# Az Európai Unió L 80/2009

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 80 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. március 26. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 80

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. március 26.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 252/2009/EK rendelete (2009. március 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 253/2009/EK rendelete (2009. március 25.) a cukorágazat egyes termékeire a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó, a 945/2008/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról | 3 |
| | * | A Bizottság 254/2009/EK rendelete (2009. március 25.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság által kidolgozott IFRIC 12 értelmezés tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 5 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 252/2009/EK rendelete (2009. március 25.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 253/2009/EK rendelete (2009. március 25.) a cukorágazat egyes termékeire a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó, a 945/2008/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

3

*

A Bizottság 254/2009/EK rendelete (2009. március 25.) az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság által kidolgozott IFRIC 12 értelmezés tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

5

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/295/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. március 18.) az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak díjazására alkalmazandó korrekciós szorzók 2008. február 1-jétől, 2008. március 1-jétől, 2008. április 1-jétől, 2008. május 1-jétől és 2008. június 1-jétől történő kiigazításáról | 14 |
| | | 2009/296/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. március 25.) az Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger kékúszójútonhal-állományának helyreállításával kapcsolatos egyedi ellenőrzési és vizsgálati program létrehozásáról
  (az értesítés a C(2009) 2032. számú dokumentummal történt) | 18 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/295/EK

*

A Bizottság határozata (2009. március 18.) az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak díjazására alkalmazandó korrekciós szorzók 2008. február 1-jétől, 2008. március 1-jétől, 2008. április 1-jétől, 2008. május 1-jétől és 2008. június 1-jétől történő kiigazításáról

14

2009/296/EK

*

A Bizottság határozata (2009. március 25.) az Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger kékúszójútonhal-állományának helyreállításával kapcsolatos egyedi ellenőrzési és vizsgálati program létrehozásáról
  (az értesítés a C(2009) 2032. számú dokumentummal történt)

(az értesítés a C(2009) 2032. számú dokumentummal történt)

18

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 26.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/1

---

A BIZOTTSÁG 252/2009/EK RENDELETE

(2009. március 25.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. március 26-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 25-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | IL | 82,5 |
| JO | 73,2 |
| MA | 62,5 |
| TN | 134,4 |
| TR | 103,9 |
| ZZ | 91,3 |
| 0707 00 05 | JO | 167,2 |
| MA | 69,5 |
| TR | 170,8 |
| ZZ | 135,8 |
| 0709 90 70 | MA | 52,1 |
| TR | 96,8 |
| ZZ | 74,5 |
| 0709 90 80 | EG | 60,4 |
| ZZ | 60,4 |
| 0805 10 20 | EG | 41,1 |
| IL | 55,3 |
| MA | 47,0 |
| TN | 59,0 |
| TR | 73,6 |
| ZZ | 55,2 |
| 0805 50 10 | TR | 56,6 |
| ZZ | 56,6 |
| 0808 10 80 | AR | 87,1 |
| BR | 75,0 |
| CA | 63,9 |
| CL | 81,9 |
| CN | 67,5 |
| MK | 21,2 |
| US | 109,5 |
| UY | 68,8 |
| ZA | 79,1 |
| ZZ | 72,7 |
| 0808 20 50 | AR | 76,7 |
| CL | 90,6 |
| CN | 48,8 |
| ZA | 90,2 |
| ZZ | 76,6 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

IL

82,5

JO

73,2

MA

62,5

TN

134,4

TR

103,9

ZZ

91,3

0707 00 05

JO

167,2

MA

69,5

TR

170,8

ZZ

135,8

0709 90 70

MA

52,1

TR

96,8

ZZ

74,5

0709 90 80

EG

60,4

ZZ

60,4

0805 10 20

EG

41,1

IL

55,3

MA

47,0

TN

59,0

TR

73,6

ZZ

55,2

0805 50 10

TR

56,6

ZZ

56,6

0808 10 80

AR

87,1

BR

75,0

CA

63,9

CL

81,9

CN

67,5

MK

21,2

US

109,5

UY

68,8

ZA

79,1

ZZ

72,7

0808 20 50

AR

76,7

CL

90,6

CN

48,8

ZA

90,2

ZZ

76,6

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 26.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/3

---

A BIZOTTSÁG 253/2009/EK RENDELETE

(2009. március 25.)

a cukorágazat egyes termékeire a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó, a 945/2008/EK rendelettel rögzített irányadó áraknak és kiegészítő importvámok összegének módosításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel a cukorágazatban harmadik országokkal folytatott kereskedelem tekintetében a 318/2006/EK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 30-i 951/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 36. cikke (2) bekezdése második albekezdésének második mondatára,

mivel:

| (1) | A 945/2008/EK bizottsági rendelet (3) a 2008/2009-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 136/2009/EK bizottsági rendelet (4) módosította. |
| --- | --- |

(1)

A 945/2008/EK bizottsági rendelet (3) a 2008/2009-es gazdasági évre megállapította a fehér cukorra, a nyerscukorra és egyes szirupokra alkalmazandó irányadó árakat és kiegészítő importvámokat. Ezen árakat és vámokat legutóbb a 136/2009/EK bizottsági rendelet (4) módosította.

| (2) | A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság rendelkezésére álló adatok alapján az említett összegek módosításra szorulnak, a 951/2006/EK rendeletben foglalt előírásokkal és részletes szabályokkal összhangban,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 951/2006/EK rendelet 36. cikkében említett termékek behozatalára a 2008/2009-es gazdasági évben alkalmazandó irányadó áraknak és kiegészítő vámoknak a 945/2008/EK rendelettel rögzített összege e rendelet melléklete szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. március 26-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 25-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 178., 2006.7.1., 24. o.

2

(3)  HL L 258., 2008.9.26., 56. o.

3

(4)  HL L 47., 2009.2.18., 3. o.

4

---

MELLÉKLET

A fehér cukor, a nyerscukor és az 1702 90 95 KN-kód alá tartozó termékek behozatalára vonatkozó irányadó árak és kiegészítő importvámok 2009. március 26-tól alkalmazandó módosított összegei

| (EUR) |
| --- |
| KN-kód | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege | Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege |
| 1701 11 10 (1) | 24,57 | 4,01 |
| 1701 11 90 (1) | 24,57 | 9,25 |
| 1701 12 10 (1) | 24,57 | 3,82 |
| 1701 12 90 (1) | 24,57 | 8,82 |
| 1701 91 00 (2) | 29,52 | 10,47 |
| 1701 99 10 (2) | 29,52 | 5,95 |
| 1701 99 90 (2) | 29,52 | 5,95 |
| 1702 90 95 (3) | 0,30 | 0,35 |

(EUR)

KN-kód

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó irányadó ár összege

Az adott termék nettó 100 kg-jára vonatkozó kiegészítő vám összege

1701 11 10 (1)

24,57

4,01

1701 11 90 (1)

24,57

9,25

1701 12 10 (1)

24,57

3,82

1701 12 90 (1)

24,57

8,82

1701 91 00 (2)

29,52

10,47

1701 99 10 (2)

29,52

5,95

1701 99 90 (2)

29,52

5,95

1702 90 95 (3)

0,30

0,35

---

(1)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének III. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(2)  Az 1234/2007/EK rendelet IV. mellékletének II. pontjában meghatározott szabványminőségre megállapítva.

(3)  1 %-os szacharóztartalomra megállapítva.

---

| 26.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/5 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/5

---

A BIZOTTSÁG 254/2009/EK RENDELETE

(2009. március 25.)

az 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel összhangban egyes nemzetközi számviteli standardok elfogadásáról szóló 1126/2008/EK rendeletnek a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság által kidolgozott IFRIC 12 értelmezés tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a nemzetközi számviteli standardok alkalmazásáról szóló, 2002. július 19-i 1606/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 3. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések. |
| --- | --- |

(1)

Az 1126/2008/EK bizottsági rendelettel (2) elfogadásra kerültek egyes, 2008. október 15-én érvényben lévő nemzetközi standardok és értelmezések.

| (2) | 2006. november 30-án a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság (IFRIC) közzétette az IFRIC 12 Szolgáltatási koncessziós megállapodások értelmezést (a továbbiakban: IFRIC 12). Az IFRIC 12 arról ad felvilágosítást, hogy miként kell alkalmazni a Bizottság által már jóváhagyott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS-ek) rendelkezéseit a szolgáltatási koncessziós megállapodásokra. Az IFRIC 12 tisztázza, hogy a koncesszió üzemeltetőjének miként kell megjelenítenie a beszámolóban a szolgáltatási koncessziós megállapodásba tartozó infrastruktúrát. Tisztázza továbbá, hogy mi a különbség a szolgáltatási koncessziós megállapodás egyes szakaszai (építési/üzemeltetési szakaszai) között, és hogy az egyes esetekben miként kell elszámolni a bevételeket és a ráfordításokat. Az infrastruktúra megjelenítésére és a kapcsolódó bevételek és ráfordítások elszámolására két módszert különböztet meg (a pénzügyi eszköz és az immateriális eszköz „modellt”), attól függően, hogy mekkora bizonytalanság övezi a koncesszió üzemeltetőjének jövőbeli bevételeit. |
| --- | --- |

