z Direktivo 76/769/EGS, vključiti v Prilogo XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006. |
| --- | --- |

(9)

Uredba (ES) št. 1907/2006 od 1. junija 2009 razveljavlja in nadomešča Direktivo 76/769/EGS. Priloga XVII k navedeni uredbi nadomešča Prilogo I k Direktivi 76/769/EGS. Zato je treba vse spremembe omejitev, sprejete v skladu z Direktivo 76/769/EGS, vključiti v Prilogo XVII k Uredbi (ES) št. 1907/2006.

| (10) | Direktivo 76/769/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Direktivo 76/769/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za prilagoditev direktiv o odstranjevanju tehničnih ovir v trgovini z nevarnimi snovmi in pripravki tehničnemu napredku – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za prilagoditev direktiv o odstranjevanju tehničnih ovir v trgovini z nevarnimi snovmi in pripravki tehničnemu napredku –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 76/769/EGS se spremeni v skladu z besedilom Priloge k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. maja 2009

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 262, 27.9.1976, str. 201.

1

(2)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

2

(3)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1.

3

(4)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

4

(5)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1, popravljeno z UL L 136, 29.5.2007, str. 3.

5

(6)  UL L 345, 23.12.2008, str. 68.

6

---

PRILOGA

Točka 3 v Prilogi I k Direktivi 76/769/EGS se nadomesti z naslednjim:

| „3. | Tekoče snovi ali zmesi, ki se štejejo za nevarne v skladu z opredelitvami iz Direktive Sveta 67/548/EGS (1) in Direktive 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2). |
| --- | --- |

„3.

Tekoče snovi ali zmesi, ki se štejejo za nevarne v skladu z opredelitvami iz Direktive Sveta 67/548/EGS (1) in Direktive 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2).

| 1. | Ne uporabljajo se v:






  — | okrasnih izdelkih, namenjenih za dajanje svetlobe ali barvnih učinkov z različnimi fazami, na primer v okrasnih svetilkah in pepelnikih, |
| --- | --- | --- |

1.

Ne uporabljajo se v:

—

okrasnih izdelkih, namenjenih za dajanje svetlobe ali barvnih učinkov z različnimi fazami, na primer v okrasnih svetilkah in pepelnikih,

| — | trikih in šalah, |
| --- | --- |

—

trikih in šalah,

| — | igrah za enega ali več udeležencev ali katerem koli izdelku, namenjenem za uporabo kot takem, četudi samo za okrasne namene. |
| --- | --- |

—

igrah za enega ali več udeležencev ali katerem koli izdelku, namenjenem za uporabo kot takem, četudi samo za okrasne namene.

| 2. | Izdelki, ki niso v skladu z odstavkom 1, se ne dajejo v promet. |
| --- | --- |

2.

Izdelki, ki niso v skladu z odstavkom 1, se ne dajejo v promet.

| 3. | Ne dajejo se v promet, če vsebujejo barvilo, razen če je to potrebno iz davčnih razlogov, ali parfum ali oboje, če:






  — | se lahko uporabljajo kot gorivo za okrasne svetilke na olje, namenjene širši javnosti, ter |
| --- | --- | --- |

3.

Ne dajejo se v promet, če vsebujejo barvilo, razen če je to potrebno iz davčnih razlogov, ali parfum ali oboje, če:

—

se lahko uporabljajo kot gorivo za okrasne svetilke na olje, namenjene širši javnosti, ter

| — | pomenijo tveganje pri vdihavanju in so označeni s stavkom R65 ali H304. |
| --- | --- |

—

pomenijo tveganje pri vdihavanju in so označeni s stavkom R65 ali H304.

| 4. | Okrasne svetilke na olje, namenjene širši javnosti, se ne dajejo v promet, če niso v skladu z Evropskim standardom za okrasne svetilke na olje (EN 14059), ki ga je sprejel Evropski odbor za standardizacijo (CEN). |
| --- | --- |

4.

Okrasne svetilke na olje, namenjene širši javnosti, se ne dajejo v promet, če niso v skladu z Evropskim standardom za okrasne svetilke na olje (EN 14059), ki ga je sprejel Evropski odbor za standardizacijo (CEN).

| 5. | Brez poseganja v izvajanje drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in zmesi dobavitelji zagotovijo, da so pred dajanjem v promet izpolnjene naslednje zahteve:






  (a) | olja za svetilke z oznako R65 ali H304, namenjena širši javnosti, so vidno, čitljivo in neizbrisno označena, kot sledi:
  ‚Svetilke, napolnjene s to tekočino, hraniti zunaj dosega otrok‘; in od 1. decembra 2010‚Samo požirek olja za svetilke ali celo sesanje stenja svetilke lahko povzroči smrtno nevarno poškodbo pljuč‘; |
| --- | --- | --- |

5.

Brez poseganja v izvajanje drugih predpisov Skupnosti v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi in zmesi dobavitelji zagotovijo, da so pred dajanjem v promet izpolnjene naslednje zahteve:

(a)

olja za svetilke z oznako R65 ali H304, namenjena širši javnosti, so vidno, čitljivo in neizbrisno označena, kot sledi:

‚Svetilke, napolnjene s to tekočino, hraniti zunaj dosega otrok‘; in od 1. decembra 2010‚Samo požirek olja za svetilke ali celo sesanje stenja svetilke lahko povzroči smrtno nevarno poškodbo pljuč‘;

| (b) | tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304, namenjene širši javnosti, so od 1. decembra 2010 vidno, čitljivo in neizbrisno označene, kot sledi: ‚Samo požirek tekočine za prižiganje žara lahko povzroči smrtno nevarno poškodbo pljuč‘; |
| --- | --- |

(b)

tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304, namenjene širši javnosti, so od 1. decembra 2010 vidno, čitljivo in neizbrisno označene, kot sledi: ‚Samo požirek tekočine za prižiganje žara lahko povzroči smrtno nevarno poškodbo pljuč‘;

| (c) | olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304, namenjena širši javnosti, so od 1. decembra 2010 pakirana v črnih neprosojnih posodah, ki ne presegajo 1 litra. |
| --- | --- |

(c)

olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304, namenjena širši javnosti, so od 1. decembra 2010 pakirana v črnih neprosojnih posodah, ki ne presegajo 1 litra.

| 6. | Komisija najpozneje do 1. junija 2014 od Evropske agencije za kemikalije zahteva pripravo dokumentacije v skladu s členom 69 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (REACH) (3), da se po potrebi prepovejo tekočine za prižiganje žara in gorivo za okrasne svetilke z oznako R65 ali H304, namenjeni širši javnosti. |
| --- | --- |

6.

Komisija najpozneje do 1. junija 2014 od Evropske agencije za kemikalije zahteva pripravo dokumentacije v skladu s členom 69 Uredbe (ES) št. 1907/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (REACH) (3), da se po potrebi prepovejo tekočine za prižiganje žara in gorivo za okrasne svetilke z oznako R65 ali H304, namenjeni širši javnosti.

| 7. | Fizične ali pravne osebe, ki dajo prvič v promet olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304, od 1. decembra 2011 in nato vsako leto pristojnemu organu zadevne države članice zagotovijo podatke o alternativah za olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304. Države članice dajo navedene podatke na voljo Komisiji. |
| --- | --- |

7.

Fizične ali pravne osebe, ki dajo prvič v promet olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304, od 1. decembra 2011 in nato vsako leto pristojnemu organu zadevne države članice zagotovijo podatke o alternativah za olja za svetilke in tekočine za prižiganje žara z oznako R65 ali H304. Države članice dajo navedene podatke na voljo Komisiji.

---

(1)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

1

(2)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1.

2

(3)  UL L 396, 30.12.2006, str. 1, popravljeno z UL L 136, 29.5.2007, str. 3.“

3

---

| 4.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/11

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 28. maja 2009

o spremembi Direktive Sveta 76/769/EGS v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi organokositrnih spojin za prilagoditev Priloge I k Direktivi tehničnemu napredku

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 4084)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/425/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 76/769/EGS z dne 27. julija 1976 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z omejitvami pri trženju in uporabi nekaterih nevarnih snovi in pripravkov (1) ter zlasti člena 2a Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Trisubstituirane organokositrne spojine so se v preteklosti najpogosteje uporabljale v barvah proti obraščanju na ladjah. Vendar je bilo ugotovljeno, da takšne barve pomenijo tveganje za vodne organizme zaradi posledičnih endokrinih motenj. Uporaba organokositrnih spojin v barvah proti obraščanju je bila zato omejena z Direktivo 76/769/EGS in Uredbo (ES) št. 782/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o prepovedi organokositrnih spojin na ladjah (2). Poleg tega se trisubstituirane organokositrne spojine v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (3) ne smejo več uporabljati kot biocidi. Vendar se izdelki, obdelani s takšnimi biocidi, še vedno lahko uvažajo v Skupnost. |
| --- | --- |

(1)

Trisubstituirane organokositrne spojine so se v preteklosti najpogosteje uporabljale v barvah proti obraščanju na ladjah. Vendar je bilo ugotovljeno, da takšne barve pomenijo tveganje za vodne organizme zaradi posledičnih endokrinih motenj. Uporaba organokositrnih spojin v barvah proti obraščanju je bila zato omejena z Direktivo 76/769/EGS in Uredbo (ES) št. 782/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o prepovedi organokositrnih spojin na ladjah (2). Poleg tega se trisubstituirane organokositrne spojine v skladu z Direktivo 98/8/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o dajanju biocidnih pripravkov v promet (3) ne smejo več uporabljati kot biocidi. Vendar se izdelki, obdelani s takšnimi biocidi, še vedno lahko uvažajo v Skupnost.

| (2) | Disubstituirane organokositrne spojine, vključno zlasti z dibutilkositrnimi spojinami (DBT) in dioktilkositrnimi spojinami (DOT), se najpogosteje uporabljajo v potrošniških izdelkih, v katerih delujejo kot stabilizatorji ali katalizatorji. |
| --- | --- |

(2)

Disubstituirane organokositrne spojine, vključno zlasti z dibutilkositrnimi spojinami (DBT) in dioktilkositrnimi spojinami (DOT), se najpogosteje uporabljajo v potrošniških izdelkih, v katerih delujejo kot stabilizatorji ali katalizatorji.

| (3) | Ugotovljeno je bilo, da uporaba organokositrnih spojin v potrošniških izdelkih pomeni tveganje za zdravje ljudi, zlasti otrok. Specifična tveganja za zdravje otrok in odraslih pri različnih potrošniških izdelkih so bila opredeljena v oceni tveganja (4), Znanstveni odbor Komisije za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER) pa jih je potrdil v mnenju z dne 30. novembra 2006 (5). |
| --- | --- |

(3)

Ugotovljeno je bilo, da uporaba organokositrnih spojin v potrošniških izdelkih pomeni tveganje za zdravje ljudi, zlasti otrok. Specifična tveganja za zdravje otrok in odraslih pri različnih potrošniških izdelkih so bila opredeljena v oceni tveganja (4), Znanstveni odbor Komisije za zdravstvena in okoljska tveganja (SCHER) pa jih je potrdil v mnenju z dne 30. novembra 2006 (5).

| (4) | Čeprav imajo disubstituirane in trisubstituirane organokositrne spojine enake škodljive posledice za zdravje, in sicer imunotoksičnost prek priželjca, ter delujejo kumulativno, je učinek trisubstituiranih spojin (kot sta TBT in TPT) večji od učinka disubstituiranih spojin (DOT in DBT). Trisubstituirane spojine, ki se izločajo iz potrošniških izdelkov ali izdelkov za poklicno uporabo, poleg tega lahko imajo škodljive posledice za okolje, zlasti za vodne organizme. Zato je treba uvesti strožje omejitve za izdelke, ki vsebujejo trisubstituirane organokositrne spojine. |
| --- | --- |

(4)

Čeprav imajo disubstituirane in trisubstituirane organokositrne spojine enake škodljive posledice za zdravje, in sicer imunotoksičnost prek priželjca, ter delujejo kumulativno, je učinek trisubstituiranih spojin (kot sta TBT in TPT) večji od učinka disubstituiranih spojin (DOT in DBT). Trisubstituirane spojine, ki se izločajo iz potrošniških izdelkov ali izdelkov za poklicno uporabo, poleg tega lahko imajo škodljive posledice za okolje, zlasti za vodne organizme. Zato je treba uvesti strožje omejitve za izdelke, ki vsebujejo trisubstituirane organokositrne spojine.

| (5) | Nekatere spojine DBT (dibutilkositrov diklorid, CAS: 683-18-1, in dibutilkositrov hidrogenborat, CAS: 75113-37-0) bodo v okviru Direktive Sveta 67/548/EGS (6) kmalu razvrščene kot strupene za razmnoževanje, v kategorijo 2, posledično pa bo potrošnikom prepovedano prodajati snovi in mešanice snovi, ki vsebujejo te spojine (7). Zato je treba uvesti strožje omejitve za izdelke, ki vsebujejo spojine DBT, pri čemer je treba za dodatno obdobje dovoliti nadaljnjo uporabo samo tistih spojin, pri katerih ni možno uporabiti ustreznih alternativ, kot so katalizatorji v tesnilih, barvah in premazih RTV-1 in RTV-2 ali stabilizatorji iz PVC v nekaterih izdelkih (na primer premazana vlakna, profili iz PVC), da se omogoči razvoj ustreznih alternativ, ali kadar zadevne izdelke že ureja druga, bolj specifična zakonodaja. |
| --- | --- |

(5)

Nekatere spojine DBT (dibutilkositrov diklorid, CAS: 683-18-1, in dibutilkositrov hidrogenborat, CAS: 75113-37-0) bodo v okviru Direktive Sveta 67/548/EGS (6) kmalu razvrščene kot strupene za razmnoževanje, v kategorijo 2, posledično pa bo potrošnikom prepovedano prodajati snovi in mešanice snovi, ki vsebujejo te spojine (7). Zato je treba uvesti strožje omejitve za izdelke, ki vsebujejo spojine DBT, pri čemer je treba za dodatno obdobje dovoliti nadaljnjo uporabo samo tistih spojin, pri katerih ni možno uporabiti ustreznih alternativ, kot so katalizatorji v tesnilih, barvah in premazih RTV-1 in RTV-2 ali stabilizatorji iz PVC v nekaterih izdelkih (na primer premazana vlakna, profili iz PVC), da se omogoči razvoj ustreznih alternativ, ali kadar zadevne izdelke že ureja druga, bolj specifična zakonodaja.

| (6) | Izpostavljenost spojinam DOT je najvišja pri nekaterih posebnih potrošniških izdelkih, kot so potiskan tekstil, rokavice, obutev, stenske in talne obloge, higienski izdelki za ženske, plenice in dvokomponentni silikonski kalupi. |
| --- | --- |

(6)

Izpostavljenost spojinam DOT je najvišja pri nekaterih posebnih potrošniških izdelkih, kot so potiskan tekstil, rokavice, obutev, stenske in talne obloge, higienski izdelki za ženske, plenice in dvokomponentni silikonski kalupi.

| (7) | Kljub razpoložljivosti alternativ za večino uporab, ki bodo omejene, bodo nekateri proizvajalci izdelkov, ki vsebujejo DOT in DBT, potrebovali čas za prilagoditev, zato je treba za te uporabe predvideti ustrezno prehodno obdobje. |
| --- | --- |

(7)

Kljub razpoložljivosti alternativ za večino uporab, ki bodo omejene, bodo nekateri proizvajalci izdelkov, ki vsebujejo DOT in DBT, potrebovali čas za prilagoditev, zato je treba za te uporabe predvideti ustrezno prehodno obdobje.

| (8) | Direktivo 76/769/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(8)

Direktivo 76/769/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (9) | Ta odločba ne posega v zakonodajo Skupnosti, ki določa minimalne zahteve za zaščito delavcev, kot je Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (8), ter posamezne direktive, ki temeljijo na navedeni direktivi, zlasti Direktiva 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (kodificirana različica) (9) in Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (10). |
| --- | --- |

(9)

Ta odločba ne posega v zakonodajo Skupnosti, ki določa minimalne zahteve za zaščito delavcev, kot je Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu (8), ter posamezne direktive, ki temeljijo na navedeni direktivi, zlasti Direktiva 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS) (kodificirana različica) (9) in Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (10).

| (10) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za prilagoditev direktiv o odstranjevanju tehničnih ovir v trgovini z nevarnimi snovmi in pripravki tehničnemu napredku – |
| --- | --- |

(10)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za prilagoditev direktiv o odstranjevanju tehničnih ovir v trgovini z nevarnimi snovmi in pripravki tehničnemu napredku –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga I k Direktivi 76/769/EGS se spremeni v skladu s Prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 28. maja 2009

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 262, 27.9.1976, str. 201.

1

(2)  UL L 115, 9.5.2003, str. 1.

2

(3)  UL L 123, 24.4.1998, str. 1.

3

(4)  Študije o oceni tveganja glede ciljnih potrošniških uporab nekaterih organokositrnih spojin. Študija RPA, dokončana septembra 2005. http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/studies_en.htm

4

(5)  http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scher/scher_opinions_en.htm

5

(6)  UL 196, 16.8.1967, str. 1.

6

(7)  V skladu s točkami 29, 30 in 31 Direktive 76/769/EGS.

7

(8)  UL L 183, 29.6.1989, str. 1.

8

(9)  UL L 158, 30.4.2004, str. 50.

9

(10)  UL L 131, 5.5.1998, str. 11.