(2)

2006. november 30-án a Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság (IFRIC) közzétette az IFRIC 12 Szolgáltatási koncessziós megállapodások értelmezést (a továbbiakban: IFRIC 12). Az IFRIC 12 arról ad felvilágosítást, hogy miként kell alkalmazni a Bizottság által már jóváhagyott nemzetközi pénzügyi beszámolási standardok (IFRS-ek) rendelkezéseit a szolgáltatási koncessziós megállapodásokra. Az IFRIC 12 tisztázza, hogy a koncesszió üzemeltetőjének miként kell megjelenítenie a beszámolóban a szolgáltatási koncessziós megállapodásba tartozó infrastruktúrát. Tisztázza továbbá, hogy mi a különbség a szolgáltatási koncessziós megállapodás egyes szakaszai (építési/üzemeltetési szakaszai) között, és hogy az egyes esetekben miként kell elszámolni a bevételeket és a ráfordításokat. Az infrastruktúra megjelenítésére és a kapcsolódó bevételek és ráfordítások elszámolására két módszert különböztet meg (a pénzügyi eszköz és az immateriális eszköz „modellt”), attól függően, hogy mekkora bizonytalanság övezi a koncesszió üzemeltetőjének jövőbeli bevételeit.

| (3) | Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy az IFRIC 12 megfelel az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított, az elfogadáshoz szükséges technikai kritériumoknak. Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozattal (3) összhangban a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport megvizsgálta az EFRAG véleményét, és a Bizottságot arról tájékoztatta, hogy az kiegyensúlyozott és objektív. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) Szakértői Munkacsoportjával (TEG) folytatott konzultáció megerősítette, hogy az IFRIC 12 megfelel az 1606/2002/EK rendelet 3. cikkének (2) bekezdésében megállapított, az elfogadáshoz szükséges technikai kritériumoknak. Az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) véleményeinek objektivitását és semlegességét a Bizottság számára véleményező Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport felállításáról szóló 2006. július 14-i 2006/505/EK bizottsági határozattal (3) összhangban a Standard Tanács Felülvizsgálati Csoport megvizsgálta az EFRAG véleményét, és a Bizottságot arról tájékoztatta, hogy az kiegyensúlyozott és objektív.

| (4) | Az IFRIC 12 elfogadása azt a következményt vonja maga után, hogy a nemzetközi számviteli standardok közötti következetesség biztosítása érdekében módosítani kell az IFRS 1 nemzetközi pénzügyi beszámolási standardot, az IFRIC 4-et és az Állandó Értelmezési Bizottság által kidolgozott SIC-29 értelmezést. |
| --- | --- |

(4)

Az IFRIC 12 elfogadása azt a következményt vonja maga után, hogy a nemzetközi számviteli standardok közötti következetesség biztosítása érdekében módosítani kell az IFRS 1 nemzetközi pénzügyi beszámolási standardot, az IFRIC 4-et és az Állandó Értelmezési Bizottság által kidolgozott SIC-29 értelmezést.

| (5) | Az IFRIC 12 alkalmazását a társaságok értelemszerűen elkezdhetik vagy folytathatják. |
| --- | --- |

(5)

Az IFRIC 12 alkalmazását a társaságok értelemszerűen elkezdhetik vagy folytathatják.

| (6) | Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(6)

Az 1126/2008/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (7) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Számviteli Szabályozó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1126/2008/EK rendelet melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság által kidolgozott IFRIC 12 Szolgáltatási koncessziós megállapodások értelmezés e rendelet mellékletének megfelelően beillesztésre kerül. |
| --- | --- |

1.

A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Értelmezési Bizottság által kidolgozott IFRIC 12 Szolgáltatási koncessziós megállapodások értelmezés e rendelet mellékletének megfelelően beillesztésre kerül.

| 2. | Az IFRS 1 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard, az IFRIC 4 és az Állandó Értelmezési Bizottság által kidolgozott SIC-29 értelmezés az e rendelet mellékletében meghatározott IFRIC 12 B. függelékének megfelelően módosul. |
| --- | --- |

2.

Az IFRS 1 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard, az IFRIC 4 és az Állandó Értelmezési Bizottság által kidolgozott SIC-29 értelmezés az e rendelet mellékletében meghatározott IFRIC 12 B. függelékének megfelelően módosul.

2. cikk

Az IFRIC 12 értelmezést az e rendelet mellékletében meghatározott formában minden társaságnak legkésőbb az e rendelet hatálybalépésének napja után kezdődő első pénzügyi éve kezdőnapjától alkalmaznia kell.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 25-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 243., 2002.9.11., 1. o.

1

(2)  HL L 320., 2008.11.29., 1. o.

2

(3)  HL L 199., 2006.7.21., 33. o.

3

---

MELLÉKLET

NEMZETKÖZI SZÁMVITELI STANDARDOK

| IFRIC 12 | IFRIC 12 Szolgáltatási koncessziós megállapodások értelmezés |
| --- | --- |

IFRIC 12

IFRIC 12 Szolgáltatási koncessziós megállapodások értelmezés

Sokszorosítása az Európai Gazdasági Térségben megengedett. Az Európai Gazdasági Térségen kívül minden jog fenntartva, kivéve a személyes használat vagy egyéb tisztességes felhasználás céljából történő sokszorosítást. További információ az IASB-től szerezhető be a www.iasb.org címen.

IFRIC 12 ÉRTELMEZÉS

Szolgáltatási koncessziós megállapodások

HIVATKOZÁSOK

| — | Keretelvek a pénzügyi kimutatások elkészítésére és bemutatására |
| --- | --- |

—

Keretelvek a pénzügyi kimutatások elkészítésére és bemutatására

| — | IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása |
| --- | --- |

—

IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása

| — | IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek |
| --- | --- |

—

IFRS 7 Pénzügyi instrumentumok: Közzétételek

| — | IAS 8 Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák |
| --- | --- |

—

IAS 8 Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák

| — | IAS 11 Beruházási szerződések |
| --- | --- |

—

IAS 11 Beruházási szerződések

| — | IAS 16 Ingatlanok, gépek és berendezések |
| --- | --- |

—

IAS 16 Ingatlanok, gépek és berendezések

| — | IAS 17 Lízingek |
| --- | --- |

—

IAS 17 Lízingek

| — | IAS 18 Bevételek |
| --- | --- |

—

IAS 18 Bevételek

| — | IAS 20 Állami támogatások elszámolása és az állami közreműködés közzététele |
| --- | --- |

—

IAS 20 Állami támogatások elszámolása és az állami közreműködés közzététele

| — | IAS 23 Hitelfelvételi költségek |
| --- | --- |

—

IAS 23 Hitelfelvételi költségek

| — | IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás |
| --- | --- |

—

IAS 32 Pénzügyi instrumentumok: Bemutatás

| — | IAS 36 Eszközök értékvesztése |
| --- | --- |

—

IAS 36 Eszközök értékvesztése

| — | IAS 37 Céltartalékok, függő kötelezettségek és függő követelések |
| --- | --- |

—

IAS 37 Céltartalékok, függő kötelezettségek és függő követelések

| — | IAS 38 Immateriális javak |
| --- | --- |

—

IAS 38 Immateriális javak

| — | IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés |
| --- | --- |

—

IAS 39 Pénzügyi instrumentumok: Megjelenítés és értékelés

| — | IFRIC 4 Annak meghatározása, hogy egy megállapodás tartalmaz-e lízinget |
| --- | --- |

—

IFRIC 4 Annak meghatározása, hogy egy megállapodás tartalmaz-e lízinget

| — | SIC-29 Közzététel – koncessziós megállapodások |
| --- | --- |

—

SIC-29 Közzététel – koncessziós megállapodások

HÁTTÉR

1.   Számos országban a közszolgáltatási infrastruktúrája – mint például az utak, hidak, alagutak, börtönök, kórházak, repülőterek, vízellátó létesítmények, energia- és telekommunikációs hálózatok – építését, üzemeltetését és karbantartását hagyományosan a közszféra végezte, és az állami költségvetés előirányzataiból finanszírozták.

2.   Néhány országban a kormány szerződéses szolgáltatási megállapodásokat vezetett be, hogy bevonja a magánszférát az ilyen infrastruktúrák fejlesztésébe, finanszírozásába, üzemeltetésébe és karbantartásába. Esetenként az infrastruktúra már létezik, más esetben a szolgáltatási megállapodás ideje alatt kerül felépítésre. Az ezen értelmezés hatálya alá tartozó megállapodások közös jellemzője, hogy részt vesz bennük egy magánszférabeli gazdálkodó egység (az üzemeltető), aki építi vagy – például a kapacitások bővítése révén – fejleszti a közszolgáltatás nyújtásához használt infrastruktúrát, és meghatározott időszakon keresztül üzemelteti és karbantartja azt. Az üzemeltető a nyújtott szolgáltatások ellentételezéseként a megállapodás ideje alatt díjazásban részesül. A megállapodást olyan szerződés szabályozza, amely rögzíti a teljesítendő normákat, az árkiigazítás mechanizmusait és a vitás helyzetek rendezésére vonatkozó megállapodásokat. Az ilyen megállapodásokat gyakran „épít-üzemeltet-átad”, „rehabilitál-üzemeltet-átad” vagy közszférából magánszférába irányuló (public-to-private) szolgáltatási koncessziós megállapodásnak nevezik.

3.   E szolgáltatási megállapodások egyik jellemzője az üzemeltető által vállalt kötelem közszolgáltatás jellege. A nyilvánossági (közösségi) kritérium az infrastruktúrához kapcsolódó, a köz számára nyújtandó szolgáltatásokra érvényes, a szolgáltatást üzemeltető fél identitásától függetlenül. A szolgáltatási megállapodás szerződésesen kötelezi az üzemeltetőt, hogy a közszférabeli gazdálkodó egység nevében szolgáltatást nyújtson a köz számára. Egyéb közös jellemzők:

| (a) | a szolgáltatási megállapodást odaítélő fél (az átengedő) közszférabeli gazdálkodó egység, ide értve a kormányzati szerveket, vagy olyan a magánszférabeli gazdálkodó egység, amelyre ráruházták a szolgáltatás felelősségét. |
| --- | --- |

(a)

a szolgáltatási megállapodást odaítélő fél (az átengedő) közszférabeli gazdálkodó egység, ide értve a kormányzati szerveket, vagy olyan a magánszférabeli gazdálkodó egység, amelyre ráruházták a szolgáltatás felelősségét.

| (b) | az üzemeltető legalább részben felelős az infrastruktúra és a kapcsolódó szolgáltatások menedzseléséért, és nem csupán az átengedő ügynökeként, annak nevében tevékenykedik. |
| --- | --- |

(b)

az üzemeltető legalább részben felelős az infrastruktúra és a kapcsolódó szolgáltatások menedzseléséért, és nem csupán az átengedő ügynökeként, annak nevében tevékenykedik.

| (c) | a szerződés rögzíti az üzemeltető által kivethető kezdeti árakat, és szabályozza az áraknak a szolgáltatási megállapodás időszaka alatti felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(c)

a szerződés rögzíti az üzemeltető által kivethető kezdeti árakat, és szabályozza az áraknak a szolgáltatási megállapodás időszaka alatti felülvizsgálatát.

| (d) | az üzemeltető a megállapodás időszakának végén köteles az infrastruktúrát meghatározott állapotban egy csekély vagy egyáltalán nem növelt ellenérték fejében átadni az átengedőnek, függetlenül attól, hogy eredetileg melyik fél finanszírozta azt. |
| --- | --- |

(d)

az üzemeltető a megállapodás időszakának végén köteles az infrastruktúrát meghatározott állapotban egy csekély vagy egyáltalán nem növelt ellenérték fejében átadni az átengedőnek, függetlenül attól, hogy eredetileg melyik fél finanszírozta azt.

HATÓKÖR

4.   Ezen értelmezés a közszférából magánszférába irányuló (public-to-private) szolgáltatási koncessziós megállapodások üzemeltetőjeként működő gazdálkodó egységek elszámolásaihoz nyújt iránymutatást.

5.   Ezen értelmezés azokra a közszférából magánszférába irányuló (public-to-private) szolgáltatási koncessziós megállapodásokra alkalmazandó, amelyek esetében:

| (a) | az átengedő ellenőrzi vagy szabályozza, hogy az infrastruktúrával mely szolgáltatásokat, kinek és milyen áron kell nyújtania az üzemeltetőnek; valamint |
| --- | --- |

(a)

az átengedő ellenőrzi vagy szabályozza, hogy az infrastruktúrával mely szolgáltatásokat, kinek és milyen áron kell nyújtania az üzemeltetőnek; valamint

| (b) | a megállapodás időtartamának végén az átengedő ellenőrzi – tulajdonjog, kedvezményezetti jogosultságok révén vagy más módon – az infrastruktúrához kapcsolódó valamennyi jelentős maradványérdekeltséget. |
| --- | --- |

(b)

a megállapodás időtartamának végén az átengedő ellenőrzi – tulajdonjog, kedvezményezetti jogosultságok révén vagy más módon – az infrastruktúrához kapcsolódó valamennyi jelentős maradványérdekeltséget.

6.   Az az infrastruktúra, amelyet teljes hasznos élettartama alatt (az eszközök teljes élettartama alatt) a közszférából magánszférába irányuló (public-to-private) szolgáltatási koncessziós megállapodások keretében használnak, ezen értelmezés hatálya alá tartozik, ha teljesülnek az 5. bekezdés (a) pontjának feltételei. Annak eldöntéséhez, hogy a közszférából magánszférába irányuló (public-to-private) szolgáltatási koncessziós megállapodások vajon ezen értelmezés hatálya alá esnek-e, és ha igen, akkor milyen mértékben, az AG1-AG8. bekezdések nyújtanak iránymutatást.

7.   Ezen értelmezés egyaránt vonatkozik:

| (a) | az olyan infrastruktúrára, amelyet az üzemeltető a szolgáltatási megállapodás céljaira épít vagy szerez be harmadik féltől; valamint |
| --- | --- |

(a)

az olyan infrastruktúrára, amelyet az üzemeltető a szolgáltatási megállapodás céljaira épít vagy szerez be harmadik féltől; valamint

| (b) | az olyan meglévő infrastruktúrára, amelyhez az átengedő – a szolgáltatási megállapodás céljaira – hozzáférést biztosít az üzemeltetőnek. |
| --- | --- |

(b)

az olyan meglévő infrastruktúrára, amelyhez az átengedő – a szolgáltatási megállapodás céljaira – hozzáférést biztosít az üzemeltetőnek.

8.   Ezen értelmezés nem foglalkozik azon infrastruktúra elszámolásával, amelyet az üzemeltető a szolgáltatási megállapodás megkötése előtt ingatlanként, gépként vagy berendezésként birtokolt és jelenített meg. Ezen infrastruktúrákra az IFRS-ek – IAS 16-ban rögzített – könyvekből történő kivezetésre vonatkozó követelményei alkalmazandók .

9.   Ezen értelmezés nem foglalkozik az átengedő elszámolásaival.

KÉRDÉSEK

10.   Ezen értelmezés a szolgáltatási koncessziós megállapodásból eredő kötelmek és a kapcsolódó jogok megjelenítésének és értékelésének általános alapelveit rögzíti. A szolgáltatási koncessziós megállapodásokkal kapcsolatos információk közzétételére vonatkozó követelményeket a SIC-29 Közzététel – koncessziós megállapodások: értelmezés tartalmazza. Ezen értelmezés a következő kérdéseket érinti:

| (a) | az üzemeltető infrastruktúrára vonatkozó jogainak kezelése; |
| --- | --- |

(a)

az üzemeltető infrastruktúrára vonatkozó jogainak kezelése;

| (b) | a megállapodás ellenértékének elszámolása és mérése; |
| --- | --- |

(b)

a megállapodás ellenértékének elszámolása és mérése;

| (c) | építési vagy fejlesztési szolgáltatások; |
| --- | --- |

(c)

építési vagy fejlesztési szolgáltatások;

| (d) | üzemeltetési szolgáltatások; |
| --- | --- |

(d)

üzemeltetési szolgáltatások;

| (e) | hitelfelvételi költségek; |
| --- | --- |

(e)

hitelfelvételi költségek;

| (f) | a pénzügyi eszköz és az immateriális eszköz későbbi elszámolása; valamint |
| --- | --- |

(f)

a pénzügyi eszköz és az immateriális eszköz későbbi elszámolása; valamint

| (g) | az átengedő által az üzemeltető részére átadott tételek. |
| --- | --- |

(g)

az átengedő által az üzemeltető részére átadott tételek.