10

---

PRILOGA

Pod točko 21, „Organokositrne spojine“, v Prilogi I k Direktivi 76/769/EGS se dodajo naslednji odstavki:

| | „4.   Trisubstituirane organokositrne spojine






  (a) | Trisubstituirane organokositrne spojine, kot so tributilkositrne (TBT) spojine in trifenilkositrne (TPT) spojine, se od 1. julija 2010 ne uporabljajo v izdelkih, kadar je njihova koncentracija v izdelku ali delu izdelka večja od ekvivalenta 0,1 mas. % kositra. |
| --- | --- | --- |

„4.   Trisubstituirane organokositrne spojine

(a)

Trisubstituirane organokositrne spojine, kot so tributilkositrne (TBT) spojine in trifenilkositrne (TPT) spojine, se od 1. julija 2010 ne uporabljajo v izdelkih, kadar je njihova koncentracija v izdelku ali delu izdelka večja od ekvivalenta 0,1 mas. % kositra.

| (b) | Izdelki, ki niso v skladu z odstavkom 4(a), se po 1. juliju 2010 ne dajo v promet, razen izdelkov, ki so že v uporabi v Skupnosti pred navedenim datumom. |
| --- | --- |

(b)

Izdelki, ki niso v skladu z odstavkom 4(a), se po 1. juliju 2010 ne dajo v promet, razen izdelkov, ki so že v uporabi v Skupnosti pred navedenim datumom.

5.   Dibutilkositrne (DBT) spojine

| (a) | Dibutilkositrne (DBT) spojine se po 1. januarju 2012 ne uporabljajo v mešanicah snovi in izdelkih za oskrbo splošne javnosti, kadar je njihova koncentracija v mešanici snovi ali izdelku ali delu mešanice ali izdelka večja od ekvivalenta 0,1 mas. % kositra. |
| --- | --- |

(a)

Dibutilkositrne (DBT) spojine se po 1. januarju 2012 ne uporabljajo v mešanicah snovi in izdelkih za oskrbo splošne javnosti, kadar je njihova koncentracija v mešanici snovi ali izdelku ali delu mešanice ali izdelka večja od ekvivalenta 0,1 mas. % kositra.

| (b) | Izdelki in mešanice snovi, ki niso v skladu z odstavkom 5(a), se po 1. januarju 2012 ne dajo v promet, razen izdelkov, ki so že v uporabi v Skupnosti pred navedenim datumom. |
| --- | --- |

(b)

Izdelki in mešanice snovi, ki niso v skladu z odstavkom 5(a), se po 1. januarju 2012 ne dajo v promet, razen izdelkov, ki so že v uporabi v Skupnosti pred navedenim datumom.

| (c) | Z odstopanjem se odstavka 5(a) in (b) do 1. januarja 2015 ne uporabljata za naslednje izdelke in mešanice snovi za oskrbo splošne javnosti:






  — | enokomponentne in dvokomponente vulkanizacijske tesnilne mase za uporabo pri sobni temperaturi (tesnilne mase RTV-1 in RTV-2) in lepila, |
| --- | --- | --- |

(c)

Z odstopanjem se odstavka 5(a) in (b) do 1. januarja 2015 ne uporabljata za naslednje izdelke in mešanice snovi za oskrbo splošne javnosti:

—

enokomponentne in dvokomponente vulkanizacijske tesnilne mase za uporabo pri sobni temperaturi (tesnilne mase RTV-1 in RTV-2) in lepila,

| — | barve in premazi, ki vsebujejo spojine DBT kot katalizatorje, ko se uporabljajo na izdelkih, |
| --- | --- |

—

barve in premazi, ki vsebujejo spojine DBT kot katalizatorje, ko se uporabljajo na izdelkih,

| — | profili iz mehkega polivinil klorida (PVC), bodisi samostojni ali koesktrudirani s trdim PVC, |
| --- | --- |

—

profili iz mehkega polivinil klorida (PVC), bodisi samostojni ali koesktrudirani s trdim PVC,

| — | vlakna, premazana s PVC, ki vsebuje spojine DBT kot stabilizatorje, ko so namenjena za zunanjo uporabo, |
| --- | --- |

—

vlakna, premazana s PVC, ki vsebuje spojine DBT kot stabilizatorje, ko so namenjena za zunanjo uporabo,

| — | zunanje cevi in žlebi za deževnico in pribor zanje ter zaščitni material za strešnike in fasade. |
| --- | --- |

—

zunanje cevi in žlebi za deževnico in pribor zanje ter zaščitni material za strešnike in fasade.

| (d) | Z odstopanjem se odstavka 5(a) in (b) ne uporabljata za materiale in izdelke, ki jih ureja Uredba (ES) št. 1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (1). |
| --- | --- |

(d)

Z odstopanjem se odstavka 5(a) in (b) ne uporabljata za materiale in izdelke, ki jih ureja Uredba (ES) št. 1935/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o materialih in izdelkih, namenjenih za stik z živili (1).

6.   Dioktilkositrne (DOT) spojine

| (a) | Dioktilkositrne (DOT) spojine se po 1. januarju 2012 ne uporabljajo v naslednjih izdelkih, ki se dobavljajo splošni javnosti ali jih splošna javnost uporablja, kadar je njihova koncentracija v izdelku ali delu izdelka večja od ekvivalenta 0,1 mas. % kositra:






  — | tekstilni izdelki, ki so namenjeni za uporabo v stiku s kožo, |
| --- | --- | --- |

(a)

Dioktilkositrne (DOT) spojine se po 1. januarju 2012 ne uporabljajo v naslednjih izdelkih, ki se dobavljajo splošni javnosti ali jih splošna javnost uporablja, kadar je njihova koncentracija v izdelku ali delu izdelka večja od ekvivalenta 0,1 mas. % kositra:

—

tekstilni izdelki, ki so namenjeni za uporabo v stiku s kožo,

| — | rokavice, |
| --- | --- |

—

rokavice,

| — | obutev ali del obutve, namenjene za uporabo v stiku s kožo, |
| --- | --- |

—

obutev ali del obutve, namenjene za uporabo v stiku s kožo,

| — | stenske in talne obloge, |
| --- | --- |

—

stenske in talne obloge,

| — | izdelki za nego otrok, |
| --- | --- |

—

izdelki za nego otrok,

| — | higienski izdelki za ženske, |
| --- | --- |

—

higienski izdelki za ženske,

| — | plenice, |
| --- | --- |

—

plenice,

| — | dvokomponenta vulkanizacijska oprema za oblikovanje za uporabo pri sobni temperaturi (oprema za oblikovanje RTV-2). |
| --- | --- |

—

dvokomponenta vulkanizacijska oprema za oblikovanje za uporabo pri sobni temperaturi (oprema za oblikovanje RTV-2).

| (b) | Izdelki, ki niso v skladu z odstavkom 6(a), se po 1. januarju 2012 ne dajo v promet, razen izdelkov, ki so že v uporabi v Skupnosti pred navedenim datumom. |
| --- | --- |

(b)

Izdelki, ki niso v skladu z odstavkom 6(a), se po 1. januarju 2012 ne dajo v promet, razen izdelkov, ki so že v uporabi v Skupnosti pred navedenim datumom.

---

(1)  UL L 338, 13.11.2004, str. 4.“

1

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM VI POGODBE EU

| 4.6.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 138/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.6.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 138/14

---

SKLEP SVETA 2009/426/PNZ

z dne 16. decembra 2008

o okrepitvi Eurojusta in spremembi Sklepa 2002/187/PNZ o ustanovitvi Eurojusta za okrepitev boja proti težjim oblikam kriminala

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti členov 31(2) in 34(2)(c) Pogodbe,

ob upoštevanju pobude Kraljevine Belgije, Češke republike, Republike Estonije, Kraljevine Španije, Francoske republike, Italijanske republike, Velikega vojvodstva Luksemburg, Kraljevine Nizozemske, Republike Avstrije, Republike Poljske, Portugalske republike, Republike Slovenije, Slovaške republike in Kraljevine Švedske,

ob upoštevanju mnenja Evropskega parlamenta (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Eurojust je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/187/PNZ (2) kot organ Evropske unije, ki ima pravno osebnost, z nalogo spodbujati in izboljšati usklajevanje in sodelovanje med pristojnimi pravosodnimi organi držav članic. |
| --- | --- |

(1)

Eurojust je bil ustanovljen s Sklepom Sveta 2002/187/PNZ (2) kot organ Evropske unije, ki ima pravno osebnost, z nalogo spodbujati in izboljšati usklajevanje in sodelovanje med pristojnimi pravosodnimi organi držav članic.

| (2) | Iz ocene izkušenj, ki jih je pridobil Eurojust, je razvidno, da bi bilo treba dodatno okrepiti njegovo operativno učinkovitost in pri tem upoštevati te izkušnje. |
| --- | --- |

(2)

Iz ocene izkušenj, ki jih je pridobil Eurojust, je razvidno, da bi bilo treba dodatno okrepiti njegovo operativno učinkovitost in pri tem upoštevati te izkušnje.

| (3) | Zagotoviti je treba tudi večjo operativnost Eurojusta in uskladiti status nacionalnih članov. |
| --- | --- |

(3)

Zagotoviti je treba tudi večjo operativnost Eurojusta in uskladiti status nacionalnih članov.

| (4) | Za zagotovitev neprekinjenega in učinkovitega prispevanja držav članic k doseganju ciljev Eurojusta bi bilo treba od nacionalnega člana zahtevati, da ima stalno delovno mesto na sedežu Eurojusta. |
| --- | --- |

(4)

Za zagotovitev neprekinjenega in učinkovitega prispevanja držav članic k doseganju ciljev Eurojusta bi bilo treba od nacionalnega člana zahtevati, da ima stalno delovno mesto na sedežu Eurojusta.

| (5) | Opredeliti je treba skupno osnovo za pooblastila, ki bi jih moral imeti vsak nacionalni član kot pristojni nacionalni organ, ki deluje v skladu z nacionalno zakonodajo. Nekatera od teh pooblastil bi morala biti nacionalnim članom podeljena za nujne primere, če nacionalni član pristojnega nacionalnega organa ne more identificirati, oziroma se z njim ne more pravočasno povezati. Razume se, da teh pooblastil ne bo treba izvajati, če je pristojni organ mogoče identificirati oziroma če se je mogoče z njim povezati. |
| --- | --- |

(5)

Opredeliti je treba skupno osnovo za pooblastila, ki bi jih moral imeti vsak nacionalni član kot pristojni nacionalni organ, ki deluje v skladu z nacionalno zakonodajo. Nekatera od teh pooblastil bi morala biti nacionalnim članom podeljena za nujne primere, če nacionalni član pristojnega nacionalnega organa ne more identificirati, oziroma se z njim ne more pravočasno povezati. Razume se, da teh pooblastil ne bo treba izvajati, če je pristojni organ mogoče identificirati oziroma če se je mogoče z njim povezati.

| (6) | Ta sklep ne vpliva na način, na katerega države članice notranje organizirajo svoj pravosodni sistem ali upravne postopke za imenovanje nacionalnih članov in vzpostavljanje notranjega delovanja nacionalnih uradov pri Eurojustu. |
| --- | --- |

(6)

Ta sklep ne vpliva na način, na katerega države članice notranje organizirajo svoj pravosodni sistem ali upravne postopke za imenovanje nacionalnih članov in vzpostavljanje notranjega delovanja nacionalnih uradov pri Eurojustu.

| (7) | Da bi okrepili stalno dostopnost Eurojusta in omogočili njegovo posredovanje v nujnih primerih, bi bilo treba v njegovem okviru ustanoviti nujno koordinacijsko enoto (NKE). Države članice bi morale biti odgovorne za to, da zagotovijo zmožnost posredovanja predstavnikov v NKE, in sicer 24 ur na dan 7 dni v tednu. |
| --- | --- |

(7)

Da bi okrepili stalno dostopnost Eurojusta in omogočili njegovo posredovanje v nujnih primerih, bi bilo treba v njegovem okviru ustanoviti nujno koordinacijsko enoto (NKE). Države članice bi morale biti odgovorne za to, da zagotovijo zmožnost posredovanja predstavnikov v NKE, in sicer 24 ur na dan 7 dni v tednu.

| (8) | Države članice bi morale zagotoviti, da se pristojni nacionalni organ nemudoma odzove na zaprosila v skladu s tem sklepom, tudi če pristojni nacionalni organ zavrne ugoditev zaprosilom nacionalnega člana. |
| --- | --- |

(8)

Države članice bi morale zagotoviti, da se pristojni nacionalni organ nemudoma odzove na zaprosila v skladu s tem sklepom, tudi če pristojni nacionalni organ zavrne ugoditev zaprosilom nacionalnega člana.

| (9) | Vlogo kolegija bi bilo treba okrepiti v primerih spora o sodni pristojnosti in v primerih ponavljajoče se zavrnitve ali težav v zvezi z izvršitvijo zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

(9)

Vlogo kolegija bi bilo treba okrepiti v primerih spora o sodni pristojnosti in v primerih ponavljajoče se zavrnitve ali težav v zvezi z izvršitvijo zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja.

| (10) | V državah članicah bi bilo treba ustanoviti nacionalne sisteme za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, s katerimi bi se usklajevalo delo nacionalnih korespondentov Eurojusta, nacionalnega korespondenta Eurojusta za področje terorizma, nacionalnega korespondenta Evropske pravosodne mreže in največ treh drugih kontaktnih točk Evropske pravosodne mreže ter predstavnikov mreže skupnih preiskovalnih enot, mrež za področje vojnih zločinov, odvzema premoženjske koristi in korupcije. |
| --- | --- |

(10)

V državah članicah bi bilo treba ustanoviti nacionalne sisteme za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, s katerimi bi se usklajevalo delo nacionalnih korespondentov Eurojusta, nacionalnega korespondenta Eurojusta za področje terorizma, nacionalnega korespondenta Evropske pravosodne mreže in največ treh drugih kontaktnih točk Evropske pravosodne mreže ter predstavnikov mreže skupnih preiskovalnih enot, mrež za področje vojnih zločinov, odvzema premoženjske koristi in korupcije.

| (11) | Nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta bi moral zagotoviti, da se v sistem vodenja zadev učinkovito in zanesljivo nalagajo informacije v zvezi z zadevno državo članico. Vendar ni nujno, da je za dejanski prenos informacij Eurojustu odgovoren nacionalni sistem za usklajevanje Eurojusta. Države članice bi morale sprejeti odločitev o najboljšem načinu prenosa informacij Eurojustu. |
| --- | --- |

(11)

Nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta bi moral zagotoviti, da se v sistem vodenja zadev učinkovito in zanesljivo nalagajo informacije v zvezi z zadevno državo članico. Vendar ni nujno, da je za dejanski prenos informacij Eurojustu odgovoren nacionalni sistem za usklajevanje Eurojusta. Države članice bi morale sprejeti odločitev o najboljšem načinu prenosa informacij Eurojustu.

| (12) | Da bi se nacionalnemu sistemu za usklajevanje dejavnosti Eurojusta omogočilo izpolnjevanje nalog, bi bilo treba zagotoviti. Povezava s sistemom vodenja zadev bi morala bit vzpostavljena ob upoštevanju nacionalnih informacijskih sistemov. Dostop do sistema vodenja zadev na nacionalni ravni temelji na osrednji vlogi nacionalnega člana, ki je pristojen za odpiranje in vodenje začasnih delovnih datotek. |
| --- | --- |

(12)

Da bi se nacionalnemu sistemu za usklajevanje dejavnosti Eurojusta omogočilo izpolnjevanje nalog, bi bilo treba zagotoviti. Povezava s sistemom vodenja zadev bi morala bit vzpostavljena ob upoštevanju nacionalnih informacijskih sistemov. Dostop do sistema vodenja zadev na nacionalni ravni temelji na osrednji vlogi nacionalnega člana, ki je pristojen za odpiranje in vodenje začasnih delovnih datotek.

| (13) | Ko države članice obdelujejo osebne podatke, ki se pošiljajo med državami članicami in Eurojustom, se uporablja Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (3). Okvirni sklep 2008/977/PNZ ne bo vplival na ustrezne določbe o varstvu podatkov iz Sklepa 2002/187/PNZ, ki vsebuje določbe o varstvu osebnih podatkov, ki podrobneje urejajo ta vprašanja zaradi posebne narave, nalog in pristojnosti Eurojusta. |
| --- | --- |

(13)

Ko države članice obdelujejo osebne podatke, ki se pošiljajo med državami članicami in Eurojustom, se uporablja Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah (3). Okvirni sklep 2008/977/PNZ ne bo vplival na ustrezne določbe o varstvu podatkov iz Sklepa 2002/187/PNZ, ki vsebuje določbe o varstvu osebnih podatkov, ki podrobneje urejajo ta vprašanja zaradi posebne narave, nalog in pristojnosti Eurojusta.

| (14) | Eurojust bi moral biti pooblaščen za obdelavo nekaterih osebnih podatkov o osebah, ki so po nacionalni zakonodaji zadevnih držav članic osumljene storitve kaznivega dejanja ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, za katerega je pristojen Eurojust, ali ki so bile zaradi takega kaznivega dejanja pravnomočno obsojene. Seznam takih osebnih podatkov, bi moral vključevati telefonske številke, elektronske naslove, podatke o registraciji vozil, profile DNK, ki so bili ugotovljeni iz nekodiranih delov DNK, fotografije in prstne odtise. Seznam bi moral vključevati tudi podatke o prometu in lokaciji ter ustrezne podatke, potrebne za identifikacijo naročnika ali uporabnika javno dostopne elektronske komunikacijske storitve; to ne bi smelo vključevati podatkov, ki razkrivajo vsebino komunikacije. Ni predvideno, da bi Eurojust izvajal avtomatsko primerjavo profilov DNK ali prstnih odtisov. |
| --- | --- |