KONSZENZUS

Az üzemeltető infrastruktúrára vonatkozó jogainak kezelése

11.   Az ezen értelmezés hatálya alá tartozó infrastruktúra nem jeleníthető meg az üzemeltető ingatlanaként, gépeként vagy berendezéseként, mivel a szerződéses szolgáltatási megállapodás nem ruházza át a közszolgáltatást nyújtó infrastruktúra ellenőrzési jogát az üzemeltetőre. Az üzemeltető hozzáféréssel rendelkezik az infrastruktúra üzemeltetéséhez, hogy a szerződésben meghatározott feltételekkel összhangban, az átengedő nevében közszolgáltatást nyújtson.

A megállapodás ellenértékének elszámolása

12.   Az ezen értelmezés hatálya alá tartozó szerződéses megállapodások feltételei szerint az üzemeltető szolgáltatásnyújtóként tevékenykedik. Az üzemeltető felépíti vagy fejleszti a közszolgáltatás nyújtására használt infrastruktúrát (építési vagy fejlesztési szolgáltatások), és meghatározott ideig üzemelteti és karbantartja ezt az infrastruktúrát (üzemeltetési szolgáltatások).

13.   Az üzemeltető az általa teljesített szolgáltatásokból származó bevételeket az IAS 11 és az IAS 18 standarddal összhangban számolja el. Ha az üzemeltető egy szerződés vagy megállapodás keretében több szolgáltatást nyújt (azaz építési vagy fejlesztési szolgáltatásokat és üzemeltetési szolgáltatásokat) és az összegek elkülönítetten azonosíthatók, a kapott vagy követelhető ellenértéket a nyújtott szolgáltatások valós értéke alapján kell megosztani. Az ellenérték jellege meghatározza annak későbbi elszámolását. A pénzügyi eszköz és immateriális eszköz formájában kapott ellenérték későbbi elszámolását az alábbi 23–26. bekezdés mutatja be részletesen.

Építési vagy fejlesztési szolgáltatások

14.   Az üzemeltető az építési vagy fejlesztési szolgáltatásokhoz kapcsolódó bevételeket és költségeket az IAS 11 standarddal összhangban számolja el.

Az átengedő által az üzemeltető részére adott ellenérték

15.   Ha az üzemeltető építési vagy fejlesztési szolgáltatásokat nyújt, az általa kapott vagy követelhető ellenértéket valós értéken kell megjeleníteni. Az ellenérték az alábbiakhoz való jog lehet:

| (a) | pénzügyi eszköz; vagy |
| --- | --- |

(a)

pénzügyi eszköz; vagy

| (b) | immateriális eszköz. |
| --- | --- |

(b)

immateriális eszköz.

16.   Az üzemeltető annyiban jeleníthet meg pénzügyi eszközt, amennyiben feltétlen szerződéses joga van arra, hogy az építési szolgáltatásokért az átengedőtől vagy annak utasítására pénzeszközt vagy egyéb pénzügyi eszközt kapjon; az átengedőnek nincs vagy igen csekély lehetősége van a fizetés elkerülésére, mivel a megállapodás általában törvényesen végrehajtható. Az üzemeltetőnek akkor van feltétlen joga pénzeszközt kapni, ha az átengedő szerződéses garanciát vállal arra, hogy az üzemeltetőnek (a) meghatározott vagy meghatározható összegeket fizet, vagy (b) kifizeti a közszolgáltatás igénybevevőitől kapott és a meghatározott vagy meghatározható összegek közötti különbözetet még akkor is, ha ez a kifizetés attól függ, hogy az üzemeltető biztosítja-e, hogy az infrastruktúra megfelel bizonyos minőségi vagy hatékonysági követelményeknek.

17.   Az üzemeltető annyiban jeleníthet meg immateriális eszközt, amennyiben jogot (engedélyt) szerez arra, hogy díjat vethessen ki a közszolgáltatás igénybevevőire. A közszolgáltatás igénybevevőire történő díjkivetés joga nem minősül feltétlen jognak arra vonatkozóan, hogy az üzemeltető pénzeszközt kapjon, ugyanis az összegek attól függnek, hogy a köz milyen mértékben használja az adott szolgáltatást.

18.   Ha az üzemeltető építési szolgáltatásait részben pénzügyi eszközzel, részben immateriális eszközzel fizetik ki, a kapott ellenérték minden komponensét elkülönítetten kell elszámolni. A kapott vagy követelhető ellenértéket mindkét komponens esetében kezdetben a kapott vagy követelhető ellenérték valós értékén kell elszámolni.

19.   Az átengedő által az üzemeltető részére adott ellenérték jellegét a szerződéses feltételek, és amennyiben létezik, a szerződésre vonatkozó jog alapján kell meghatározni.

Üzemeltetési szolgáltatások

20.   Az üzemeltető az üzemeltetési szolgáltatásokhoz kapcsolódó bevételeket és költségeket az IAS 18 standarddal összhangban számolja el.

Szerződéses kötelmek az infrastruktúra meghatározott szintű szolgáltatási képességének helyreállítására

21.   Előfordulhat, hogy az üzemeltetőnek az engedély feltételeként szerződéses kötelmeket kell teljesítenie: (a) fenn kell tartania az infrastruktúra meghatározott szintű szolgáltatási képességét, vagy (b) helyre kell állítania az infrastruktúra meghatározott állapotát, mielőtt az infrastruktúrát a szolgáltatási megállapodás végén átadja az átengedőnek. Az infrastruktúra karbantartására vagy helyreállítására vonatkozó e szerződéses kötelmeket – a fejlesztési elemek kivételével (lásd a 14. bekezdést) – az IAS 37 standarddal összhangban kell megjeleníteni és értékelni, azaz a meglévő kötelem mérlegfordulónapon történő teljesítéséhez szükséges kiadás legjobb becsült értékén.

Az üzemeltetőnél felmerült hitelfelvételi költségek

22.   Az IAS 23 standarddal összhangban, a megállapodáshoz rendelhető hitelfelvételi költségeket abban az időszakban kell ráfordításként megjeleníteni, amelyben azok felmerültek, kivéve ha az üzemeltetőnek szerződéses joga van immateriális eszközt (a közszolgáltatás igénybevevőire történő díjkivetés jogát) kapni. Ez esetben a megállapodáshoz rendelhető hitelfelvételi költségeket a megállapodás építési szakaszában a standarddal összhangban aktiválni kell.

Pénzügyi eszköz

23.   A 16. és 18. bekezdés szerint megjelenített pénzügyi eszközökre az IAS 32 és az IAS 39, valamint az IFRS 7 standard alkalmazandó.

24.   Az átengedőtől vagy annak utasítására járó összeget az IAS 39 standarddal összhangban kell elszámolni az alábbiak egyikeként:

| (a) | hitel vagy követelés; |
| --- | --- |

(a)

hitel vagy követelés;

| (b) | értékesíthető pénzügyi eszköz; vagy |
| --- | --- |

(b)

értékesíthető pénzügyi eszköz; vagy

| (c) | amennyiben a kezdeti megjelenítéskor úgy jelölték meg és a besorolás feltételei teljesülnek, eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszköz. |
| --- | --- |

(c)

amennyiben a kezdeti megjelenítéskor úgy jelölték meg és a besorolás feltételei teljesülnek, eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszköz.

25.   Amennyiben az átengedőtől járó összeg hitelként vagy követelésként, vagy értékesíthető pénzügyi eszközként kerül elszámolásra, úgy az IAS 39 előírja, hogy az eredményben az effektív kamatláb-módszerrel számított kamatot számoljanak el.

Immateriális eszköz

26.   A 17. és 18. bekezdés szerint megjelenített immateriális eszközre az IAS 38 standard alkalmazandó. A nem-monetáris eszközért vagy eszközökért, vagy a monetáris és nem-monetáris eszközök kombinációjáért cserébe kapott immateriális eszközök értékelésével kapcsolatban az IAS 38 standard 45–47. bekezdése nyújt iránymutatást.

Az átengedő által az üzemeltető részére átadott tételek

27.   A 11. bekezdéssel összhangban, azon infrastruktúra-elemek, amelyekhez az átengedő a szolgáltatási megállapodás céljából hozzáférést biztosít az üzemeltetőnek, nem jeleníthetők meg az üzemeltető ingatlanaként, gépeként vagy berendezéseként. Az átengedő elláthatja az üzemeltetőt más tételekkel is, amelyeket az üzemeltető megtarthat vagy kívánsága szerint rendelkezhet velük. Amennyiben ezek az eszközök az átengedő által a szolgáltatásokért fizetendő ellenérték részét képezik, akkor azok nem minősülnek az IAS 20 szerinti állami támogatásnak. Ezeket az eszközöket az üzemeltető eszközeiként jelenítik meg, a kezdeti megjelenítéskor valós értéken értékelve. Az üzemeltetőnek az eszközökért cserében felvállalt, teljesítetlen kötelmek tekintetében kötelezettséget kell megjelenítenie.