(14)

Eurojust bi moral biti pooblaščen za obdelavo nekaterih osebnih podatkov o osebah, ki so po nacionalni zakonodaji zadevnih držav članic osumljene storitve kaznivega dejanja ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, za katerega je pristojen Eurojust, ali ki so bile zaradi takega kaznivega dejanja pravnomočno obsojene. Seznam takih osebnih podatkov, bi moral vključevati telefonske številke, elektronske naslove, podatke o registraciji vozil, profile DNK, ki so bili ugotovljeni iz nekodiranih delov DNK, fotografije in prstne odtise. Seznam bi moral vključevati tudi podatke o prometu in lokaciji ter ustrezne podatke, potrebne za identifikacijo naročnika ali uporabnika javno dostopne elektronske komunikacijske storitve; to ne bi smelo vključevati podatkov, ki razkrivajo vsebino komunikacije. Ni predvideno, da bi Eurojust izvajal avtomatsko primerjavo profilov DNK ali prstnih odtisov.

| (15) | Eurojust bi moral imeti možnost podaljšanja rokov za hrambo osebnih podatkov, da bi lahko dosegel svoje cilje. Takšne odločitve bi bilo treba sprejeti po pazljivi preučitvi posebnih potreb. O vsakem podaljšanju rokov za obdelavo osebnih podatkov, kadar pregon kaznivega dejanja zastara v vseh zadevnih državah članicah, bi se moralo odločati le, če obstaja posebna potreba po pomoči na podlagi tega sklepa. |
| --- | --- |

(15)

Eurojust bi moral imeti možnost podaljšanja rokov za hrambo osebnih podatkov, da bi lahko dosegel svoje cilje. Takšne odločitve bi bilo treba sprejeti po pazljivi preučitvi posebnih potreb. O vsakem podaljšanju rokov za obdelavo osebnih podatkov, kadar pregon kaznivega dejanja zastara v vseh zadevnih državah članicah, bi se moralo odločati le, če obstaja posebna potreba po pomoči na podlagi tega sklepa.

| (16) | Predpisi glede skupnega nadzornega organa bi morali olajšati njegovo delovanje. |
| --- | --- |

(16)

Predpisi glede skupnega nadzornega organa bi morali olajšati njegovo delovanje.

| (17) | Prenos informacij Eurojustu bi bilo treba izboljšati z določitvijo jasnih in omejenih obveznosti za nacionalne organe, s tem pa okrepiti njegovo operativno učinkovitost. |
| --- | --- |

(17)

Prenos informacij Eurojustu bi bilo treba izboljšati z določitvijo jasnih in omejenih obveznosti za nacionalne organe, s tem pa okrepiti njegovo operativno učinkovitost.

| (18) | Eurojust bi moral izvajati prednostne naloge, ki jih je določil Svet, zlasti tiste, določene na podlagi ocene nevarnosti na področju organiziranega kriminala (OCTA), kakor je navedeno v Haaškem programu (4). |
| --- | --- |

(18)

Eurojust bi moral izvajati prednostne naloge, ki jih je določil Svet, zlasti tiste, določene na podlagi ocene nevarnosti na področju organiziranega kriminala (OCTA), kakor je navedeno v Haaškem programu (4).

| (19) | Eurojust naj bi še naprej ohranil tesne stike z Evropsko pravosodno mrežo, ki temeljijo na posvetovanju in dopolnjevanju. Ta sklep bi moral prispevati k pojasnitvi vloge Eurojusta in Evropske pravosodne mreže ter njunega medsebojnega odnosa in pri tem upoštevati posebnosti Evropske pravosodne mreže. |
| --- | --- |

(19)

Eurojust naj bi še naprej ohranil tesne stike z Evropsko pravosodno mrežo, ki temeljijo na posvetovanju in dopolnjevanju. Ta sklep bi moral prispevati k pojasnitvi vloge Eurojusta in Evropske pravosodne mreže ter njunega medsebojnega odnosa in pri tem upoštevati posebnosti Evropske pravosodne mreže.

| (20) | Nič v tem sklepu se ne bi smelo razumeti kot poseganje v neodvisnost sekretariatov mrež iz tega sklepa, kadar opravljajo naloge kot osebje Eurojusta v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti, sprejetih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (5). |
| --- | --- |

(20)

Nič v tem sklepu se ne bi smelo razumeti kot poseganje v neodvisnost sekretariatov mrež iz tega sklepa, kadar opravljajo naloge kot osebje Eurojusta v skladu s Kadrovskimi predpisi za uradnike Evropskih skupnosti, sprejetih z Uredbo Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (5).

| (21) | Prav tako bi bilo treba okrepiti zmogljivosti Eurojusta za sodelovanje z zunanjimi partnerji, kot so tretje države, Evropskim policijskim uradom (Europol), Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF), Skupni situacijskim centrom Sveta in Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex). |
| --- | --- |

(21)

Prav tako bi bilo treba okrepiti zmogljivosti Eurojusta za sodelovanje z zunanjimi partnerji, kot so tretje države, Evropskim policijskim uradom (Europol), Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF), Skupni situacijskim centrom Sveta in Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex).

| (22) | Sprejeti bi bilo treba določbe, da Eurojust v tretje države napoti sodnike za zvezo, da se izpolnijo cilji, podobni tistim, ki jih imajo sodniki za zvezo, ki jih države članice začasno dodelijo na podlagi Skupnega ukrepa Sveta 96/277/PNZ z dne 22. aprila 1996 o okviru izmenjave sodnikov za zvezo za izboljšanje pravosodnega sodelovanja med državami članicami Evropske unije, ki ga je sprejel Svet na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji (6). |
| --- | --- |

(22)

Sprejeti bi bilo treba določbe, da Eurojust v tretje države napoti sodnike za zvezo, da se izpolnijo cilji, podobni tistim, ki jih imajo sodniki za zvezo, ki jih države članice začasno dodelijo na podlagi Skupnega ukrepa Sveta 96/277/PNZ z dne 22. aprila 1996 o okviru izmenjave sodnikov za zvezo za izboljšanje pravosodnega sodelovanja med državami članicami Evropske unije, ki ga je sprejel Svet na podlagi člena K.3 Pogodbe o Evropski uniji (6).

| (23) | Ta sklep omogoča upoštevanje načela dostopa javnosti do uradnih dokumentov – |
| --- | --- |

(23)

Ta sklep omogoča upoštevanje načela dostopa javnosti do uradnih dokumentov –

SKLENIL:

Člen 1

Spremembe Sklepa 2002/187/PNZ

Sklep 2002/187/PNZ se spremeni:

| 1. | člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:
  „Člen 2
  Sestava Eurojusta
  1.   Eurojustu vsaka država članica v skladu s svojim pravnim sistemom začasno dodeli po enega nacionalnega člana, ki je tožilec, sodnik ali policijski uradnik z enakovredno pristojnostjo.
  2.   Države članice zagotovijo, da neprekinjeno in učinkovito prispevajo k doseganju ciljev Eurojusta v skladu s členom 3. Za doseganje teh ciljev:






  (a) | se od nacionalnega člana zahteva, da ima stalno delovno mesto na sedežu Eurojusta; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 2 se nadomesti z naslednjim besedilom:

„Člen 2

Sestava Eurojusta

1.   Eurojustu vsaka država članica v skladu s svojim pravnim sistemom začasno dodeli po enega nacionalnega člana, ki je tožilec, sodnik ali policijski uradnik z enakovredno pristojnostjo.

2.   Države članice zagotovijo, da neprekinjeno in učinkovito prispevajo k doseganju ciljev Eurojusta v skladu s členom 3. Za doseganje teh ciljev:

(a)

se od nacionalnega člana zahteva, da ima stalno delovno mesto na sedežu Eurojusta;

| (b) | vsakemu nacionalnemu članu pomagata namestnik in pomočnik. Namestnik in pomočnik imata lahko stalno delovno mesto na Eurojustu. Nacionalnim članom lahko pomaga več namestnikov in pomočnikov, ki lahko imajo po potrebi in v soglasju s kolegijem svoje stalno delovno mesto na Eurojustu. |
| --- | --- |

(b)

vsakemu nacionalnemu članu pomagata namestnik in pomočnik. Namestnik in pomočnik imata lahko stalno delovno mesto na Eurojustu. Nacionalnim članom lahko pomaga več namestnikov in pomočnikov, ki lahko imajo po potrebi in v soglasju s kolegijem svoje stalno delovno mesto na Eurojustu.

3.   Nacionalni član mora imeti položaj, ki mu omogoča dodelitev pooblastil iz tega sklepa, da lahko izpolnjuje svoje naloge.

4.   Status nacionalnih članov, namestnikov in pomočnikov ureja nacionalno pravo njihove države članice.

5.   Namestnik izpolnjuje merila iz odstavka 1 in lahko nadomešča nacionalnega člana ali deluje v njegovem imenu. Nacionalnega člana lahko nadomešča ali deluje v njegovem imenu tudi pomočnik, če izpolnjuje merila iz odstavka 1.

6.   V skladu s členom 12 je Eurojust povezan z nacionalnim sistemom za usklajevanje dejavnosti Eurojusta.

7.   V skladu s tem sklepom lahko Eurojust v tretje države napoti sodnike za zvezo.

8.   V skladu s tem sklepom ima Eurojust sekretariat, ki ga vodi upravni direktor.“;

| 2. | člen 3 se spremeni:






  (a) | v točki (b) odstavka 1 se besedilo „mednarodne pravne pomoči in izvrševanjem zaprosil za izročitev“ nadomesti z besedilom „zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja“; |
| --- | --- | --- |

2.

člen 3 se spremeni:

(a)

v točki (b) odstavka 1 se besedilo „mednarodne pravne pomoči in izvrševanjem zaprosil za izročitev“ nadomesti z besedilom „zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja“;

| (b) | v odstavku 2 se besedilo „člena 27(3)“ nadomesti z besedilom „člena 26a(2)“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se besedilo „člena 27(3)“ nadomesti z besedilom „člena 26a(2)“;

| 3. | člen 4 (1) se spremeni:






  (a) | točka (a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | vrste kriminala in kaznivih dejanj, ki spadajo v stalno pristojnost Europola;“ (7) |
| --- | --- | --- | --- |

3.

člen 4 (1) se spremeni:

(a)

točka (a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

vrste kriminala in kaznivih dejanj, ki spadajo v stalno pristojnost Europola;“ (7)

| (b) | točka (b) se črta; |
| --- | --- |

(b)

točka (b) se črta;

| (c) | v točki (c) se besedilo „se nanašata točki (a) in (b)“ nadomesti z besedilom „se nanaša točka (a)“; |
| --- | --- |

(c)

v točki (c) se besedilo „se nanašata točki (a) in (b)“ nadomesti z besedilom „se nanaša točka (a)“;

| 4. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 5a
  Nujna koordinacijska enota
  1.   Za opravljanje nalog v nujnih razmerah Eurojust vzpostavi nujno koordinacijsko enoto (NKE), ki lahko stalno sprejema in obdeluje zaprosila, ki so ji poslana. NKE je dosegljiva prek enotne kontaktne točke NKE pri Eurojustu, in sicer 24 ur na dan 7 dni v tednu.
  2.   NKE se opira na enega predstavnika (predstavnik NKE) iz vsake države članice, ki je lahko nacionalni član, njegov namestnik ali pomočnik, ki je pooblaščen za nadomeščanje nacionalnega člana. Predstavnik NKE mora biti sposoben delovati 24 ur na dan 7 dni v tednu.
  3.   Če je treba v nujnih primerih izvršiti zaprosilo ali odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja, v eni ali več državah članicah, ga lahko pristojni organ prosilec ali izdajatelj pošlje NKE. Kontaktna točka NKE ga nemudoma pošlje predstavniku NKE države članice, iz katere je zaprosilo poslano in, če to izrecno zahteva organ pošiljatelj ali izdajatelj, predstavniku NKE države članice, na ozemlju katere bi bilo treba zaprosilo izvršiti. Ta predstavnika NKE nemudoma ukrepata v zvezi z izvršitvijo zaprosila v njuni državi članici, tako da izvajata naloge ali pooblastila, ki jih imata na voljo in so navedeni v členih 6 ter 9a do 9f.“; |
| --- | --- |

4.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 5a

Nujna koordinacijska enota

1.   Za opravljanje nalog v nujnih razmerah Eurojust vzpostavi nujno koordinacijsko enoto (NKE), ki lahko stalno sprejema in obdeluje zaprosila, ki so ji poslana. NKE je dosegljiva prek enotne kontaktne točke NKE pri Eurojustu, in sicer 24 ur na dan 7 dni v tednu.

2.   NKE se opira na enega predstavnika (predstavnik NKE) iz vsake države članice, ki je lahko nacionalni član, njegov namestnik ali pomočnik, ki je pooblaščen za nadomeščanje nacionalnega člana. Predstavnik NKE mora biti sposoben delovati 24 ur na dan 7 dni v tednu.

3.   Če je treba v nujnih primerih izvršiti zaprosilo ali odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja, v eni ali več državah članicah, ga lahko pristojni organ prosilec ali izdajatelj pošlje NKE. Kontaktna točka NKE ga nemudoma pošlje predstavniku NKE države članice, iz katere je zaprosilo poslano in, če to izrecno zahteva organ pošiljatelj ali izdajatelj, predstavniku NKE države članice, na ozemlju katere bi bilo treba zaprosilo izvršiti. Ta predstavnika NKE nemudoma ukrepata v zvezi z izvršitvijo zaprosila v njuni državi članici, tako da izvajata naloge ali pooblastila, ki jih imata na voljo in so navedeni v členih 6 ter 9a do 9f.“;

| 5. | člen 6 se spremeni:






  (a) | sedanji odstavek postane odstavek 1; |
| --- | --- | --- |

5.

člen 6 se spremeni:

(a)

sedanji odstavek postane odstavek 1;

| (b) | točka (a) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | lahko na podlagi ustrezne utemeljitve zaprosi pristojne organe držav članic, da:






  (i) | izvedejo določena dejanja preiskave ali pregona; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

točka (a) odstavka 1 se nadomesti z naslednjim:

„(a)

lahko na podlagi ustrezne utemeljitve zaprosi pristojne organe držav članic, da:

(i)

izvedejo določena dejanja preiskave ali pregona;

| (ii) | privolijo, da je eden med njimi lahko v boljšem položaju za izvedbo določenih dejanj preiskave ali pregona; |
| --- | --- |

(ii)

privolijo, da je eden med njimi lahko v boljšem položaju za izvedbo določenih dejanj preiskave ali pregona;

| (iii) | koordinirajo pristojne organe zadevnih držav članic; |
| --- | --- |

(iii)

koordinirajo pristojne organe zadevnih držav članic;

| (iv) | ob upoštevanju ustreznih instrumentov sodelovanja ustanovijo skupne preiskovalne skupine; |
| --- | --- |

(iv)

ob upoštevanju ustreznih instrumentov sodelovanja ustanovijo skupne preiskovalne skupine;

| (v) | ga seznanijo z vsako informacijo, ki jo potrebuje za opravljanje svojih nalog; |
| --- | --- |

(v)

ga seznanijo z vsako informacijo, ki jo potrebuje za opravljanje svojih nalog;

| (vi) | izvedejo posebne preiskovalne ukrepe; |
| --- | --- |

(vi)

izvedejo posebne preiskovalne ukrepe;

| (vii) | izvedejo katere koli druge ukrepe, ki so potrebni za preiskavo ali pregon;“ |
| --- | --- |

(vii)

izvedejo katere koli druge ukrepe, ki so potrebni za preiskavo ali pregon;“

| (c) | točka (g) odstavka 1 se črta; |
| --- | --- |

(c)

točka (g) odstavka 1 se črta;

| (d) | vstavi se naslednji odstavek:
  „2.   Države članice tudi zagotovijo, da se pristojni nacionalni organi nemudoma odzovejo na zaprosila, predložena v skladu s tem členom.“; |
| --- | --- |

(d)

vstavi se naslednji odstavek:

„2.   Države članice tudi zagotovijo, da se pristojni nacionalni organi nemudoma odzovejo na zaprosila, predložena v skladu s tem členom.“;

| 6. | člen 7 se spremeni:






  (a) | obstoječi odstavek postane odstavek 1; |
| --- | --- | --- |

6.

člen 7 se spremeni:

(a)

obstoječi odstavek postane odstavek 1;

| (b) | dodata se naslednja odstavka:
  „2.   Če se dva ali več nacionalnih članov ne morejo dogovoriti, kako rešiti primer spora o pristojnosti v zvezi z izvedbo preiskave ali pregona v skladu s členom 6 in zlasti členom 6(1)(c), se kolegij zaprosi, da izda nezavezujoče pisno mnenje o tem, kako naj se primer reši, če ga ni mogoče rešiti z medsebojnim dogovorom zadevnih pristojnih nacionalnih organov. Mnenje kolegija se nemudoma pošlje zadevnim državam članicam. Ta odstavek ne posega v odstavek 1(a)(ii).
  3.   Ne glede na določbe instrumentov, ki jih je Evropska unija sprejela na področju pravosodnega sodelovanja, lahko pristojni organi Eurojustu sporočijo vse ponavljajoče se zavrnitve ali težave v zvezi z izvršitvijo zaprosila in odločitve za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja, in zaprosijo kolegij, da izda nezavezujoče pisno mnenje o tej zadevi, če je ni mogoče rešiti z medsebojnim dogovorom med zadevnimi pristojnimi nacionalnimi organi ali s sodelovanjem zadevnih nacionalnih članov. Mnenje kolegija se nemudoma pošlje zadevnim državam članicam.“; |
| --- | --- |

(b)

dodata se naslednja odstavka:

„2.   Če se dva ali več nacionalnih članov ne morejo dogovoriti, kako rešiti primer spora o pristojnosti v zvezi z izvedbo preiskave ali pregona v skladu s členom 6 in zlasti členom 6(1)(c), se kolegij zaprosi, da izda nezavezujoče pisno mnenje o tem, kako naj se primer reši, če ga ni mogoče rešiti z medsebojnim dogovorom zadevnih pristojnih nacionalnih organov. Mnenje kolegija se nemudoma pošlje zadevnim državam članicam. Ta odstavek ne posega v odstavek 1(a)(ii).

3.   Ne glede na določbe instrumentov, ki jih je Evropska unija sprejela na področju pravosodnega sodelovanja, lahko pristojni organi Eurojustu sporočijo vse ponavljajoče se zavrnitve ali težave v zvezi z izvršitvijo zaprosila in odločitve za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja, in zaprosijo kolegij, da izda nezavezujoče pisno mnenje o tej zadevi, če je ni mogoče rešiti z medsebojnim dogovorom med zadevnimi pristojnimi nacionalnimi organi ali s sodelovanjem zadevnih nacionalnih članov. Mnenje kolegija se nemudoma pošlje zadevnim državam članicam.“;

| 7. | člena 8 in 9 se nadomestita z naslednjima:
  „Člen 8
  Nadaljnje ukrepanje glede zaprosil in mnenj Eurojusta
  Če se pristojni organi zadevne države članice odločijo, da ne bodo ugodili zaprosilu iz člena 6(1)(a) ali člena 7(1)(a), ali se odločijo, da ne bodo nadalje ukrepali v zvezi s pisnim mnenjem iz člena 7(2) in (3), o svoji odločitvi in razlogih zanjo obvestijo Eurojust. Če odločitve, da zaprosilu ne bo ugodeno, ni mogoče obrazložiti, ker bi to škodilo temeljnim nacionalnim varnostnim interesom ali bi ogrozilo varnost posameznikov, se lahko pristojni organi zadevne države članice sklicujejo na operativne razloge.
  Člen 9
  Nacionalni člani
  1.   Mandat nacionalnega člana traja vsaj štiri leta. Država članica izvora lahko mandat obnovi. Nacionalnega člana ni mogoče odpoklicati pred zaključkom mandata brez predhodnega obvestila Svetu in razloga za odpoklic. Kadar je nacionalni član predsednik ali podpredsednik Eurojusta, traja njegov mandat člana vsaj tako dolgo, da lahko opravlja funkcijo predsednika ali podpredsednika v celotnem obdobju, za katerega je bil izvoljen.
  2.   Vse informacije, ki si jih izmenjujejo Eurojust in države članice, se pošiljajo prek nacionalnega člana.
  3.   Za uresničitev ciljev Eurojusta ima nacionalni član vsaj enakovreden dostop do podatkov ali pa ima vsaj možnost pridobitve tistih informacij iz naslednjih vrst evidenc svoje države članice, ki bi mu bile dostopne glede na njegovo vlogo tožilca, sodnika ali policijskega uradnika na nacionalni ravni:






  (a) | kazenske evidence; |
| --- | --- | --- |

7.

člena 8 in 9 se nadomestita z naslednjima:

„Člen 8

Nadaljnje ukrepanje glede zaprosil in mnenj Eurojusta

Če se pristojni organi zadevne države članice odločijo, da ne bodo ugodili zaprosilu iz člena 6(1)(a) ali člena 7(1)(a), ali se odločijo, da ne bodo nadalje ukrepali v zvezi s pisnim mnenjem iz člena 7(2) in (3), o svoji odločitvi in razlogih zanjo obvestijo Eurojust. Če odločitve, da zaprosilu ne bo ugodeno, ni mogoče obrazložiti, ker bi to škodilo temeljnim nacionalnim varnostnim interesom ali bi ogrozilo varnost posameznikov, se lahko pristojni organi zadevne države članice sklicujejo na operativne razloge.

Člen 9

Nacionalni člani

1.   Mandat nacionalnega člana traja vsaj štiri leta. Država članica izvora lahko mandat obnovi. Nacionalnega člana ni mogoče odpoklicati pred zaključkom mandata brez predhodnega obvestila Svetu in razloga za odpoklic. Kadar je nacionalni član predsednik ali podpredsednik Eurojusta, traja njegov mandat člana vsaj tako dolgo, da lahko opravlja funkcijo predsednika ali podpredsednika v celotnem obdobju, za katerega je bil izvoljen.

2.   Vse informacije, ki si jih izmenjujejo Eurojust in države članice, se pošiljajo prek nacionalnega člana.

3.   Za uresničitev ciljev Eurojusta ima nacionalni član vsaj enakovreden dostop do podatkov ali pa ima vsaj možnost pridobitve tistih informacij iz naslednjih vrst evidenc svoje države članice, ki bi mu bile dostopne glede na njegovo vlogo tožilca, sodnika ali policijskega uradnika na nacionalni ravni:

(a)

kazenske evidence;

| (b) | evidence pridržanih oseb; |
| --- | --- |

(b)

evidence pridržanih oseb;

| (c) | evidence preiskav; |
| --- | --- |

(c)

evidence preiskav;

| (d) | evidence preiskav DNK; |
| --- | --- |

(d)

evidence preiskav DNK;

| (e) | druge evidence njegove države članice, če meni, da so informacije potrebne za izpolnjevanje njegovih delovnih nalog. |
| --- | --- |

(e)

druge evidence njegove države članice, če meni, da so informacije potrebne za izpolnjevanje njegovih delovnih nalog.

4.   Nacionalni član lahko naveže neposreden stik s pristojnimi organi svoje države članice.“;

| 8. | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 9a
  Pooblastila nacionalnega člana, dodeljena na nacionalni ravni
  1.   Če nacionalni član izvaja pooblastila iz členov 9b, 9c in 9d, jih izvaja kot pristojni nacionalni organ, ki deluje v skladu z nacionalno zakonodajo in pri tem izpolnjuje pogoje iz tega člena in členov 9b do 9e. Pri opravljanju svojih nalog nacionalni član po potrebi naznani, kadar ukrepa na podlagi pooblastil, podeljenih v skladu s tem členom in členi 9b, 9c in 9d.
  2.   Vsaka država članica določi vrsto in obseg pravosodnih pooblastil v zvezi s pravosodnim sodelovanjem te države članice, ki jih dodeli svojemu nacionalnemu članu. Vendar pa vsaka država članica podeli svojemu nacionalnemu članu vsaj pooblastila, ki so opisana v členu 9b in, s pridržkom člena 9e, pooblastila, opisana v členih 9c in 9d, ki bi jih imel na voljo kot sodnik, tožilec oziroma policijski uradnik na nacionalni ravni.
  3.   Država članica ob imenovanju nacionalnega člana in po potrebi kadar koli o svoji odločitvi v zvezi z izvajanjem odstavka 2 obvesti Eurojust in generalni sekretariat Sveta, da ta lahko obvesti druge države članice. Države članice se obvežejo, da bodo sprejele in priznale tako dodeljene posebne pravice, v kolikor so v skladu z njihovimi mednarodnimi obveznostmi.
  4.   Vsaka država članica določi pravico nacionalnega člana, da v skladu z njenimi mednarodnimi obveznostmi sodeluje s tujimi pravosodnimi organi.
  Člen 9b
  Običajna pooblastila
  1.   Nacionalni člani so kot pristojni nacionalni organi upravičeni, da sprejmejo, prenesejo, olajšajo, spremljajo in zagotovijo dodatne informacije v zvezi z izvršitvijo zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja. Če se izvajajo pooblastila iz tega odstavka, se o tem nemudoma obvesti pristojni nacionalni organ.
  2.   V primeru delno ali neustrezno izvršenega zaprosila za pravosodno sodelovanje so nacionalni člani kot pristojni nacionalni organi upravičeni, da zaprosijo pristojni nacionalni organ svoje države članice za dodatne ukrepe, da bi se zaprosilo v celoti izvršilo.
  Člen 9c
  Pooblastila, ki se izvajajo s soglasjem pristojnega nacionalnega organa
  1.   Nacionalni člani lahko kot nacionalni pravosodni organi v soglasju s pristojnim nacionalnim organom ali na njegovo zaprosilo in za vsak primer posebej izvajajo naslednja pooblastila:






  (a) | izdaja in dopolnitev zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- | --- |

8.

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 9a

Pooblastila nacionalnega člana, dodeljena na nacionalni ravni

1.   Če nacionalni član izvaja pooblastila iz členov 9b, 9c in 9d, jih izvaja kot pristojni nacionalni organ, ki deluje v skladu z nacionalno zakonodajo in pri tem izpolnjuje pogoje iz tega člena in členov 9b do 9e. Pri opravljanju svojih nalog nacionalni član po potrebi naznani, kadar ukrepa na podlagi pooblastil, podeljenih v skladu s tem členom in členi 9b, 9c in 9d.

2.   Vsaka država članica določi vrsto in obseg pravosodnih pooblastil v zvezi s pravosodnim sodelovanjem te države članice, ki jih dodeli svojemu nacionalnemu članu. Vendar pa vsaka država članica podeli svojemu nacionalnemu članu vsaj pooblastila, ki so opisana v členu 9b in, s pridržkom člena 9e, pooblastila, opisana v členih 9c in 9d, ki bi jih imel na voljo kot sodnik, tožilec oziroma policijski uradnik na nacionalni ravni.

3.   Država članica ob imenovanju nacionalnega člana in po potrebi kadar koli o svoji odločitvi v zvezi z izvajanjem odstavka 2 obvesti Eurojust in generalni sekretariat Sveta, da ta lahko obvesti druge države članice. Države članice se obvežejo, da bodo sprejele in priznale tako dodeljene posebne pravice, v kolikor so v skladu z njihovimi mednarodnimi obveznostmi.

4.   Vsaka država članica določi pravico nacionalnega člana, da v skladu z njenimi mednarodnimi obveznostmi sodeluje s tujimi pravosodnimi organi.

Člen 9b

Običajna pooblastila

1.   Nacionalni člani so kot pristojni nacionalni organi upravičeni, da sprejmejo, prenesejo, olajšajo, spremljajo in zagotovijo dodatne informacije v zvezi z izvršitvijo zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja. Če se izvajajo pooblastila iz tega odstavka, se o tem nemudoma obvesti pristojni nacionalni organ.

2.   V primeru delno ali neustrezno izvršenega zaprosila za pravosodno sodelovanje so nacionalni člani kot pristojni nacionalni organi upravičeni, da zaprosijo pristojni nacionalni organ svoje države članice za dodatne ukrepe, da bi se zaprosilo v celoti izvršilo.

Člen 9c

Pooblastila, ki se izvajajo s soglasjem pristojnega nacionalnega organa

1.   Nacionalni člani lahko kot nacionalni pravosodni organi v soglasju s pristojnim nacionalnim organom ali na njegovo zaprosilo in za vsak primer posebej izvajajo naslednja pooblastila:

(a)

izdaja in dopolnitev zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja;

| (b) | izvršitev zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje v njihovi državi članici, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- |

(b)

izvršitev zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje v njihovi državi članici, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja;

| (c) | odreditev preiskovalnih ukrepov v njihovi državi članici na usklajevalnem sestanku, ki ga organizira Eurojust, če menijo, da so potrebni, da se pomaga pristojnim nacionalnim organom, ki jih zadeva določena preiskava, in na katerega so k sodelovanju povabljeni pristojni nacionalni organi, ki se ukvarjajo s preiskavo; |
| --- | --- |

(c)

odreditev preiskovalnih ukrepov v njihovi državi članici na usklajevalnem sestanku, ki ga organizira Eurojust, če menijo, da so potrebni, da se pomaga pristojnim nacionalnim organom, ki jih zadeva določena preiskava, in na katerega so k sodelovanju povabljeni pristojni nacionalni organi, ki se ukvarjajo s preiskavo;

| (d) | odobritev in usklajevanje nadzorovanih pošiljk v njihovi državi članici. |
| --- | --- |

(d)

odobritev in usklajevanje nadzorovanih pošiljk v njihovi državi članici.

2.   Pooblastila iz tega člena načeloma izvaja pristojni nacionalni organ.

Člen 9d

Pooblastila za nujne primere

V nujnih primerih ali v primeru, da nacionalnega organa ni mogoče identificirati ali se z njim ni mogoče pravočasno povezati, so nacionalni člani kot pristojni nacionalni organi upravičeni do:

| (a) | odobritve in usklajevanja nadzorovanih pošiljk v njihovi državi članici; |
| --- | --- |

(a)

odobritve in usklajevanja nadzorovanih pošiljk v njihovi državi članici;

| (b) | izvršitve zaprosila in odločitve za pravosodno sodelovanje v zvezi z njihovo državo članico, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

(b)

izvršitve zaprosila in odločitve za pravosodno sodelovanje v zvezi z njihovo državo članico, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja.

Takoj, ko je identificiran ali kontaktiran pristojni nacionalni organ, se ga obvesti o izvajanju pooblastil iz tega člena.

Člen 9e

Zaprosila nacionalnih članov, pri katerih se pooblastila ne morejo izvajati

1.   Nacionalni član kot pristojni nacionalni organ je pristojen vsaj za predložitev predloga organu, ki je pristojen za izvajanje pooblastil iz členov 9c in 9d, kadar je podelitev takšnih pooblastil nacionalnemu članu v nasprotju z:

| (a) | ustavnimi pravili
  ali |
| --- | --- |

(a)

ustavnimi pravili

ali

| (b) | temeljnimi vidiki kazenskopravnega sistema:






  (i) | v zvezi z razmejitvijo pristojnosti med policijo, tožilci in sodniki; |
| --- | --- | --- |

(b)

temeljnimi vidiki kazenskopravnega sistema:

(i)

v zvezi z razmejitvijo pristojnosti med policijo, tožilci in sodniki;

| (ii) | v zvezi s funkcionalno razmejitvijo nalog med organi pregona
  ali |
| --- | --- |

(ii)

v zvezi s funkcionalno razmejitvijo nalog med organi pregona

ali

| (iii) | v zvezi s federalno ureditvijo posamezne države članice. |
| --- | --- |

(iii)

v zvezi s federalno ureditvijo posamezne države članice.

2.   Države članice zagotovijo, da v primerih iz odstavka 1 zaprosilo, ki ga izda nacionalni član, nemudoma obravnava pristojni nacionalni organ.

Člen 9f

Sodelovanje nacionalnih članov v skupnih preiskovalnih enotah

Nacionalni člani lahko sodelujejo pri dejavnostih in tudi vzpostavitvi skupnih preiskovalnih skupin iz člena 13 Konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije ali iz Okvirnega sklepa Sveta 2002/465/PNZ z dne 13. junija 2002 o skupnih preiskovalnih enotah (8) v zvezi s svojo državo članico. Vendar pa lahko države članice za sodelovanje nacionalnega člana zahtevajo privolitev pristojnega nacionalnega organa. Nacionalni člani, namestniki ali pomočniki so vabljeni, da sodelujejo v vseh skupnih preiskovalnih enotah, ki zadevajo njihovo državo članico in za katero Skupnost zagotavlja financiranje v skladu z veljavnimi finančnimi instrumenti. Vsaka država članica opredeli, ali nacionalni član v skupni preiskovalni enoti sodeluje kot pristojni nacionalni organ ali v imenu Eurojusta.

| 9. | člen 10 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „2.   Svet na predlog kolegija s kvalificirano večino odobri poslovnik Eurojusta. Po posvetovanju s skupnim nadzornim organom iz člena 23 glede določb o obdelavi osebnih podatkov kolegij sprejme predlog poslovnika z dvotretjinsko večino.“ |
| --- | --- | --- |

9.

člen 10 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Svet na predlog kolegija s kvalificirano večino odobri poslovnik Eurojusta. Po posvetovanju s skupnim nadzornim organom iz člena 23 glede določb o obdelavi osebnih podatkov kolegij sprejme predlog poslovnika z dvotretjinsko večino.“

| (b) | v odstavku 3 se besedilo „v skladu s členom 7(a)“ nadomesti z besedilom „v skladu s členom 7(1)(a), (2) in (3)“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se besedilo „v skladu s členom 7(a)“ nadomesti z besedilom „v skladu s členom 7(1)(a), (2) in (3)“;

| 10. | člen 12 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 12
  Nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta
  1.   Države članice določijo enega ali več nacionalnih korespondentov Eurojusta.
  2.   Države članice pred 4. junija 2011 vzpostavijo nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, s katerim zagotavljajo usklajevanje dela:






  (a) | nacionalnih korespondentov Eurojusta; |
| --- | --- | --- |

10.