HATÁLYBALÉPÉS NAPJA

28.   A gazdálkodó egységnek ezen értelmezést a 2008. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra kell alkalmaznia. A korábbi alkalmazás megengedett. Ha egy gazdálkodó egység ezen értelmezést egy 2008. január 1-je előtt kezdődő időszakra alkalmazza, ezt a tényt közzé kell tennie.

ÁTMENET

29.   Figyelemmel a 30. bekezdésre is, a számviteli politika változásait az IAS 8 standarddal összhangban, azaz visszamenőleges hatállyal, kell elszámolni.

30.   Amennyiben az üzemeltető számára valamely szolgáltatási megállapodás esetében megvalósíthatatlan ezen értelmezés visszamenőleges hatályú alkalmazása, akkor:

| (a) | azon pénzügyi eszközöket és immateriális eszközöket kell megjelenítenie, amelyek a legkorábbi bemutatott időszak elején már megvoltak; |
| --- | --- |

(a)

azon pénzügyi eszközöket és immateriális eszközöket kell megjelenítenie, amelyek a legkorábbi bemutatott időszak elején már megvoltak;

| (b) | (a korábbi besorolástól függetlenül) a szóban forgó pénzügyi és immateriális eszközök korábbi könyv szerinti értékét kell használnia az arra az időpontra vonatkozó könyv szerinti értékükként; valamint |
| --- | --- |

(b)

(a korábbi besorolástól függetlenül) a szóban forgó pénzügyi és immateriális eszközök korábbi könyv szerinti értékét kell használnia az arra az időpontra vonatkozó könyv szerinti értékükként; valamint

| (c) | értékvesztési tesztet kell elvégeznie az arra az időpontra vonatkozóan megjelenített pénzügyi és immateriális eszközökre, hacsak nem ez kivitelezhetetlen (amely esetben az összegeket értékvesztés szempontjából a tárgyidőszak elejére vonatkozóan kell tesztelni). |
| --- | --- |

(c)

értékvesztési tesztet kell elvégeznie az arra az időpontra vonatkozóan megjelenített pénzügyi és immateriális eszközökre, hacsak nem ez kivitelezhetetlen (amely esetben az összegeket értékvesztés szempontjából a tárgyidőszak elejére vonatkozóan kell tesztelni).

A. Függelék

ALKALMAZÁSI ÚTMUTATÓ

Ez a függelék az értelmezés szerves részét képezi.

HATÓKÖR (5. bekezdés)

AG1.   Ezen értelmezés 5. bekezdése rögzíti, hogy valamely infrastruktúra az értelmezés hatálya alá tartozik, ha az alábbi feltételek teljesülnek:

| (a) | az átengedő ellenőrzi vagy szabályozza, hogy az infrastruktúrával mely szolgáltatásokat, kinek és milyen áron kell nyújtania az üzemeltetőnek; valamint |
| --- | --- |

(a)

az átengedő ellenőrzi vagy szabályozza, hogy az infrastruktúrával mely szolgáltatásokat, kinek és milyen áron kell nyújtania az üzemeltetőnek; valamint

| (b) | a megállapodás időtartamának végén az átengedő ellenőrzi – tulajdonjog, kedvezményezetti jogosultságok révén vagy más módon – az infrastruktúrához kapcsolódó valamennyi jelentős maradványérdekeltséget. |
| --- | --- |

(b)

a megállapodás időtartamának végén az átengedő ellenőrzi – tulajdonjog, kedvezményezetti jogosultságok révén vagy más módon – az infrastruktúrához kapcsolódó valamennyi jelentős maradványérdekeltséget.

AG2.   Az (a) pontbeli feltételben említett ellenőrzés vagy szabályozás történhet szerződés révén vagy másként (például egy szabályozó révén), és magában foglalja azokat az eseteket, amelyekben az átengedő a teljes szolgáltatási teljesítményt felvásárolja, valamint azokat is, amelyekben a szolgáltatási teljesítmény egy részét vagy egészét más felhasználók vásárolják fel. E feltétel alkalmazása során az átengedőt és valamennyi kapcsolódó felet együttesen kell tekinteni. Amennyiben az átengedő közszférabeli gazdálkodó egység, úgy ezen értelmezés alkalmazásában a közszféra egésze, valamennyi, a köz érdekében tevékenykedő szabályozóval együtt az átengedőhöz kapcsolódónak tekintendő.

AG3.   Az (a) pontbeli feltétel teljesítéséhez nem kell, hogy az átengedő teljes ellenőrzést gyakoroljon az árak felett: elegendő, ha az árakat az átengedő, egy szerződés vagy szabályozó szabályozza, például ármaximáló mechanizmussal. A feltételnek azonban teljesülnie kell a megállapodás lényegi részére. A nem lényegi jellemzőket, mint például a csupán esetleges körülmények között alkalmazandó ármaximáló mechanizmust, figyelmen kívül kell hagyni. Ugyanakkor például, ha a szerződés az üzemeltetőnek szabad kezet biztosít az ármeghatározásban, de minden extraprofitot vissza kell adni az átengedőnek, akkor az üzemeltető megtérülései maximáltak, és az ellenőrzési teszt áreleme teljesül.

AG4.   A (b) pontbeli feltétel teljesítéséhez az átengedő valamennyi jelentős maradványérdekeltség feletti ellenőrzésének egyrészt korlátoznia kell az üzemeltető gyakorlati képességét az infrastruktúra eladására vagy megterhelésére, másrészt folyamatos használati jogot kell biztosítania az átengedő számára a megállapodás teljes időtartama alatt. Az infrastruktúrában lévő maradványérdekeltség az infrastruktúra olyanképp becsült jelenértéke, mintha az infrastruktúra már a megállapodás időtartama végének megfelelő korú és állapotú lenne.

AG5.   Az ellenőrzést meg kell különböztetni a menedzseléstől. Ha az átengedő megtartja mind az ellenőrzés 5. bekezdés (a) pontjában leírt mértékét, mind pedig az infrastruktúrára vonatkozó valamennyi jelentős maradványérdekeltséget, akkor az üzemeltető csupán menedzseli az infrastruktúrát az átengedő nevében, még ha sok esetben széles menedzselési jogkörrel is rendelkezik.

AG6.   Az (a) és (b) pontbeli feltételek együtt határozzák meg, hogy az infrastruktúra – minden szükséges cserét is beleértve (lásd a 21. bekezdést) – a teljes gazdasági élettartama alatt az átengedő ellenőrzése alatt áll-e. Ha például az üzemeltetőnek a megállapodás időtartama alatt ki kell cserélnie az infrastruktúra valamely elemének egy részét (pl. az út felső rétegét vagy egy épület tetejét), akkor az infrastruktúra elemét egészként kell tekinteni. Így a (b) pontbeli feltétel akkor teljesül a teljes infrastruktúrára (beleértve a kicserélt részt is), ha az átengedő ellenőriz minden lényeges maradványérdekeltséget ezen rész legutolsó kicserélésében.

AG7.   Esetenként az infrastruktúra használata részben az 5. bekezdés (a) pontjában foglaltak szerint kerül szabályozásra, részben pedig nem szabályozott. E megállapodások azonban különböző formákat ölthetnek:

| (a) | minden olyan infrastruktúrát, amely fizikailag elkülöníthető és függetlenül üzemeltethető, valamint teljesíti a pénztermelő egység IAS 36 standardban rögzített definícióját, külön kell elemezni, ha kizárólag nem szabályozott célokra használják. Ez a helyzet például egy kórház magánbetegek kezelésére használt szárnya esetében, ha a kórház többi részét közellátásban részesülő betegek ellátására használja az átengedő. |
| --- | --- |

(a)

minden olyan infrastruktúrát, amely fizikailag elkülöníthető és függetlenül üzemeltethető, valamint teljesíti a pénztermelő egység IAS 36 standardban rögzített definícióját, külön kell elemezni, ha kizárólag nem szabályozott célokra használják. Ez a helyzet például egy kórház magánbetegek kezelésére használt szárnya esetében, ha a kórház többi részét közellátásban részesülő betegek ellátására használja az átengedő.

| (b) | ha kizárólag a mellékes tevékenységek (mint például egy kórházban működő üzlet) nem szabályozottak, akkor az ellenőrzési tesztet úgy kell elvégezni, hogy e szolgáltatásokat nem létezőnek kell tekinteni, mivel azokban az esetekben, amikor az átengedő az 5. bekezdésben rögzítettek szerint ellenőrzi a szolgáltatásokat, akkor a mellékes tevékenységek megléte nem csökkenti az átengedő infrastruktúra feletti ellenőrzését. |
| --- | --- |

(b)

ha kizárólag a mellékes tevékenységek (mint például egy kórházban működő üzlet) nem szabályozottak, akkor az ellenőrzési tesztet úgy kell elvégezni, hogy e szolgáltatásokat nem létezőnek kell tekinteni, mivel azokban az esetekben, amikor az átengedő az 5. bekezdésben rögzítettek szerint ellenőrzi a szolgáltatásokat, akkor a mellékes tevékenységek megléte nem csökkenti az átengedő infrastruktúra feletti ellenőrzését.