člen 12 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 12

Nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta

1.   Države članice določijo enega ali več nacionalnih korespondentov Eurojusta.

2.   Države članice pred 4. junija 2011 vzpostavijo nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta, s katerim zagotavljajo usklajevanje dela:

(a)

nacionalnih korespondentov Eurojusta;

| (b) | nacionalnega korespondenta Eurojusta za področje terorizma; |
| --- | --- |

(b)

nacionalnega korespondenta Eurojusta za področje terorizma;

| (c) | nacionalnega korespondenta Evropske pravosodne mreže in tri druge kontaktne točke Evropske pravosodne mreže; |
| --- | --- |

(c)

nacionalnega korespondenta Evropske pravosodne mreže in tri druge kontaktne točke Evropske pravosodne mreže;

| (d) | nacionalnih članov ali kontaktnih točk mreže skupnih preiskovalnih enot ter mrež, ustanovljenih s Sklepom Sveta 2002/494/PNZ z dne 13. junija 2002 o vzpostavitvi evropske mreže kontaktnih točk v zvezi z osebami, odgovornimi za genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva (9), s Sklepom Sveta 2007/845/PNZ z dne 6. decembra 2007 o sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi držav članic na področju sledenja in identifikacije premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ali drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji (10) in s Sklepom Sveta 2008/852/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o mreži kontaktnih točk za boj proti korupciji (11). |
| --- | --- |

(d)

nacionalnih članov ali kontaktnih točk mreže skupnih preiskovalnih enot ter mrež, ustanovljenih s Sklepom Sveta 2002/494/PNZ z dne 13. junija 2002 o vzpostavitvi evropske mreže kontaktnih točk v zvezi z osebami, odgovornimi za genocid, hudodelstva zoper človečnost in vojna hudodelstva (9), s Sklepom Sveta 2007/845/PNZ z dne 6. decembra 2007 o sodelovanju med uradi za odvzem premoženjske koristi držav članic na področju sledenja in identifikacije premoženjske koristi, pridobljene s kaznivim dejanjem, ali drugega premoženja, povezanega s kaznivimi dejanji (10) in s Sklepom Sveta 2008/852/PNZ z dne 24. oktobra 2008 o mreži kontaktnih točk za boj proti korupciji (11).

3.   Osebe iz odstavkov 1 in 2 obdržijo položaj in status v skladu z nacionalno zakonodajo.

4.   Nacionalni korespondenti Eurojusta so odgovorni za delovanje nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta. Če je bilo imenovanih več korespondentov Eurojusta, je eden od njih odgovoren za delovanje nacionalnega sistema za usklajevanje dejavnosti Eurojusta.

5.   Nacionalni sistem za usklajevanje dejavnosti Eurojusta olajšuje opravljanje nalog Eurojusta v državi članici, zlasti:

| (a) | zagotavlja, da se v sistem vodenja zadev iz člena 16 učinkovito in zanesljivo posreduje informacije v zvezi z zadevno državo članico; |
| --- | --- |

(a)

zagotavlja, da se v sistem vodenja zadev iz člena 16 učinkovito in zanesljivo posreduje informacije v zvezi z zadevno državo članico;

| (b) | pomaga pri odločanju o tem, ali naj se primer obravnava s podporo Eurojusta ali Evropske pravosodne mreže; |
| --- | --- |

(b)

pomaga pri odločanju o tem, ali naj se primer obravnava s podporo Eurojusta ali Evropske pravosodne mreže;

| (c) | pomaga nacionalnemu članu določiti pristojne organe za izvršitev zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja; |
| --- | --- |

(c)

pomaga nacionalnemu članu določiti pristojne organe za izvršitev zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja;

| (d) | je v tesnem stiku z nacionalno enoto Europola. |
| --- | --- |

(d)

je v tesnem stiku z nacionalno enoto Europola.

6.   Za uresničitev ciljev iz odstavka 5 morajo biti osebe iz odstavka 1 in odstavka 2(a), (b) in (c), osebe iz odstavka 2(d) pa so lahko, povezane s sistemom vodenja zadev v skladu s tem členom in členi 16, 16a, 16b in 18 ter poslovnika Eurojusta. Povezava s sistemom vodenja zadev bremeni splošni proračun Evropske unije.

7.   Ničesar v tem členu ni mogoče razumeti kot vplivanje na neposredne stike med pristojnimi pravosodnimi organi, predvidene v instrumentih o pravosodnem sodelovanju, kot je na primer člen 6 Konvencije o medsebojni pravni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije. Odnosi med nacionalnim članom in nacionalnimi korespondenti ne izključujejo neposrednih stikov med nacionalnim članom in njegovimi pristojnimi organi.

| 11. | člen 13 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 13
  Izmenjave informacij z državami članicami in med nacionalnimi člani
  1.   Pristojni organi držav članic si z Eurojustom izmenjujejo vse informacije, ki so potrebne za opravljanje nalog Eurojusta v skladu s členoma 4 in 5 in v skladu s pravili o varstvu podatkov iz tega sklepa. To obsega vsaj informacije iz odstavkov 5, 6 in 7.
  2.   Pošiljanje informacij Eurojustu se v zadevnem primeru razlaga kot zaprosilo za pomoč s strani Eurojusta le, če to izrecno določi pristojni organ.
  3.   Nacionalni člani Eurojusta so pooblaščeni, da si med seboj ali s pristojnimi organi svojih držav članic brez predhodnega dovoljenja izmenjujejo vse informacije, ki so potrebne za opravljanje nalog Eurojusta. Predvsem se nemudoma obvestijo nacionalni člani o primeru, ki jih zadeva.
  4.   Ta člen ne posega v druge obveznosti glede posredovanja informacij Eurojustu, vključno s Sklepom Sveta 2005/671/PNZ z dne 20. septembra 2005 o izmenjavi informacij in sodelovanju na področju terorističnih kaznivih dejanj (12).
  5.   Države članice zagotovijo, da so nacionalni člani obveščeni o ustanovitvi skupne preiskovalne enote in o rezultatih dela teh enot, ne glede na to, ali so enote ustanovljene v skladu s členom 13 Konvencije o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije ali skladno z okvirnim sklepom 2002/465/PNZ.
  6.   Države članice zagotovijo, da je njihov nacionalni član brez nepotrebnega odlašanja obveščen o vseh primerih, ki neposredno zadevajo vsaj tri države članice, in v zvezi s katerimi so bila zaprosila ali odločitve za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja, posredovana vsaj dvema državama članicama in






  (a) | če je za zadevno kaznivo dejanje v državi članici izdajateljici ali prosilki kot najvišja mera kazni odvzema prostosti predpisan zapor ali drug ukrep najmanj petih ali šestih let, o čemer odloča zadevna država članica, in je zajeto v naslednjem seznamu:






  (i) | trgovina z ljudmi; |
| --- | --- | --- | --- |

11.

člen 13 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 13

Izmenjave informacij z državami članicami in med nacionalnimi člani

1.   Pristojni organi držav članic si z Eurojustom izmenjujejo vse informacije, ki so potrebne za opravljanje nalog Eurojusta v skladu s členoma 4 in 5 in v skladu s pravili o varstvu podatkov iz tega sklepa. To obsega vsaj informacije iz odstavkov 5, 6 in 7.

2.   Pošiljanje informacij Eurojustu se v zadevnem primeru razlaga kot zaprosilo za pomoč s strani Eurojusta le, če to izrecno določi pristojni organ.

3.   Nacionalni člani Eurojusta so pooblaščeni, da si med seboj ali s pristojnimi organi svojih držav članic brez predhodnega dovoljenja izmenjujejo vse informacije, ki so potrebne za opravljanje nalog Eurojusta. Predvsem se nemudoma obvestijo nacionalni člani o primeru, ki jih zadeva.

4.   Ta člen ne posega v druge obveznosti glede posredovanja informacij Eurojustu, vključno s Sklepom Sveta 2005/671/PNZ z dne 20. septembra 2005 o izmenjavi informacij in sodelovanju na področju terorističnih kaznivih dejanj (12).

5.   Države članice zagotovijo, da so nacionalni člani obveščeni o ustanovitvi skupne preiskovalne enote in o rezultatih dela teh enot, ne glede na to, ali so enote ustanovljene v skladu s členom 13 Konvencije o medsebojni pomoči v kazenskih zadevah med državami članicami Evropske unije ali skladno z okvirnim sklepom 2002/465/PNZ.

6.   Države članice zagotovijo, da je njihov nacionalni član brez nepotrebnega odlašanja obveščen o vseh primerih, ki neposredno zadevajo vsaj tri države članice, in v zvezi s katerimi so bila zaprosila ali odločitve za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja, posredovana vsaj dvema državama članicama in

(a)

če je za zadevno kaznivo dejanje v državi članici izdajateljici ali prosilki kot najvišja mera kazni odvzema prostosti predpisan zapor ali drug ukrep najmanj petih ali šestih let, o čemer odloča zadevna država članica, in je zajeto v naslednjem seznamu:

(i)

trgovina z ljudmi;

| (ii) | spolna zloraba otrok in otroška pornografija; |
| --- | --- |

(ii)

spolna zloraba otrok in otroška pornografija;

| (iii) | nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami; |
| --- | --- |

(iii)

nedovoljena trgovina s prepovedanimi drogami;

| (iv) | promet s strelnim orožjem, njegovimi sestavnimi deli in strelivom; |
| --- | --- |

(iv)

promet s strelnim orožjem, njegovimi sestavnimi deli in strelivom;

| (v) | korupcija; |
| --- | --- |

(v)

korupcija;

| (vi) | goljufija, ki škoduje finančnim interesom Evropskih skupnosti; |
| --- | --- |

(vi)

goljufija, ki škoduje finančnim interesom Evropskih skupnosti;

| (vii) | ponarejanje eura; |
| --- | --- |

(vii)

ponarejanje eura;

| (viii) | pranje denarja; |
| --- | --- |

(viii)

pranje denarja;

| (ix) | napadi na informacijske sisteme, |
| --- | --- |

(ix)

napadi na informacijske sisteme,

ali

| (b) | obstajajo dejanski dokazi, da je vpletena hudodelska združba,
  ali |
| --- | --- |

(b)

obstajajo dejanski dokazi, da je vpletena hudodelska združba,

ali

| (c) | obstajajo dokazi, da ima primer morda resne čezmejne razsežnosti ali posledice na ravni Evropske unije oziroma da lahko vpliva na države članice, ki niso neposredno udeležene. |
| --- | --- |

(c)

obstajajo dokazi, da ima primer morda resne čezmejne razsežnosti ali posledice na ravni Evropske unije oziroma da lahko vpliva na države članice, ki niso neposredno udeležene.

7.   Države članice zagotovijo, da je njihov nacionalni član obveščen o:

| (a) | primerih spora o pristojnosti, oziroma o primerih, kjer obstaja verjetnost, da bo prišlo do spora o pristojnosti; |
| --- | --- |

(a)

primerih spora o pristojnosti, oziroma o primerih, kjer obstaja verjetnost, da bo prišlo do spora o pristojnosti;

| (b) | vseh nadzorovanih pošiljkah, ki zadevajo vsaj tri države, od katerih sta vsaj dve državi članici; |
| --- | --- |

(b)

vseh nadzorovanih pošiljkah, ki zadevajo vsaj tri države, od katerih sta vsaj dve državi članici;

| (c) | ponavljajoče se težave ali zavrnitve v zvezi z izvršitvijo zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja. |
| --- | --- |

(c)

ponavljajoče se težave ali zavrnitve v zvezi z izvršitvijo zaprosil in odločitev za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja.

8.   Nacionalni organi v določenem primeru niso dolžni zagotoviti informacij, če bi to:

| (a) | škodilo temeljnim interesom državne varnosti ali |
| --- | --- |

(a)

škodilo temeljnim interesom državne varnosti ali

| (b) | ogrozilo varnost posameznikov. |
| --- | --- |

(b)

ogrozilo varnost posameznikov.

9.   Ta člen ne posega v pogoje, določene v dvostranskih ali večstranskih sporazumih ali dogovorih med državami članicami in tretjimi državami, vključno z vsemi pogoji, ki jih tretje države postavijo v zvezi z uporabo poslanih informacij.

10.   Informacije, ki se pošljejo Eurojustu v skladu z odstavki 5, 6 in 7, vsebujejo vsaj tiste vrste informacij, če so na voljo, ki so določene v Prilogi.

11.   Informacije iz tega člena se posredujejo Eurojustu na strukturiran način.

12.   Komisija do 4. junija 2014 (12) na podlagi informacij, ki jih pošlje Eurojust, pripravi poročilo o izvajanju tega člena, v katerega vključi tudi vse predloge, ki se ji zdijo primerni, tudi kar se tiče obravnave spremembe odstavkov 5, 6 in 7 ter Priloge.

| 12. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 13a
  Informacije, ki jih Eurojust pošlje pristojnim nacionalnim organom
  1.   Eurojust zagotavlja pristojnim nacionalnim organom informacije in povratne informacije o rezultatih obdelave informacij, vključno s povezavami s primeri, ki so že shranjeni v sistemu vodenja zadev.
  2.   Če pristojni nacionalni organ zaprosi za informacije, jih mora Eurojust poslati v roku, ki ga je predlagal ta organ.“; |
| --- | --- |

12.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 13a

Informacije, ki jih Eurojust pošlje pristojnim nacionalnim organom

1.   Eurojust zagotavlja pristojnim nacionalnim organom informacije in povratne informacije o rezultatih obdelave informacij, vključno s povezavami s primeri, ki so že shranjeni v sistemu vodenja zadev.

2.   Če pristojni nacionalni organ zaprosi za informacije, jih mora Eurojust poslati v roku, ki ga je predlagal ta organ.“;

| 13. | člen 14 se spremeni:






  (a) | v odstavku 3 se besedilo „v skladu s členoma 13 in 26“ nadomesti z besedilom „v skladu s členi 13, 26 in 26a“; |
| --- | --- | --- |

13.

člen 14 se spremeni:

(a)

v odstavku 3 se besedilo „v skladu s členoma 13 in 26“ nadomesti z besedilom „v skladu s členi 13, 26 in 26a“;

| (b) | odstavek 4 se črta; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se črta;

| 14. | člen 15(1) se spremeni:






  (a) | v uvodnem besedilu se besedilo „zoper katere na podlagi nacionalnih predpisov držav članic teče kazenska preiskava ali pregon za eno ali več vrst kriminala in kaznivih dejanj iz člena 4“ nadomesti z besedilom „ki so osumljene storitve kaznivega dejanja ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, za katerega je pristojen Eurojust, ali ki so bile zaradi takega kaznivega dejanja pravnomočno obsojene“; |
| --- | --- | --- |

14.

člen 15(1) se spremeni:

(a)

v uvodnem besedilu se besedilo „zoper katere na podlagi nacionalnih predpisov držav članic teče kazenska preiskava ali pregon za eno ali več vrst kriminala in kaznivih dejanj iz člena 4“ nadomesti z besedilom „ki so osumljene storitve kaznivega dejanja ali sodelovanja pri kaznivem dejanju, za katerega je pristojen Eurojust, ali ki so bile zaradi takega kaznivega dejanja pravnomočno obsojene“;

| (b) | dodajo se naslednje točke:






  „(l) | telefonske številke, elektronske naslove in podatke iz člena 2(2)(a) Direktive 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij (13); |
| --- | --- | --- |

(b)

dodajo se naslednje točke:

„(l)

telefonske številke, elektronske naslove in podatke iz člena 2(2)(a) Direktive 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij (13);

| (m) | podatke o registraciji vozil; |
| --- | --- |

(m)

podatke o registraciji vozil;

| (n) | profile DNK, ki so bili ugotovljeni iz nekodiranih delov DNK, fotografije in prstne odtise. |
| --- | --- |

(n)

profile DNK, ki so bili ugotovljeni iz nekodiranih delov DNK, fotografije in prstne odtise.

| 15. | člen 16 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 16
  Sistem vodenja zadev, seznam in začasne delovne datoteke
  1.   Eurojust v skladu s tem sklepom vzpostavi sistem vodenja zadev, ki je sestavljen iz začasnih delovnih datotek in seznama, ki vsebuje osebne in druge podatke.
  2.   Namen sistema vodenja zadev je:






  (a) | podpreti upravljanje in usklajevanje preiskav in pregona, pri katerih zagotavlja pomoč Eurojust, zlasti s primerjavo informacij; |
| --- | --- | --- |

15.

člen 16 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 16

Sistem vodenja zadev, seznam in začasne delovne datoteke

1.   Eurojust v skladu s tem sklepom vzpostavi sistem vodenja zadev, ki je sestavljen iz začasnih delovnih datotek in seznama, ki vsebuje osebne in druge podatke.

2.   Namen sistema vodenja zadev je:

(a)

podpreti upravljanje in usklajevanje preiskav in pregona, pri katerih zagotavlja pomoč Eurojust, zlasti s primerjavo informacij;

| (b) | olajšati dostop do informacij o tekočih preiskavah in pregonu; |
| --- | --- |

(b)

olajšati dostop do informacij o tekočih preiskavah in pregonu;

| (c) | olajšati spremljanje zakonitosti in izpolnjevanja določb tega sklepa v zvezi z obdelavo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(c)

olajšati spremljanje zakonitosti in izpolnjevanja določb tega sklepa v zvezi z obdelavo osebnih podatkov.

3.   Sistem vodenja zadev je lahko povezan z varovano telekomunikacijsko povezavo iz člena 9 Sklepa Sveta 2008/976/PNZ z dne 16. decembra 2008 o Evropski pravosodni mreži (14), če je to v skladu s pravili o varstvu podatkov iz tega sklepa.

4.   Seznam vsebuje sklice na začasne delovne datoteke, ki se obdelujejo v okviru Eurojusta, in razen osebnih podatkov iz člena 15(1)(a) do (i), (k) in (m) ter člena 15(2) ne sme vsebovati nobenih drugih osebnih podatkov.

5.   Nacionalni člani Eurojusta lahko za opravljanje svojih nalog v skladu s tem sklepom obdelujejo podatke o posameznih primerih, ki jih obravnavajo, v začasni delovni datoteki. Pooblaščencu za varstvo podatkov omogočijo dostop do zadevne delovne datoteke. Zadevni nacionalni član pooblaščenca za varstvo podatkov obvesti o odprtju vsake nove delovne datoteke, ki vsebuje osebne podatke.