AG8.   Az üzemeltetőnek joga lehet az AG7. bekezdés (a) pontjában meghatározott, elkülöníthető infrastruktúra, vagy az AG7. bekezdés (b) pontjában leírt, nem szabályozott mellékes szolgáltatások nyújtásához használt létesítmények használatára. Mindkét esetben tartalmilag lehet egy lízing az átengedő és az üzemeltető között; ilyen esetben ezt az IAS 17 standarddal összhangban kell elszámolni.

B. Függelék

AZ IFRS 1 ÉS MÁS ÉRTELMEZÉSEK MÓDOSÍTÁSAI

A jelen függelékben szereplő módosítások a 2008. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandók. Ha a gazdálkodó egység egy korábbi időszakra alkalmazza ezen értelmezést, ezeket a módosításokat is alkalmaznia kell erre a korábbi időszakra.

B1.   Az IFRS 1 A Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardok első alkalmazása standard az alábbiak szerint módosul. Az új szöveg aláhúzva, a törölt szöveg áthúzva jelenik meg.

A 9. bekezdés a következőképpen módosul:

| 9. | A más IFRS-ekben lévő átmeneti rendelkezések azokra a változásokra vonatkoznak a számviteli politikában, amelyeket olyan gazdálkodó egység hajt végre, amely már használja az IFRS-eket; azokat az első alkalmazó az IFRS-ekre való áttérésekor – a 25D., 25H., 34A. és 34B. bekezdésben írtak kivételével – nem követi. |
| --- | --- |

9.

A más IFRS-ekben lévő átmeneti rendelkezések azokra a változásokra vonatkoznak a számviteli politikában, amelyeket olyan gazdálkodó egység hajt végre, amely már használja az IFRS-eket; azokat az első alkalmazó az IFRS-ekre való áttérésekor – a 25D., 25H., 34A. és 34B. bekezdésben írtak kivételével – nem követi.

A 12. bekezdés (a) pontjában a 13–25G. bekezdésre történő hivatkozás a 13–25H. bekezdésre történő hivatkozásra módosul.

A 13. bekezdésben a (k) és az (l) pont módosul, és a következő (m) pont kerül hozzáadásra a következőképpen:

| (k) | lízingek (25F. bekezdés); és |
| --- | --- |

(k)

lízingek (25F. bekezdés); és

| (l) | pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek valós értékének meghatározása a kezdeti megjelenítéskor (25G. bekezdés).
  ; valamint |
| --- | --- |

(l)

pénzügyi eszközök és pénzügyi kötelezettségek valós értékének meghatározása a kezdeti megjelenítéskor (25G. bekezdés).
  ; valamint

| (m) | az IFRIC 12 Szolgáltatási koncessziós megállapodások értelmezéssel (25H. bekezdés) összhangban elszámolt pénzügyi eszköz vagy immateriális eszköz. |
| --- | --- |

(m)

az IFRIC 12 Szolgáltatási koncessziós megállapodások értelmezéssel (25H. bekezdés) összhangban elszámolt pénzügyi eszköz vagy immateriális eszköz.

A 25G. bekezdés után egy új fejezetcím és a 25H. bekezdés kerül hozzáadásra, az alábbiak szerint:

Szolgáltatási koncessziós megállapodások

25H.   Az első alkalmazó alkalmazhatja az IFRIC 12 Szolgáltatási koncessziós megállapodások értelmezés átmeneti rendelkezéseit.

B2.   Az IFRIC 4 Annak meghatározása, hogy egy megállapodás tartalmaz-e lízinget értelmezés az alábbiak szerint módosul.

A 4. bekezdés a következőképpen módosul (az új szöveg aláhúzva jelenik meg):

4.   Ez az értelmezés nem vonatkozik azokra a megállapodásokra, amelyek:

| (a) | az IAS 17 hatóköréből kizárt lízingek, vagy ilyeneket tartalmaznak; vagy |
| --- | --- |

(a)

az IAS 17 hatóköréből kizárt lízingek, vagy ilyeneket tartalmaznak; vagy

| (b) | az IFRIC 12 Szolgáltatási koncessziós megállapodások értelmezés hatókörébe tartozó, a közszférából magánszférába irányuló (public-to-private) szolgáltatási koncessziós megállapodások. |
| --- | --- |

(b)

az IFRIC 12 Szolgáltatási koncessziós megállapodások értelmezés hatókörébe tartozó, a közszférából magánszférába irányuló (public-to-private) szolgáltatási koncessziós megállapodások.

B3.   A SIC-29 Közzététel – koncessziós megállapodások értelmezés a következőképpen módosul (a módosított bekezdésekben az új szöveg aláhúzva jelenik meg):

A cím a következőre módosul: Szolgáltatási koncessziós megállapodások: Közzétételek.

Az 1–6. bekezdésben a „koncessziót üzemeltető” kifejezésre történő hivatkozások helyébe a „üzemeltető”, míg a „koncessziót szolgáltató” kifejezés helyébe az „átengedő” lép.

A 6. bekezdés (d) pontja a következőképpen módosul, és a következő (e) pont kerül hozzáadásra:

| (d) | a megállapodásban az időszak alatt bekövetkezett változásokat.
  ; valamint |
| --- | --- |

(d)

a megállapodásban az időszak alatt bekövetkezett változásokat.
  ; valamint

| (e) | a szolgáltatási megállapodás besorolásának módját. |
| --- | --- |

(e)

a szolgáltatási megállapodás besorolásának módját.

A 6. bekezdés után a szöveg a következő új, 6A. bekezdéssel egészül ki:

| 6A. | Az üzemeltető az időszakra vonatkozóan közzéteszi az építési szolgáltatások ellenértékeként kapott pénzügyi eszközből vagy immateriális eszközből származó bevételeinek, valamint eredményének összegét. |
| --- | --- |

6A.

Az üzemeltető az időszakra vonatkozóan közzéteszi az építési szolgáltatások ellenértékeként kapott pénzügyi eszközből vagy immateriális eszközből származó bevételeinek, valamint eredményének összegét.

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 26.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/14

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. március 18.)

az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselőinek, ideiglenes és szerződéses alkalmazottainak díjazására alkalmazandó korrekciós szorzók 2008. február 1-jétől, 2008. március 1-jétől, 2008. április 1-jétől, 2008. május 1-jétől és 2008. június 1-jétől történő kiigazításáról

(2009/295/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a 259/68/EGK, Euratom, ESZAK rendeletben (1) megállapított, az Európai Közösségek tisztviselőinek személyzeti szabályzatára és az Európai Közösségek egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételekre és különösen annak X. melléklete 13. cikkének második bekezdésére,

mivel:

| (1) | A személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikkének első bekezdését alkalmazva a 624/2008/EK tanácsi rendelet (2) meghatározta azokat a korrekciós szorzókat, amelyeket 2007. július 1-jétől az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselői, ideiglenes és szerződéses alkalmazottai részére az alkalmazás helye szerinti ország pénznemében kifizetett javadalmazás vonatkozásában alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(1)

A személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikkének első bekezdését alkalmazva a 624/2008/EK tanácsi rendelet (2) meghatározta azokat a korrekciós szorzókat, amelyeket 2007. július 1-jétől az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselői, ideiglenes és szerződéses alkalmazottai részére az alkalmazás helye szerinti ország pénznemében kifizetett javadalmazás vonatkozásában alkalmazni kell.

| (2) | Ezek közül egyes korrekciós szorzókat a személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikke második bekezdésének megfelelően 2008. február 1-jétől, 2008. március 1-jétől, 2008. április 1-jétől, 2008. május 1-jétől és 2008. június 1-jétől kezdődően ki kell igazítani, mivel a Bizottság rendelkezésére álló statisztikai adatok alapján a korrekciós szorzók és a megfelelő átváltási árfolyam alapján számított megélhetési költségek egyes harmadik országok esetében a legutóbbi megállapításuk vagy kiigazításuk óta eltelt időben 5 %-nál nagyobb mértékben változtak, |
| --- | --- |

(2)

Ezek közül egyes korrekciós szorzókat a személyzeti szabályzat X. melléklete 13. cikke második bekezdésének megfelelően 2008. február 1-jétől, 2008. március 1-jétől, 2008. április 1-jétől, 2008. május 1-jétől és 2008. június 1-jétől kezdődően ki kell igazítani, mivel a Bizottság rendelkezésére álló statisztikai adatok alapján a korrekciós szorzók és a megfelelő átváltási árfolyam alapján számított megélhetési költségek egyes harmadik országok esetében a legutóbbi megállapításuk vagy kiigazításuk óta eltelt időben 5 %-nál nagyobb mértékben változtak,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

Az Európai Közösségek harmadik országban szolgálatot teljesítő tisztviselői, ideiglenes és szerződéses alkalmazottai részére az alkalmazás helye szerinti ország pénznemében kifizetett javadalmazásra alkalmazandó korrekciós szorzók bizonyos országok esetében az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosulnak. A melléklet öt, havi bontású táblázatot tartalmaz, amelyek ismertetik az érintett országokat és az egyes országokra vonatkozó alkalmazási időpontokat (2008. február 1., 2008. március 1., 2008. április 1., 2008. május 1. és 2008. június 1.).

A javadalmazások meghatározásánál a költségvetési rendelet végrehajtási szabályainak megfelelően az első bekezdésben említett napokon érvényes árfolyamot kell alkalmazni.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 18-án.

a Bizottság részéről

Benita FERRERO-WALDNER

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1968.3.4., 1. o.

1

(2)  HL L 172., 2008.7.2., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

2008. FEBRUÁR

| Alkalmazás helye | Gazdasági paritás
  2008. február | Árfolyam
  2008. február (1) | Korrekciós szorzó
  2008. február (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (3) | 41,78 | 61,451 | 68,0 |
| Szaúd-Arábia | 4,505 | 5,5288 | 81,5 |
| Argentína | 2,504 | 4,6491 | 53,9 |
| Costa Rica | 542,1 | 736,035 | 73,7 |
| India | 32,24 | 58,1618 | 55,4 |
| Libanon | 1 835 | 2 232,61 | 82,2 |
| Nigéria | 162,7 | 171,243 | 95,0 |
| Szerbia (Belgrád) (3) | 56,74 | 81,476 | 69,6 |
| Sierra Leone | 3 222 | 4 380,09 | 73,6 |
| Srí Lanka (4) | 87,73 | 159,65 | 55,0 |
| Szíria (3) | 44,27 | 70,5 | 62,8 |
| Tanzánia (5) | 1 109 | 1 664,73 | 66,6 |
| Ukrajna | 7,794 | 7,45128 | 104,6 |
| Venezuela (3) | 2,186 | 3,18415 | 68,7 |

Alkalmazás helye

Gazdasági paritás

2008. február

Árfolyam

2008. február (1)

Korrekciós szorzó

2008. február (2)

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (3)

41,78

61,451

68,0

Szaúd-Arábia

4,505

5,5288

81,5

Argentína

2,504

4,6491

53,9

Costa Rica

542,1

736,035

73,7

India

32,24

58,1618

55,4

Libanon

1 835

2 232,61

82,2

Nigéria

162,7

171,243

95,0

Szerbia (Belgrád) (3)

56,74

81,476

69,6

Sierra Leone

3 222

4 380,09

73,6

Srí Lanka (4)

87,73

159,65

55,0

Szíria (3)

44,27

70,5

62,8

Tanzánia (5)

1 109

1 664,73

66,6

Ukrajna

7,794

7,45128

104,6

Venezuela (3)

2,186

3,18415

68,7

2008. MÁRCIUS

| Alkalmazás helye | Gazdasági paritás
  2008. március | Árfolyam
  2008. március (6) | Korrekciós szorzó
  2008. március (7) |
| --- | --- | --- | --- |
| Fehéroroszország | 1 945 | 3 181,1 | 61,1 |
| Bolívia | 5,432 | 11,4012 | 47,6 |
| Bulgária | 1,688 | 1,9558 | 86,3 |
| Salamon-szigetek (8) | 9,905 | 11,4748 | 86,3 |
| Kirgizisztán (8) | 48 | 55,0253 | 87,2 |
| Laosz | 10 277 | 13 450 | 76,4 |
| Srí Lanka (9) | 92,37 | 160,023 | 57,7 |
| Tanzánia (10) | 1 046 | 1 693,89 | 61,8 |

Alkalmazás helye

Gazdasági paritás

2008. március

Árfolyam

2008. március (6)

Korrekciós szorzó

2008. március (7)

Fehéroroszország

1 945

3 181,1

61,1

Bolívia

5,432

11,4012

47,6

Bulgária

1,688

1,9558

86,3

Salamon-szigetek (8)

9,905

11,4748

86,3

Kirgizisztán (8)

48

55,0253

87,2

Laosz

10 277

13 450

76,4

Srí Lanka (9)

92,37

160,023

57,7

Tanzánia (10)

1 046

1 693,89

61,8

2008. ÁPRILIS

| Alkalmazás helye | Gazdasági paritás
  2008. április | Árfolyam
  2008. április (11) | Korrekciós szorzó
  2008. április (12) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kamerun | 713,8 | 655,957 | 108,8 |
| Kanada | 1,234 | 1,608 | 76,7 |
| Gambia (13) | 21,26 | 30,75 | 69,1 |
| Guinea (Conakry) | 3 799 | 6 851,17 | 55,5 |
| Bissau-Guinea | 760,7 | 655,957 | 116,0 |
| Indonézia (Banda Aceh) | 6 925 | 14 540,2 | 47,6 |
| Közép-afrikai Köztársaság | 728,4 | 655,957 | 111,0 |
| Vanuatu | 155,8 | 148,98 | 104,6 |

Alkalmazás helye

Gazdasági paritás

2008. április

Árfolyam

2008. április (11)

Korrekciós szorzó

2008. április (12)

Kamerun

713,8

655,957

108,8

Kanada

1,234

1,608

76,7

Gambia (13)

21,26

30,75

69,1

Guinea (Conakry)

3 799

6 851,17

55,5

Bissau-Guinea

760,7

655,957

116,0

Indonézia (Banda Aceh)

6 925

14 540,2

47,6

Közép-afrikai Köztársaság

728,4

655,957

111,0

Vanuatu

155,8

148,98

104,6

2008. MÁJUS

| Alkalmazás helye | Gazdasági paritás
  2008. május | Árfolyam
  2008. május (14) | Korrekciós szorzó
  2008. május (15) |
| --- | --- | --- | --- |
| Örményország | 331,6 | 482,2 | 68,8 |
| Egyiptom (16) | 2,708 | 8,60965 | 31,5 |
| Haiti (16) | 63,31 | 61,9632 | 102,2 |
| Lesotho | 6,059 | 11,8167 | 51,3 |
| Madagaszkár | 2 125 | 2 621,33 | 81,1 |
| Peru | 3,132 | 4,34275 | 72,1 |
| Fülöp-szigetek | 42,21 | 65,686 | 64,3 |
| Suriname | 1,743 | 4,2939 | 40,6 |

Alkalmazás helye

Gazdasági paritás

2008. május

Árfolyam

2008. május (14)

Korrekciós szorzó

2008. május (15)

Örményország

331,6

482,2

68,8

Egyiptom (16)

2,708

8,60965

31,5

Haiti (16)

63,31

61,9632

102,2

Lesotho

6,059

11,8167

51,3

Madagaszkár

2 125

2 621,33

81,1

Peru

3,132

4,34275

72,1

Fülöp-szigetek

42,21

65,686

64,3

Suriname

1,743

4,2939

40,6

2008. JÚNIUS

| Alkalmazás helye | Gazdasági paritás
  2008. június | Árfolyam
  2008. június (17) | Korrekciós szorzó
  2008. június (18) |
| --- | --- | --- | --- |
| Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (19) | 45,35 | 61,3871 | 73,9 |
| Egyiptom (20) | 2,913 | 8,44855 | 34,5 |
| Etiópia | 12,12 | 15,2245 | 79,6 |
| Gambia (21) | 22,41 | 32,7 | 68,5 |
| Haiti (20) | 66,63 | 62,9246 | 105,9 |
| Fidzsi-szigetek | 1,695 | 2,33508 | 72,6 |
| Salamon-szigetek (22) | 10,81 | 12,0152 | 90,0 |
| Jamaica | 93,22 | 110,025 | 84,7 |
| Kirgizisztán (22) | 50,99 | 56,6834 | 90,0 |
| Új-Kaledónia | 172,6 | 119,332 | 144,6 |
| Uganda | 1 835 | 2 563,8 | 71,6 |
| Pakisztán | 44,72 | 107,615 | 41,6 |
| Szamoa | 2,642 | 3,89332 | 67,9 |
| Szerbia (Belgrád) (19) | 61,51 | 80,7545 | 76,2 |
| Szudán (Kartúm) | 1,685 | 3,1984 | 52,7 |
| Szíria (19) | 46,93 | 72,09 | 65,1 |
| Tanzánia (23) | 1 165 | 1 873,39 | 62,2 |
| Törökország | 1,567 | 1,9039 | 82,3 |
| Venezuela (19) | 2,075 | 3,34347 | 62,1 |
| Jemen | 182,6 | 310,909 | 58,7 |