6.   Eurojust pri obdelavi osebnih podatkov, povezanih s primerom, razen sistema vodenja zadev ne sme ustvariti nobene druge avtomatske datoteke.

| 16. | vstavita se naslednja člena:
  „Člen 16a
  Delovanje začasnih delovnih datotek in seznama
  1.   Zadevni nacionalni član odpre začasno delovno datoteko za vsak primer, v zvezi s katerim prejme informacije, če je njihovo pošiljanje v skladu s tem sklepom in instrumenti iz člena 13(4). Ta nacionalni član je odgovoren za vodenje začasnih delovnih datotek, ki jih odpre.
  2.   Nacionalni član, ki odpre začasno delovno datoteko, odvisno od posameznega primera odloči, ali bo dostop do nje omejen, ali pa se do nje oziroma do nekaterih njenih delov – če je to potrebno za to, da Eurojust lahko opravi svojo nalogo – omogoči dostop drugim nacionalnim članom ali pooblaščenemu osebju Eurojusta.
  3.   Nacionalni član, ki odpre začasno delovno datoteko, odloči tudi, katere informacije o tej datoteki se uvrstijo na seznam.
  Člen 16b
  Dostop do sistema vodenja zadevna ravni držav članic
  1.   Osebe iz člena 12(2) imajo lahko v skladu s členom 12(6), če imajo povezavo do sistema vodenja zadev, dostop le do:






  (a) | seznama, razen če je nacionalni član, ki se je odločil vnesti podatke v seznam, izrecno zavrnil ta dostop; |
| --- | --- | --- |

16.

vstavita se naslednja člena:

„Člen 16a

Delovanje začasnih delovnih datotek in seznama

1.   Zadevni nacionalni član odpre začasno delovno datoteko za vsak primer, v zvezi s katerim prejme informacije, če je njihovo pošiljanje v skladu s tem sklepom in instrumenti iz člena 13(4). Ta nacionalni član je odgovoren za vodenje začasnih delovnih datotek, ki jih odpre.

2.   Nacionalni član, ki odpre začasno delovno datoteko, odvisno od posameznega primera odloči, ali bo dostop do nje omejen, ali pa se do nje oziroma do nekaterih njenih delov – če je to potrebno za to, da Eurojust lahko opravi svojo nalogo – omogoči dostop drugim nacionalnim članom ali pooblaščenemu osebju Eurojusta.

3.   Nacionalni član, ki odpre začasno delovno datoteko, odloči tudi, katere informacije o tej datoteki se uvrstijo na seznam.

Člen 16b

Dostop do sistema vodenja zadevna ravni držav članic

1.   Osebe iz člena 12(2) imajo lahko v skladu s členom 12(6), če imajo povezavo do sistema vodenja zadev, dostop le do:

(a)

seznama, razen če je nacionalni član, ki se je odločil vnesti podatke v seznam, izrecno zavrnil ta dostop;

| (b) | začasnih delovnih datotek, ki jih odprejo ali vodijo nacionalni člani iz njihove države članice, |
| --- | --- |

(b)

začasnih delovnih datotek, ki jih odprejo ali vodijo nacionalni člani iz njihove države članice,

| (c) | začasnih delovnih datotek, ki jih odprejo ali vodijo nacionalni člani iz drugih držav članic in do katerih nacionalni član iz njihove države članice dobi dostop, razen če nacionalni član, ki odpre in vodi začasno delovno datoteko, dostop izrecno zavrne. |
| --- | --- |

(c)

začasnih delovnih datotek, ki jih odprejo ali vodijo nacionalni člani iz drugih držav članic in do katerih nacionalni član iz njihove države članice dobi dostop, razen če nacionalni član, ki odpre in vodi začasno delovno datoteko, dostop izrecno zavrne.

2.   Nacionalni član ob omejitvah iz odstavka 1 odloči, v kolikšni meri je v njegovi državi članici dovoljen dostop do začasnih delovnih datotek osebam iz člena 12(2), če imajo povezavo do sistema vodenja zadev v skladu s členom 12(6).

3.   Vsaka država članica po posvetovanju s svojim nacionalnim članom odloči, v kolikšni meri je v tej državi članici dostop do seznama dovoljen osebam iz člena 12(2), če imajo povezavo do sistema vodenja zadev v skladu s členom 12(6). Države članice o odločitvah v zvezi z izvajanjem tega odstavka uradno obvestijo Eurojust in generalni sekretariat Sveta, tako da slednji lahko obvesti druge države članice.

Vendar imajo osebe iz člena 12(2), če imajo povezavo do sistema vodenja zadev v skladu s členom 12(6), dostop vsaj do seznama, in sicer do mere, do katere je to potrebno za dostop do začasnih delovnih datotek, do katerih jim je bil dovoljen dostop v skladu z odstavkom 2 tega člena.

4.   Eurojust 4. junija 2013 Svetu in Komisiji poroča o izvajanju odstavka 3. Vsaka država članica na podlagi tega poročila preuči, če morda ne bi bilo primerno revidirati obseg dostopa v skladu z odstavkom 3.“;

| 17. | člen 17 se spremeni:






  (a) | v odstavku 1 se besedilo „ne sprejema nobenih navodil“ nadomesti z besedilom „ravna neodvisno“; |
| --- | --- | --- |

17.

člen 17 se spremeni:

(a)

v odstavku 1 se besedilo „ne sprejema nobenih navodil“ nadomesti z besedilom „ravna neodvisno“;

| (b) | v odstavkih 3 in 4 se beseda „pooblaščenec“ nadomesti z besedilom „pooblaščenec za varstvo podatkov“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavkih 3 in 4 se beseda „pooblaščenec“ nadomesti z besedilom „pooblaščenec za varstvo podatkov“;

| 18. | člen 18 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 18
  Pooblaščen dostop do osebnih podatkov
  Dostop do osebnih podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, imajo za doseganje ciljev Eurojusta in v rokih, določenih v členih 16, 16a in 16b, lahko samo nacionalni člani, njihovi namestniki in pomočniki iz člena 2(2), osebe iz člena 12(2), če imajo povezavo do sistema za vodenje primerov v skladu s členom 12(6), ter pooblaščeno osebje Eurojusta.“; |
| --- | --- |

18.

člen 18 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 18

Pooblaščen dostop do osebnih podatkov

Dostop do osebnih podatkov, ki jih obdeluje Eurojust, imajo za doseganje ciljev Eurojusta in v rokih, določenih v členih 16, 16a in 16b, lahko samo nacionalni člani, njihovi namestniki in pomočniki iz člena 2(2), osebe iz člena 12(2), če imajo povezavo do sistema za vodenje primerov v skladu s členom 12(6), ter pooblaščeno osebje Eurojusta.“;

| 19. | v členu 19(4)(b) se črta besedilo „pri katerih sodeluje Eurojust“; |
| --- | --- |

19.

v členu 19(4)(b) se črta besedilo „pri katerih sodeluje Eurojust“;

| 20. | člen 21 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | v uvodnem stavku se za besedilom „več kot do“ vstavi besedilo „prvega primernega datuma izmed naslednjih“; |
| --- | --- | --- | --- |

20.

člen 21 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

v uvodnem stavku se za besedilom „več kot do“ vstavi besedilo „prvega primernega datuma izmed naslednjih“;

| (ii) | vstavi se naslednja točka:






  „(a-a) | do dne, ko je oseba oproščena in ustrezna odločba postane pravnomočna“; |
| --- | --- | --- |

(ii)

vstavi se naslednja točka:

„(a-a)

do dne, ko je oseba oproščena in ustrezna odločba postane pravnomočna“;

| (iii) | točka (b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | tri leta po dnevu, ko postane sodna odločba zadnje države članice, vpletene v preiskave ali pregon, pravnomočna“; |
| --- | --- | --- |

(iii)

točka (b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

tri leta po dnevu, ko postane sodna odločba zadnje države članice, vpletene v preiskave ali pregon, pravnomočna“;

| (iv) | v točki (c) se za besedilom „preiskav in pregonov“ doda besedilo „razen če je treba te podatke Eurojustu zagotoviti na podlagi člena 13(6) in (7) ali v skladu z instrumenti iz člena 13(4)“; |
| --- | --- |

(iv)

v točki (c) se za besedilom „preiskav in pregonov“ doda besedilo „razen če je treba te podatke Eurojustu zagotoviti na podlagi člena 13(6) in (7) ali v skladu z instrumenti iz člena 13(4)“;

| (v) | doda se naslednja točka:






  „(d) | tri leta od dne, ko so bili podatki poslani v skladu s členom 13(6) in (7) ali v skladu z instrumenti iz člena in 13(4).“; |
| --- | --- | --- |

(v)

doda se naslednja točka:

„(d)

tri leta od dne, ko so bili podatki poslani v skladu s členom 13(6) in (7) ali v skladu z instrumenti iz člena in 13(4).“;

| (b) | odstavek 3 se spremeni:






  (i) | v točkah (a) in (b) se besedilo „iz odstavka 2“ nadomesti z besedilom „iz odstavka 2(a), (b), (c) in (d)“; |
| --- | --- | --- |

(b)

odstavek 3 se spremeni:

(i)

v točkah (a) in (b) se besedilo „iz odstavka 2“ nadomesti z besedilom „iz odstavka 2(a), (b), (c) in (d)“;

| (ii) | v točki (b) se doda se naslednji stavek:
  „Ko pa pregon kaznivega dejanja zastara v vseh zadevnih državah članicah, kot je navedeno v odstavku 2(a), se podatki lahko hranijo le, če je to potrebno zaradi pomoči Eurojusta v skladu s tem sklepom.“; |
| --- | --- |

(ii)

v točki (b) se doda se naslednji stavek:

„Ko pa pregon kaznivega dejanja zastara v vseh zadevnih državah članicah, kot je navedeno v odstavku 2(a), se podatki lahko hranijo le, če je to potrebno zaradi pomoči Eurojusta v skladu s tem sklepom.“;

| 21. | člen 23 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | v prvem pododstavku se besedilo „členi 14 do 22“ nadomesti z besedilom „členi 14 do 22, 26, 26a in 27“; |
| --- | --- | --- | --- |

21.

člen 23 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

v prvem pododstavku se besedilo „členi 14 do 22“ nadomesti z besedilom „členi 14 do 22, 26, 26a in 27“;

| (ii) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Skupni nadzorni organ se sestane vsaj enkrat vsakega pol leta. Prav tako se sestane v treh mesecih od vložitve pritožbe iz člena 19(8) ali v treh mesecih od dne, ko mu je bil primer predložen v skladu s členom 20(2). Skupni nadzorni organ lahko skliče tudi njegov predsednik, če to zahtevata vsaj dve državi članici.“; |
| --- | --- |

(ii)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Skupni nadzorni organ se sestane vsaj enkrat vsakega pol leta. Prav tako se sestane v treh mesecih od vložitve pritožbe iz člena 19(8) ali v treh mesecih od dne, ko mu je bil primer predložen v skladu s členom 20(2). Skupni nadzorni organ lahko skliče tudi njegov predsednik, če to zahtevata vsaj dve državi članici.“;

| (iii) | v drugem stavku tretjega pododstavka se besedi „osemnajst mesecev“ nadomestita z besedama „tri leta“; |
| --- | --- |

(iii)

v drugem stavku tretjega pododstavka se besedi „osemnajst mesecev“ nadomestita z besedama „tri leta“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Sodnik, ki ga imenuje država članica, postane stalni član, ko ga na plenarni seji izvolijo osebe, imenovane s strani držav članic v skladu z odstavkom 1, in ostane stalni član tri leta. Vsako leto se s tajnim glasovanjem na novo izvoli en stalni član skupnega nadzornega organa. Skupnemu nadzornemu organu predseduje član, ki je v tretjem letu mandata po volitvah. Stalni člani so lahko ponovno imenovani. Imenovane osebe, ki želijo kandidirati na volitvah, vložijo kandidaturo v pisni obliki na sekretariat skupnega nadzornega organa deset dni pred sejo, ko bodo potekale volitve.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Sodnik, ki ga imenuje država članica, postane stalni član, ko ga na plenarni seji izvolijo osebe, imenovane s strani držav članic v skladu z odstavkom 1, in ostane stalni član tri leta. Vsako leto se s tajnim glasovanjem na novo izvoli en stalni član skupnega nadzornega organa. Skupnemu nadzornemu organu predseduje član, ki je v tretjem letu mandata po volitvah. Stalni člani so lahko ponovno imenovani. Imenovane osebe, ki želijo kandidirati na volitvah, vložijo kandidaturo v pisni obliki na sekretariat skupnega nadzornega organa deset dni pred sejo, ko bodo potekale volitve.“;

| (c) | vstavi se naslednji odstavek:
  „4a.   Skupni nadzorni organ v svojem poslovniku predvidi ukrepe, potrebne za izvajanje členov 3 in 4.“; |
| --- | --- |

(c)

vstavi se naslednji odstavek:

„4a.   Skupni nadzorni organ v svojem poslovniku predvidi ukrepe, potrebne za izvajanje členov 3 in 4.“;

| (d) | v odstavku 10 se doda naslednji stavek:
  „Sekretariat Skupnega nadzornega organa lahko uporabi strokovno znanje sekretariata, ustanovljenega s Sklepom 2000/641/PNZ (15). |
| --- | --- |

(d)

v odstavku 10 se doda naslednji stavek:

„Sekretariat Skupnega nadzornega organa lahko uporabi strokovno znanje sekretariata, ustanovljenega s Sklepom 2000/641/PNZ (15).

| 22. | člen 25 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Brez poseganja v člen 2(4) so nacionalni člani, njihovi namestniki in pomočniki iz člena 2(2), osebje Eurojusta, nacionalni korespondenti in pooblaščenec za varstvo podatkov zavezani zaupnosti.“; |
| --- | --- | --- |

22.

člen 25 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Brez poseganja v člen 2(4) so nacionalni člani, njihovi namestniki in pomočniki iz člena 2(2), osebje Eurojusta, nacionalni korespondenti in pooblaščenec za varstvo podatkov zavezani zaupnosti.“;

| (b) | v odstavku 4 se besedilo „člena 9(1)“ nadomesti z besedilom „člena 2(4)“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 4 se besedilo „člena 9(1)“ nadomesti z besedilom „člena 2(4)“;

| 23. | Vstavi se naslednji člen:
  „Člen 25a
  Sodelovanje z Evropsko pravosodno mrežo in drugimi mrežami Evropske unije, vključenimi v sodelovanje v kazenskih zadevah
  1.   Eurojust in Evropska pravosodna mreža vzdržujeta na posvetovanju in dopolnjevanju temelječe tesne medsebojne odnose, zlasti med nacionalnim članom, kontaktnimi točkami Evropske pravosodne mreže v isti državi članici ter nacionalnimi korespondenti Eurojusta in Evropske pravosodne mreže. Za učinkovito sodelovanje se sprejmejo naslednji ukrepi:






  (a) | nacionalni člani za vsak primer posebej obvestijo kontaktne točke Evropske pravosodne mreže o vseh primerih, glede katerih menijo, da bi jih bilo primerneje obravnavati v okviru te mreže; |
| --- | --- | --- |

23.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 25a

Sodelovanje z Evropsko pravosodno mrežo in drugimi mrežami Evropske unije, vključenimi v sodelovanje v kazenskih zadevah

1.   Eurojust in Evropska pravosodna mreža vzdržujeta na posvetovanju in dopolnjevanju temelječe tesne medsebojne odnose, zlasti med nacionalnim članom, kontaktnimi točkami Evropske pravosodne mreže v isti državi članici ter nacionalnimi korespondenti Eurojusta in Evropske pravosodne mreže. Za učinkovito sodelovanje se sprejmejo naslednji ukrepi:

(a)

nacionalni člani za vsak primer posebej obvestijo kontaktne točke Evropske pravosodne mreže o vseh primerih, glede katerih menijo, da bi jih bilo primerneje obravnavati v okviru te mreže;

| (b) | sekretariat Evropske pravosodne mreže je del osebja Eurojusta. Deluje kot ločena organizacijska enota. Uporablja lahko administrativna sredstva, ki so potrebna za opravljanje nalog Evropske pravosodne mreže ter za kritje stroškov plenarnih sestankov mreže. Če so plenarni sestanki v prostorih Sveta v Bruslju, se lahko krijejo le potni stroški in stroški tolmačenja. Če so plenarni sestanki v državi članici, ki je predsedujoča Svetu, se lahko krije le del skupnih stroškov sestanka; |
| --- | --- |

(b)

sekretariat Evropske pravosodne mreže je del osebja Eurojusta. Deluje kot ločena organizacijska enota. Uporablja lahko administrativna sredstva, ki so potrebna za opravljanje nalog Evropske pravosodne mreže ter za kritje stroškov plenarnih sestankov mreže. Če so plenarni sestanki v prostorih Sveta v Bruslju, se lahko krijejo le potni stroški in stroški tolmačenja. Če so plenarni sestanki v državi članici, ki je predsedujoča Svetu, se lahko krije le del skupnih stroškov sestanka;

| (c) | kontaktne točke Evropske pravosodne mreže so lahko za vsak primer posebej vabljene na sestanke Eurojusta. |
| --- | --- |

(c)

kontaktne točke Evropske pravosodne mreže so lahko za vsak primer posebej vabljene na sestanke Eurojusta.

2.   Brez poseganja v člen 4(1) je sekretariat mreže skupnih preiskovalnih enot in mreže, ustanovljene s Sklepom 2002/494/PNZ del osebja Eurojusta. Ti sekretariati delujejo kot ločene organizacijske enote. Uporabljajo lahko administrativna sredstva Eurojusta, ki so potrebna za opravljanje njihovih nalog. Usklajevanje med sekretariati zagotavlja Eurojust.

Ta odstavek se uporablja za sekretariat vsake nove mreže, vzpostavljene s sklepom Sveta, kadar ta sklep določa, da sekretariat zagotavlja Eurojust.

3.   Mreža, ustanovljena s Sklepom 2008/852/PNZ, lahko zahteva, da Eurojust mreži zagotovi sekretariat. V primeru tovrstne zahteve se uporabi odstavek 2.“;

| 24. | člen 26 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 26
  Odnosi z institucijami, organi in agencijami Skupnosti ali Unije
  1.   Eurojust lahko vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z institucijami, organi in agencijami, ki so bile ustanovljene s Pogodbama o ustanovitvi Evropskih skupnosti in Pogodbo o Evropski uniji ali na podlagi teh pogodb, v kolikor je to pomembno za opravljanje njegovih nalog. Eurojust vzpostavi in vzdržuje sodelovanje vsaj z:






  (a) | Europolom; |
| --- | --- | --- |

24.

člen 26 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 26

Odnosi z institucijami, organi in agencijami Skupnosti ali Unije

1.   Eurojust lahko vzpostavi in vzdržuje sodelovanje z institucijami, organi in agencijami, ki so bile ustanovljene s Pogodbama o ustanovitvi Evropskih skupnosti in Pogodbo o Evropski uniji ali na podlagi teh pogodb, v kolikor je to pomembno za opravljanje njegovih nalog. Eurojust vzpostavi in vzdržuje sodelovanje vsaj z:

(a)

Europolom;

| (b) | OLAF; |
| --- | --- |

(b)

OLAF;

| (c) | Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex); |
| --- | --- |

(c)

Evropsko agencijo za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (Frontex);

| (d) | Svetom, zlasti s Skupnim situacijskim centrom. |
| --- | --- |

(d)

Svetom, zlasti s Skupnim situacijskim centrom.

Eurojust vzpostavi in vzdržuje sodelovanje tudi z Evropsko mrežo za usposabljanje na področju sodstva.

2.   Eurojust lahko s subjekti iz odstavka 1 sklene sporazume ali delovne dogovore. Takšni sporazumi ali delovni dogovori zlasti lahko urejajo izmenjavo informacij, vključno z osebnimi podatki, in dodelitev častnikov za zvezo Eurojustu. Takšen sporazum ali delovni dogovor se lahko sklene le po posvetovanju Eurojusta s skupnim nadzornim organom glede določb o varstvu podatkov in po odobritvi Sveta, ki odloča s kvalificirano večino. Eurojust obvesti Svet o vseh načrtih za začetek takšnih pogajanj, Svet pa lahko sprejme kakršne koli sklepe, ki so po njegovem mnenju ustrezni.

3.   Preden začne takšen sporazum ali dogovor iz odstavka 2 veljati, lahko Eurojust od subjektov iz odstavka 1 neposredno prejme in uporabi informacije, vključno z osebnimi podatki, kolikor je to potrebno za legitimno opravljanje nalog Eurojusta, ter tem subjektom lahko neposredno posreduje informacije, vključno z osebnimi podatki, kolikor je to potrebno za legitimno opravljanje prejemnikovih nalog in je v skladu s pravili o varstvu podatkov, določenimi v tem sklepu.

4.   OLAF lahko prispeva k delu Eurojusta tako, da koordinira preiskave in pregon v zvezi z varstvom finančnih interesov Evropskih skupnosti, bodisi na pobudo Eurojusta ali na svojo pobudo, če zadevni pristojni nacionalni organi takšnemu sodelovanju ne nasprotujejo.

5.   Za namene prejemanja in pošiljanja informacij med Eurojustom in OLAF in brez poseganja v člen 9 države članice zagotovijo, da se nacionalni člani Eurojusta obravnavajo kot pristojni organi držav članic izključno za namene Uredbe (ES) št. 1073/1999 in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (16). Izmenjava informacij med OLAF in nacionalnimi člani ne posega v informacije, ki jih je treba predložiti drugim pristojnim organom v skladu z navedenimi predpisi.

| 25. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 26a
  Odnosi s tretjimi državami in organizacijami
  1.   Eurojust lahko vzpostavi in vzdržuje sodelovanje, če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, tudi z naslednjimi subjekti:






  (a) | tretjimi državami; |
| --- | --- | --- |

25.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 26a

Odnosi s tretjimi državami in organizacijami

1.   Eurojust lahko vzpostavi in vzdržuje sodelovanje, če je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, tudi z naslednjimi subjekti:

(a)

tretjimi državami;

| (b) | organizacijami, kot so:






  (i) | mednarodne organizacije in njihovi podrejeni organi javnega prava; |
| --- | --- | --- |

(b)

organizacijami, kot so:

(i)

mednarodne organizacije in njihovi podrejeni organi javnega prava;

| (ii) | drugi organi javnega prava, ki temeljijo na sporazumu med dvema ali več državami, in |
| --- | --- |

(ii)

drugi organi javnega prava, ki temeljijo na sporazumu med dvema ali več državami, in

| (iii) | Mednarodna organizacija kriminalistične policije (Interpol). |
| --- | --- |

(iii)

Mednarodna organizacija kriminalistične policije (Interpol).

2.   Eurojust lahko sklene sporazume s subjekti iz odstavka 1. Takšni sporazumi zlasti lahko urejajo izmenjavo informacij, vključno z osebnimi podatki, in dodelitev častnikov za zvezo ali sodnikov za zvezo Eurojustu. Takšni sporazumi se lahko sklenejo le po posvetovanju Eurojusta s skupnim nadzornim organom glede določb o varstvu podatkov in po odobritvi Sveta, ki odloča s kvalificirano večino. Eurojust obvesti Svet o vseh načrtih za začetek takšnih pogajanj, Svet pa lahko sprejme kakršne koli sklepe, ki so po njegovem mnenju ustrezni.

3.   Sporazumi iz odstavka 2, ki vsebujejo določbe o izmenjavi osebnih podatkov se lahko sklenejo le, če za zadevni subjekt velja konvencija Sveta Evrope z dne 28. januarja 1981 ali na podlagi ocene, v kateri je potrjeno, da ta subjekt zagotavlja zadostno raven varstva podatkov.

4.   Sporazumi iz odstavka 2 vsebujejo določbe o spremljanju njihovega izvajanja, vključno z izvajanjem pravil o varstvu podatkov.

5.   Pred začetkom veljavnosti sporazumov iz odstavka 2 lahko Eurojust neposredno prejme informacije, vključno z osebnimi podatki, če je to potrebno za legitimno opravljanje njegovih nalog.

6.   Pred začetkom veljavnosti sporazumov iz odstavka 2 lahko Eurojust pod pogoji iz člena 27(1) tem subjektom neposredno pošlje informacije, razen osebnih podatkov, če je to potrebno za legitimno opravljanje prejemnikovih nalog.

7.   Eurojust lahko pod pogoji iz člena 27(1) pošlje osebne podatke subjektom iz odstavka 1, kadar:

| (a) | je to v posameznih primerih potrebno zaradi preprečevanja ali boja proti kaznivim dejanjem, za katera je Eurojust pristojen, in |
| --- | --- |

(a)

je to v posameznih primerih potrebno zaradi preprečevanja ali boja proti kaznivim dejanjem, za katera je Eurojust pristojen, in

| (b) | je Eurojust z zadevnim subjektom sklenil sporazum iz odstavka 2, ki je začel veljati in dovoljuje prenos takšnih podatkov. |
| --- | --- |

(b)

je Eurojust z zadevnim subjektom sklenil sporazum iz odstavka 2, ki je začel veljati in dovoljuje prenos takšnih podatkov.

8.   Eurojust skupnemu nadzornemu organu in zadevnim državam članicam nemudoma sporoči vsako naknadno neizpolnjevanje ali znatno verjetnost neizpolnjevanja pogojev iz odstavka 3 s strani subjektov iz odstavka l. Skupni nadzorni organ lahko prepreči nadaljnjo izmenjavo osebnih podatkov z zadevnimi subjekti, dokler se ne prepriča, da so bili sprejeti ustrezni ukrepi za izboljšanje stanja.

9.   Tudi če pogoji iz odstavka 7 niso izpolnjeni, lahko nacionalni član, ki deluje kot nacionalni pristojnosti organ in v skladu z določbami zakonodaje svoje države članice, izjemoma in v primeru, da je treba sprejeti nujne ukrepe za odpravo neposredne resne nevarnosti, ki ogroža osebo ali javno varnost, izmenja informacije, ki zajemajo osebne podatke. Za zakonitost odobritve takšnega prenosa je odgovoren nacionalni član. Nacionalni član hrani zapis o prenosu podatkov in razlogih za takšen prenos. Prenos podatkov se dovoli le, če se prejemnik obveže, da se bodo podatki uporabili samo za namen, za katerega so bili poslani.“;

| 26. | člen 27 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 27
  Prenos podatkov
  1.   Preden si Eurojust izmenja informacije s subjekti iz člena 26a, nacionalni član države članice, ki je predložila informacije, da svoje soglasje za prenos teh informacij. Nacionalni član se po potrebi posvetuje s pristojnimi organi držav članic.
  2.   Eurojust je odgovoren za zakonitost prenosa podatkov. Eurojust vodi evidenco o vsakem prenosu podatkov v skladu s členoma 26 in 26a in o razlogih za takšen prenos. Podatki se prenesejo samo v primeru, če se prejemnik zaveže, da bodo uporabljeni le za namen, za katerega so bili poslani.“; |
| --- | --- |

26.

člen 27 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 27

Prenos podatkov

1.   Preden si Eurojust izmenja informacije s subjekti iz člena 26a, nacionalni član države članice, ki je predložila informacije, da svoje soglasje za prenos teh informacij. Nacionalni član se po potrebi posvetuje s pristojnimi organi držav članic.

2.   Eurojust je odgovoren za zakonitost prenosa podatkov. Eurojust vodi evidenco o vsakem prenosu podatkov v skladu s členoma 26 in 26a in o razlogih za takšen prenos. Podatki se prenesejo samo v primeru, če se prejemnik zaveže, da bodo uporabljeni le za namen, za katerega so bili poslani.“;

| 27. | vstavijo se naslednji členi:
  „Člen 27a
  Sodniki za zvezo, napoteni v tretje države
  1.   Da bi olajšali pravosodno sodelovanje s tretjimi državami v primerih, ko Eurojust nudi pomoč v skladu s tem sklepom, lahko kolegij Eurojusta na podlagi dogovora s tretjo državo iz člena 26a napoti sodnike za zvezo v to tretjo državo. Pred začetkom pogajanj s tretjo državo se pridobi soglasje Sveta, ki odloča s kvalificirano večino. Eurojust obvesti Svet o vseh načrtih za začetek takšnih pogajanj, Svet pa lahko sprejme kakršne koli sklepe, ki so po njegovem mnenju ustrezni.
  2.   Sodnik za zvezo iz odstavka 1 mora imeti izkušnje pri delu z Eurojustom in ustrezno znanje o pravosodnem sodelovanju in delovanju Eurojusta. O napotitvi sodnika za zvezo v imenu Eurojusta se predhodno dogovorita sodnik in njegova država članica.
  3.   Če se sodnik za zvezo, ki ga napoti Eurojust, izbere med nacionalnimi člani, namestniki ali pomočniki:






  (i) | zamenjavo na njegovem mestu nacionalnega člana, namestnika ali pomočnika opravi država članica; |
| --- | --- | --- |

27.

vstavijo se naslednji členi:

„Člen 27a

Sodniki za zvezo, napoteni v tretje države

1.   Da bi olajšali pravosodno sodelovanje s tretjimi državami v primerih, ko Eurojust nudi pomoč v skladu s tem sklepom, lahko kolegij Eurojusta na podlagi dogovora s tretjo državo iz člena 26a napoti sodnike za zvezo v to tretjo državo. Pred začetkom pogajanj s tretjo državo se pridobi soglasje Sveta, ki odloča s kvalificirano večino. Eurojust obvesti Svet o vseh načrtih za začetek takšnih pogajanj, Svet pa lahko sprejme kakršne koli sklepe, ki so po njegovem mnenju ustrezni.

2.   Sodnik za zvezo iz odstavka 1 mora imeti izkušnje pri delu z Eurojustom in ustrezno znanje o pravosodnem sodelovanju in delovanju Eurojusta. O napotitvi sodnika za zvezo v imenu Eurojusta se predhodno dogovorita sodnik in njegova država članica.

3.   Če se sodnik za zvezo, ki ga napoti Eurojust, izbere med nacionalnimi člani, namestniki ali pomočniki:

(i)

zamenjavo na njegovem mestu nacionalnega člana, namestnika ali pomočnika opravi država članica;

| (ii) | ne sme več izvrševati pooblastil, ki so mu bila podeljena v skladu s členi 9a do 9e. |
| --- | --- |

(ii)

ne sme več izvrševati pooblastil, ki so mu bila podeljena v skladu s členi 9a do 9e.

4.   Brez poseganja v člen 110 Kadrovskih predpisov za uradnike Evropskih skupnosti, kakor so določeni z Uredbo (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (17), kolegij pripravi pravila za napotitev sodnikov za zvezo in v ta namen v posvetovanju s Komisijo sprejme potrebne izvedbene ukrepe.

5.   Delovanje sodnikov za zvezo, ki jih je napotil Eurojust, nadzira skupni nadzorni organ. Sodniki za zvezo o svojem delovanju poročajo kolegiju, ki o tem letno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu. Sodniki za zvezo obvestijo nacionalne člane in pristojne nacionalne organe o vseh primerih, ki zadevajo njihovo državo članico.

6.   Pristojni organi držav članic in sodniki za zvezo iz odstavka 1 se lahko neposredno obrnejo drug na drugega. V takšnih primerih sodnik za zvezo o teh stikih obvesti nacionalnega člana.

7.   Sodniki za zvezo iz odstavka 1 so povezani s sistemom vodenja zadev.

Člen 27b

Zaprosila za pravosodno sodelovanje, naslovljena na tretje države in predložena s strani tretjih držav

1.   Eurojust lahko usklajuje izvrševanje zaprosila za pravosodno sodelovanje, ki ga je predložila tretja država, če so ta zaprosila del iste preiskave in zahtevajo izvršitev v vsaj dveh državah članicah, pod pogojem, da se s tem strinjajo zadevne države članice. Zaprosila iz tega odstavka lahko Eurojustu pošlje tudi pristojni nacionalni organ.

2.   V nujnih primerih in v skladu s členom 5a lahko zaprosila iz odstavka 1 tega člena, ki jih je izdala tretja država, ki ima z Eurojustom sklenjen sporazum o sodelovanju, sprejema in obdeluje NKE za usklajevanje v nujnih razmerah.

3.   Brez poseganja v člen 3(2) lahko Eurojust v primerih, ko gre za zaprosila za pravosodno sodelovanje v zvezi z isto preiskavo, izvršiti pa jih je treba v tretji državi, olajša tudi pravosodno sodelovanje s to tretjo državo, pod pogojem, da se s tem strinjajo zadevne države članice.

4.   Zaprosila iz odstavkov 1, 2 in 3 se lahko pošljejo prek Eurojusta, če je to v skladu z instrumenti, ki se uporabljajo za odnose med to tretjo državo in Evropsko unijo ali zadevnimi državami članicami.

Člen 27c

Odgovornost, razen odgovornosti za nepooblaščeno ali nepravilno obdelavo podatkov

1.   Pogodbene odgovornosti Eurojusta ureja pravo, ki se uporablja za zadevno pogodbo.

2.   V primeru nepogodbenih odgovornosti Eurojust neodvisno od morebitne odgovornosti v skladu s členom 24 poravna škodo, ki je nastala po krivdi kolegija ali osebja Eurojusta pri opravljanju njihovih dolžnosti, če se jim ta škoda lahko pripiše, in ne glede na različne postopke za zahtevo odškodnine, ki obstajajo v skladu s pravom držav članic.

3.   Odstavek 2 se uporablja tudi za škodo, ki je nastala po krivdi nacionalnega člana, namestnika ali pomočnika pri opravljanju njegovih nalog. Vendar pa v primeru, kadar deluje na podlagi pooblastil, ki so mu bila dodeljena v skladu s členi 9a do 9e, njegova država članica izvora povrne Eurojustu zneske, ki jih je ta plačal za poravnavo škode.

4.   Oškodovana stranka ima pravico zahtevati, da se Eurojust tožbe vzdrži ali jo opusti.

5.   Nacionalna sodišča držav članic, pristojna za reševanje sporov, ki se nanašajo na odgovornost Eurojusta iz tega člena, se določijo v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 44/2001 z dne 22. decembra 2000 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (18).

| 28. | v drugem stavku člena 28(2) se za besedo „Svetu“ vstavi besedilo „, ki odloča s kvalificirano večino“; |
| --- | --- |

28.

v drugem stavku člena 28(2) se za besedo „Svetu“ vstavi besedilo „, ki odloča s kvalificirano večino“;

| 29. | člen 29 se spremeni:






  (a) | odstavek 1 se spremeni:






  (i) | besedilo „soglasno imenuje Kolegij“ se nadomesti z besedilom „imenuje kolegij, ki odloča z dvotretjinsko večino“; |
| --- | --- | --- | --- |

29.

člen 29 se spremeni:

(a)

odstavek 1 se spremeni:

(i)

besedilo „soglasno imenuje Kolegij“ se nadomesti z besedilom „imenuje kolegij, ki odloča z dvotretjinsko večino“;

| (ii) | doda se naslednji stavek:
  „Komisija lahko sodeluje pri postopku izbire in v izbirni komisiji.“; |
| --- | --- |

(ii)

doda se naslednji stavek:

„Komisija lahko sodeluje pri postopku izbire in v izbirni komisiji.“;

| (b) | v odstavku 2 se drugi stavek nadomesti z:
  „Mandat se lahko enkrat podaljša brez razpisa, če tako s tričetrtinsko večino odloči Kolegij in z isto večino imenuje upravnega direktorja.“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 2 se drugi stavek nadomesti z:

„Mandat se lahko enkrat podaljša brez razpisa, če tako s tričetrtinsko večino odloči Kolegij in z isto večino imenuje upravnega direktorja.“;

| (c) | v odstavku 5 se doda naslednji stavek:
  „V ta namen je v sodelovanju s Kolegijem odgovoren za vzpostavitev in izvajanje učinkovitega postopka za spremljanje in ocenjevanje uspešnosti Europola pri doseganju zastavljenih ciljev. Upravni direktor Kolegiju redno poroča o rezultatih tega spremljanja.“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 5 se doda naslednji stavek:

„V ta namen je v sodelovanju s Kolegijem odgovoren za vzpostavitev in izvajanje učinkovitega postopka za spremljanje in ocenjevanje uspešnosti Europola pri doseganju zastavljenih ciljev. Upravni direktor Kolegiju redno poroča o rezultatih tega spremljanja.“;

| 30. | člen 30 se spremeni:






  (a) | odstavek 2 se spremeni:






  (i) | v četrtem stavku se doda besedilo „ki lahko pomagajo tudi nacionalnemu članu“; |
| --- | --- | --- | --- |

30.

člen 30 se spremeni:

(a)

odstavek 2 se spremeni:

(i)

v četrtem stavku se doda besedilo „ki lahko pomagajo tudi nacionalnemu članu“;

| (ii) | zadnji stavek se nadomesti z naslednjim
  „Kolegij sprejme vse potrebne izvedbene ukrepe za začasno dodeljene nacionalne strokovnjake.“; |
| --- | --- |

(ii)

zadnji stavek se nadomesti z naslednjim

„Kolegij sprejme vse potrebne izvedbene ukrepe za začasno dodeljene nacionalne strokovnjake.“;

| (b) | v odstavku 3 se doda besedilo „in sicer brez poseganja v člen 25a(1)(c) in 25a(2)“; |
| --- | --- |

(b)

v odstavku 3 se doda besedilo „in sicer brez poseganja v člen 25a(1)(c) in 25a(2)“;

| 31. | člen 32 se spremeni:






  (a) | naslov se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- | --- |

31.

člen 32 se spremeni:

(a)

naslov se nadomesti z naslednjim:

| (b) | doda se naslednji odstavek:
  „3.   Komisija ali Svet lahko Eurojust zaprosita za mnenje o vseh osnutkih instrumentov, pripravljenih v skladu z naslovom VI Pogodbe.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji odstavek:

„3.   Komisija ali Svet lahko Eurojust zaprosita za mnenje o vseh osnutkih instrumentov, pripravljenih v skladu z naslovom VI Pogodbe.“;

| 32. | člen 33 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 33
  Finance
  1.   Plače in drugi prejemki nacionalnih članov, namestnikov in pomočnikov iz člena 2(2) krije njihova država članica.
  2.   Kadar nacionalni člani, namestniki in pomočniki delujejo v okviru nalog Eurojusta, se nastali stroški iz teh dejavnosti obravnavajo kot odhodki iz poslovanja v smislu člena 41(3) Pogodbe.“; |
| --- | --- |

32.

člen 33 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 33

Finance

1.   Plače in drugi prejemki nacionalnih članov, namestnikov in pomočnikov iz člena 2(2) krije njihova država članica.

2.   Kadar nacionalni člani, namestniki in pomočniki delujejo v okviru nalog Eurojusta, se nastali stroški iz teh dejavnosti obravnavajo kot odhodki iz poslovanja v smislu člena 41(3) Pogodbe.“;

| 33. | člen 35(1) se spremeni:






  (a) | besedilo „31. marca“ se nadomesti z besedilom „10. februarja“; |
| --- | --- | --- |

33.

člen 35(1) se spremeni:

(a)

besedilo „31. marca“ se nadomesti z besedilom „10. februarja“;

| (b) | doda se naslednji stavek
  „Evropska pravosodna mreža in mreže iz člena 25a(2) se pravočasno in še preden se ocena pošlje Komisiji obvestijo o tistih delih, ki se nanašajo na dejavnosti njihovih sekretariatov.“; |
| --- | --- |

(b)

doda se naslednji stavek

„Evropska pravosodna mreža in mreže iz člena 25a(2) se pravočasno in še preden se ocena pošlje Komisiji obvestijo o tistih delih, ki se nanašajo na dejavnosti njihovih sekretariatov.“;

| 34. | člen 36 se spremeni:






  (a) | v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:
  „2.   Računovodja Eurojusta predloži vsako leto najpozneje do 31. marca naslednjega finančnega leta računovodji Komisije in Računskega sodišča okvirno bilanco računov skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za navedeno finančno leto.“; |
| --- | --- | --- |

34.

člen 36 se spremeni:

(a)

v odstavku 2 se prvi stavek nadomesti z naslednjim:

„2.   Računovodja Eurojusta predloži vsako leto najpozneje do 31. marca naslednjega finančnega leta računovodji Komisije in Računskega sodišča okvirno bilanco računov skupaj s poročilom o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za navedeno finančno leto.“;

| (b) | odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:
  „3.   Eurojust pošlje poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za finančno leto Evropskemu parlamentu in Svetu 31. marca naslednjega leta.“; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 3 se nadomesti z naslednjim:

„3.   Eurojust pošlje poročilo o izvrševanju proračuna in finančnem poslovodenju za finančno leto Evropskemu parlamentu in Svetu 31. marca naslednjega leta.“;

| (c) | v odstavku 10 se besedilo „30. aprilom“ nadomesti z besedilom „15. majem“; |
| --- | --- |

(c)

v odstavku 10 se besedilo „30. aprilom“ nadomesti z besedilom „15. majem“;

| 35. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 39a
  Tajni podatki EU
  Eurojust pri ravnanju s tajnimi podatki EU uporablja načela varovanja tajnosti in minimalne zahteve iz Sklepa Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (19). |
| --- | --- |

35.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 39a

Tajni podatki EU

Eurojust pri ravnanju s tajnimi podatki EU uporablja načela varovanja tajnosti in minimalne zahteve iz Sklepa Sveta 2001/264/ES z dne 19. marca 2001 o sprejetju predpisov Sveta o varovanju tajnosti (19).

| 36. | člen 41 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 41
  Poročanje
  1.   Države članice uradno obvestijo Eurojust in generalni sekretariat Sveta o imenovanju in vseh spremembah v zvezi z imenovanji nacionalnih članov, namestnikov, pomočnikov in oseb iz člena 12(1) in (2). Generalni sekretariat Sveta pripravi posodobljeni seznam teh oseb ter vsem državam članicam in Komisiji posreduje imena in podatke, potrebne za navezavo stikov z njimi.
  2.   Dokončno imenovanje nacionalnega člana ne more začeti učinkovati pred dnem, ko generalni sekretariat Sveta prejme uradno obvestilo iz odstavka 1 in člena 9a(3).“; |
| --- | --- |

36.

člen 41 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 41

Poročanje

1.   Države članice uradno obvestijo Eurojust in generalni sekretariat Sveta o imenovanju in vseh spremembah v zvezi z imenovanji nacionalnih članov, namestnikov, pomočnikov in oseb iz člena 12(1) in (2). Generalni sekretariat Sveta pripravi posodobljeni seznam teh oseb ter vsem državam članicam in Komisiji posreduje imena in podatke, potrebne za navezavo stikov z njimi.

2.   Dokončno imenovanje nacionalnega člana ne more začeti učinkovati pred dnem, ko generalni sekretariat Sveta prejme uradno obvestilo iz odstavka 1 in člena 9a(3).“;

| 37. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 41a
  Ocena
  1.   Kolegij pred 4. junijem 2014, in nato vsakih pet let, naroči neodvisno zunanjo oceno izvajanja tega sklepa ter dejavnosti Eurojusta.
  2.   Z vsako oceno se ovrednotijo učinek tega sklepa, uspešnost Europola pri doseganju ciljev iz tega sklepa ter učinkovitost in uspešnost Eurojusta. Kolegij v posvetovanju s Komisijo določi ustrezna pravila.
  3.   Evalvacijsko poročilo vsebuje rezultate ocene in priporočila. To poročilo se predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji ter se ga objavi.“; |
| --- | --- |

37.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 41a

Ocena

1.   Kolegij pred 4. junijem 2014, in nato vsakih pet let, naroči neodvisno zunanjo oceno izvajanja tega sklepa ter dejavnosti Eurojusta.

2.   Z vsako oceno se ovrednotijo učinek tega sklepa, uspešnost Europola pri doseganju ciljev iz tega sklepa ter učinkovitost in uspešnost Eurojusta. Kolegij v posvetovanju s Komisijo določi ustrezna pravila.

3.   Evalvacijsko poročilo vsebuje rezultate ocene in priporočila. To poročilo se predloži Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji ter se ga objavi.“;

| 38. | doda se Priloga, besedilo katere je v Prilogi k temu sklepu. |
| --- | --- |

38.

doda se Priloga, besedilo katere je v Prilogi k temu sklepu.

Člen 2

Prenos

1.   Države članice po potrebi čim prej uskladijo svoje nacionalne predpise s tem sklepom, v vsakem primeru pa najpozneje do 4. junija 2011.

2.   Komisija redno preverja izvajanje Sklepa 2002/187/PNZ, kakor je bil spremenjen, s strani držav članic ter o tem poroča Evropskemu parlamentu in Svetu, pri tem pa po potrebi predlaga izboljšanje pravosodnega sodelovanja in delovanja Eurojusta. To velja zlasti za zmogljivosti Eurojusta za pomoč državam članicam pri boju proti terorizmu.

Člen 3

Začetek učinkovanja

Ta sklep začne učinkovati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 16. decembra 2008

Za Svet

Predsednica

R. BACHELOT-NARQUIN

---

(1)  Mnenje z dne 2. septembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

1

(2)  UL L 63, 6.3.2002, str. 1.

2

(3)  UL L 350, 30.12.2008, str. 60.

3

(4)  UL C 53, 3.3.2005, str. 1.

4

(5)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

5

(6)  UL L 105, 27.4.1996, str. 1.

6

(7)  V času sprejetja tega sklepa so pristojnosti Europola določene v členu 2(1) Konvencije z dne 26. julija 1995 o ustanovitvi Evropskega policijskege urada (Konvencija Europol) (UL C 316, 27.11.1995, str. 2), kakor je bila spremenjena s Protokolom iz leta 2003 (UL C 2, 6.1.2004, str. 1) in Prilogo k temu protokolu. Vendar pa bodo pristojnosti Eurojusta določene s členom 4(1) Sklepa Sveta o ustanovitvi Evropskega policijskege urada (Europol) in z njegovo prilogo, ko bo le ta začel veljati.

7

(8)  UL L 162, 20.6.2002, str. 1.“;

8

(9)  UL L 167, 26.6.2002, str. 1.

9

(10)  UL L 332, 18.12.2007, str. 103.

10

(11)  UL L 301, 12.11.2008, str. 38.“;

11

(12)  UL L 253, 29.9.2005, str. 22.“;

12

(13)  UL L 105, 13.4.2006, str. 54.“;

13

(14)  UL L 348, 24.12.2008, str. 130.“;

14

(15)  Sklep Sveta 2000/641/PNZ z dne 17. oktobra 2000 o ustanovitvi Sekretariata za skupne nadzorne organe za varstvo podatkov, ustanovljene s Konvencijo o ustanovitvi Evropskega policijskega urada (Konvencijo o Europolu), Konvencijo o uporabi informacijske tehnologije za carinske namene in Konvencijo o izvajanju Schengenskega sporazuma o postopni odpravi mejnih kontrol na skupnih mejah (Schengensko konvencijo) (UL L 271, 24.10.2000, str. 1).“;

15

(16)  UL L 136, 31.5.1999, str. 8.“;

16

(17)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

17

(18)  UL L 12, 16.1.2001, str. 1.“;

18

(19)  UL L 101, 11.4.2001, str. 1.“;

19

---

PRILOGA

„PRILOGA

Seznam iz člena 13(10) z navedbo minimalnih informacij, ki se v skladu s členom 13(5), (6) in (7) pošljejo Eurojustu, če so na voljo

| 1. | Za primere iz člena 13(5):






  (a) | sodelujoče države članice; |
| --- | --- | --- |

1.

Za primere iz člena 13(5):

(a)

sodelujoče države članice;

| (b) | vrsta zadevnih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

(b)

vrsta zadevnih kaznivih dejanj;

| (c) | datum sporazuma o ustanovitvi enote; |
| --- | --- |

(c)

datum sporazuma o ustanovitvi enote;

| (d) | predvideno trajanje delovanja enote, vključno s spremembo tega trajanja; |
| --- | --- |

(d)

predvideno trajanje delovanja enote, vključno s spremembo tega trajanja;

| (e) | podatki o vodji enote za vsako sodelujočo državo članico; |
| --- | --- |

(e)

podatki o vodji enote za vsako sodelujočo državo članico;

| (f) | kratek povzetek rezultatov skupnih preiskovalnih enot. |
| --- | --- |

(f)

kratek povzetek rezultatov skupnih preiskovalnih enot.

| 2. | Za primere iz člena 13(6)(a):






  (a) | podatki, s katerimi se ugotovi identiteta osebe, skupine ali organizacije, ki je predmet kazenske preiskave ali se kazensko preganja; |
| --- | --- | --- |

2.

Za primere iz člena 13(6)(a):

(a)

podatki, s katerimi se ugotovi identiteta osebe, skupine ali organizacije, ki je predmet kazenske preiskave ali se kazensko preganja;

| (b) | zadevne države članice; |
| --- | --- |

(b)

zadevne države članice;

| (c) | zadevno kaznivo dejanje in okoliščine tega dejanja; |
| --- | --- |

(c)

zadevno kaznivo dejanje in okoliščine tega dejanja;

| (d) | podatki, povezani z zaprosili (ali odločitvami za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja), ki se predložijo, vključno z:






  (i) | datumom zahtevka; |
| --- | --- | --- |

(d)

podatki, povezani z zaprosili (ali odločitvami za pravosodno sodelovanje, tudi v zvezi z instrumenti, ki uveljavljajo načelo vzajemnega priznavanja), ki se predložijo, vključno z:

(i)

datumom zahtevka;

| (ii) | organom prosilcem ali izdajateljem; |
| --- | --- |

(ii)

organom prosilcem ali izdajateljem;

| (iii) | zaprošenim organom ali izvršilnim organom; |
| --- | --- |

(iii)

zaprošenim organom ali izvršilnim organom;

| (iv) | vrsto zaprosila (zahtevanimi ukrepi); |
| --- | --- |

(iv)

vrsto zaprosila (zahtevanimi ukrepi);

| (v) | podatkom, ali je bilo zaprosilo izvršeno ali ne; če ne, s kakšno utemeljitvijo. |
| --- | --- |

(v)

podatkom, ali je bilo zaprosilo izvršeno ali ne; če ne, s kakšno utemeljitvijo.

| 3. | Za primere iz člena 13(7)(a):






  (a) | zadevne države članice in pristojni organi; |
| --- | --- | --- |

3.

Za primere iz člena 13(7)(a):

(a)

zadevne države članice in pristojni organi;

| (b) | podatki, s katerimi se ugotovi identiteta osebe, skupine ali organizacije, ki je predmet kazenske preiskave ali se kazensko preganja; |
| --- | --- |

(b)

podatki, s katerimi se ugotovi identiteta osebe, skupine ali organizacije, ki je predmet kazenske preiskave ali se kazensko preganja;

| (c) | zadevno kaznivo dejanje in okoliščine tega dejanja. |
| --- | --- |

(c)

zadevno kaznivo dejanje in okoliščine tega dejanja.

| 4. | Za primere iz člena 13(7)(b):






  (a) | zadevne države članice in pristojni organi; |
| --- | --- | --- |

4.

Za primere iz člena 13(7)(b):

(a)

zadevne države članice in pristojni organi;

| (b) | podatki, s katerimi se ugotovi identiteta osebe, skupine ali organizacije, ki je predmet kazenske preiskave ali se kazensko preganja; |
| --- | --- |

(b)

podatki, s katerimi se ugotovi identiteta osebe, skupine ali organizacije, ki je predmet kazenske preiskave ali se kazensko preganja;

| (c) | vrsta pošiljke; |
| --- | --- |

(c)

vrsta pošiljke;

| (d) | vrsta kaznivega dejanja, v povezavi s katerim se opravi nadzorovana pošiljka. |
| --- | --- |

(d)

vrsta kaznivega dejanja, v povezavi s katerim se opravi nadzorovana pošiljka.

| 5. | Za primere iz člena 13(7)(c):






  (a) | država prosilka ali izdajateljica; |
| --- | --- | --- |

5.

Za primere iz člena 13(7)(c):

(a)

država prosilka ali izdajateljica;

| (b) | zaprošena država ali država izvršiteljica; |
| --- | --- |

(b)

zaprošena država ali država izvršiteljica;

| (c) | opis težav.“ |
| --- | --- |

(c)

opis težav.“

---