Alkalmazás helye

Gazdasági paritás

2008. június

Árfolyam

2008. június (17)

Korrekciós szorzó

2008. június (18)

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság (19)

45,35

61,3871

73,9

Egyiptom (20)

2,913

8,44855

34,5

Etiópia

12,12

15,2245

79,6

Gambia (21)

22,41

32,7

68,5

Haiti (20)

66,63

62,9246

105,9

Fidzsi-szigetek

1,695

2,33508

72,6

Salamon-szigetek (22)

10,81

12,0152

90,0

Jamaica

93,22

110,025

84,7

Kirgizisztán (22)

50,99

56,6834

90,0

Új-Kaledónia

172,6

119,332

144,6

Uganda

1 835

2 563,8

71,6

Pakisztán

44,72

107,615

41,6

Szamoa

2,642

3,89332

67,9

Szerbia (Belgrád) (19)

61,51

80,7545

76,2

Szudán (Kartúm)

1,685

3,1984

52,7

Szíria (19)

46,93

72,09

65,1

Tanzánia (23)

1 165

1 873,39

62,2

Törökország

1,567

1,9039

82,3

Venezuela (19)

2,075

3,34347

62,1

Jemen

182,6

310,909

58,7

---

(1)  1 euro = nemzeti valuta (Kuba, Salvador, Ecuador = USD).

(2)  Brüsszel = 100 %.

(3)  Ezt a korrekciós szorzót kétszer – február és június vonatkozásában – igazították ki.

(4)  Ezt a korrekciós szorzót kétszer – február és március vonatkozásában – igazították ki.

(5)  Ezt a korrekciós szorzót háromszor – február, március és június vonatkozásában – igazították ki.

(6)  1 euro = nemzeti valuta (Kuba, Salvador, Ecuador = USD).

(7)  Brüsszel = 100 %.

(8)  Ezt a korrekciós szorzót kétszer – március és június vonatkozásában – igazították ki.

(9)  Ezt a korrekciós szorzót kétszer – február és március vonatkozásában – igazították ki.

(10)  Ezt a korrekciós szorzót háromszor – február, március és június vonatkozásában – igazították ki.

(11)  1 euro = nemzeti valuta (Kuba, Salvador, Ecuador = USD).

(12)  Brüsszel = 100 %.

(13)  Ezt a korrekciós szorzót kétszer – április és június vonatkozásában – igazították ki.

(14)  1 euro = nemzeti valuta (Kuba, Salvador, Ecuador = USD).

(15)  Brüsszel = 100 %.

(16)  Ezt a korrekciós szorzót kétszer – május és június vonatkozásában – igazították ki.

(17)  1 euro = nemzeti valuta (Kuba, Salvador, Ecuador = USD).

(18)  Brüsszel = 100 %.

(19)  Ezt a korrekciós szorzót kétszer – február és június vonatkozásában – igazították ki.

(20)  Ezt a korrekciós szorzót kétszer – május és június vonatkozásában – igazították ki.

(21)  Ezt a korrekciós szorzót kétszer – április és június vonatkozásában – igazították ki.

(22)  Ezt a korrekciós szorzót kétszer – március és június vonatkozásában – igazították ki.

(23)  Ezt a korrekciós szorzót háromszor – február, március és június vonatkozásában – igazították ki.

---

| 26.3.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 80/18 |
| --- | --- | --- | --- |

26.3.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 80/18

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. március 25.)

az Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger kékúszójútonhal-állományának helyreállításával kapcsolatos egyedi ellenőrzési és vizsgálati program létrehozásáról

(az értesítés a C(2009) 2032. számú dokumentummal történt)

(2009/296/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közös halászati politika ellenőrző rendszerének létrehozataláról szóló, 1993. október 12-i 2847/93/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 34c. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az atlanti tonhal védelmére létrehozott nemzetközi bizottság (ICCAT) 2006-ban a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervet fogadott el (06-05. ajánlás), amely 2007. június 13-án lépett hatályba. Az említett helyreállítási tervet ideiglenes jelleggel a 643/2007/EK tanácsi rendelet (2) emelte be az Európai Közösség (EK) joganyagába, a terv végleges beemelésére pedig az 1559/2007/EK tanácsi rendelettel (3) került sor. |
| --- | --- |

(1)

Az atlanti tonhal védelmére létrehozott nemzetközi bizottság (ICCAT) 2006-ban a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási tervet fogadott el (06-05. ajánlás), amely 2007. június 13-án lépett hatályba. Az említett helyreállítási tervet ideiglenes jelleggel a 643/2007/EK tanácsi rendelet (2) emelte be az Európai Közösség (EK) joganyagába, a terv végleges beemelésére pedig az 1559/2007/EK tanácsi rendelettel (3) került sor.

| (2) | A kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási terv létrehozására vonatkozó 06-05. ajánlás módosításáról szóló, 2008. november 24-én elfogadott 08-05. ICCAT-ajánlás fontos változtatásokat tartalmaz. Az említett változtatások már szerepelnek a 08-05. ajánlásnak a közösségi jogba való beemeléséről szóló javaslatban, amelyet a Bizottság a Tanács és a Parlament elé terjesztett. |
| --- | --- |

(2)

A kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó többéves helyreállítási terv létrehozására vonatkozó 06-05. ajánlás módosításáról szóló, 2008. november 24-én elfogadott 08-05. ICCAT-ajánlás fontos változtatásokat tartalmaz. Az említett változtatások már szerepelnek a 08-05. ajánlásnak a közösségi jogba való beemeléséről szóló javaslatban, amelyet a Bizottság a Tanács és a Parlament elé terjesztett.

| (3) | A többéves helyreállítási terv sikere érdekében Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Málta és Portugália részvételével egyedi ellenőrzési és vizsgálati programot kell létrehozni, amelynek célja a kékúszójútonhal-állomány helyreállításával kapcsolatos halászati tevékenységekre alkalmazandó védelmi és ellenőrző intézkedések megfelelő szintű végrehajtásának biztosítása. |
| --- | --- |

(3)

A többéves helyreállítási terv sikere érdekében Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Málta és Portugália részvételével egyedi ellenőrzési és vizsgálati programot kell létrehozni, amelynek célja a kékúszójútonhal-állomány helyreállításával kapcsolatos halászati tevékenységekre alkalmazandó védelmi és ellenőrző intézkedések megfelelő szintű végrehajtásának biztosítása.

| (4) | Az említett egyedi ellenőrzési és vizsgálati programot a 2009. március 15. és 2011. március 15. közötti időszakra kell létrehozni. Az egyedi ellenőrzési és vizsgálati program alkalmazásával elért eredményeket az érintett tagállamokkal együttműködve időszakosan értékelni kell. |
| --- | --- |

(4)

Az említett egyedi ellenőrzési és vizsgálati programot a 2009. március 15. és 2011. március 15. közötti időszakra kell létrehozni. Az egyedi ellenőrzési és vizsgálati program alkalmazásával elért eredményeket az érintett tagállamokkal együttműködve időszakosan értékelni kell.

| (5) | A kékúszójútonhal-halászat közösségi szintű ellenőrzésének és vizsgálatának összehangolása érdekében helyénvaló közös szabályokat megállapítani az érintett tagállamok illetékes hatóságai által végzendő ellenőrzési és vizsgálati tevékenységek tekintetében, továbbá indokolt, hogy a tagállamok nemzeti ellenőrzési programokat fogadjanak el a közös szabályoknak való megfelelés érdekében. E célból meg kell határozni az ellenőrzési és vizsgálati tevékenységek intenzitásának referenciamutatóit, továbbá meg kell állapítani az ellenőrzési és vizsgálati prioritásokat és eljárásokat. |
| --- | --- |

(5)

A kékúszójútonhal-halászat közösségi szintű ellenőrzésének és vizsgálatának összehangolása érdekében helyénvaló közös szabályokat megállapítani az érintett tagállamok illetékes hatóságai által végzendő ellenőrzési és vizsgálati tevékenységek tekintetében, továbbá indokolt, hogy a tagállamok nemzeti ellenőrzési programokat fogadjanak el a közös szabályoknak való megfelelés érdekében. E célból meg kell határozni az ellenőrzési és vizsgálati tevékenységek intenzitásának referenciamutatóit, továbbá meg kell állapítani az ellenőrzési és vizsgálati prioritásokat és eljárásokat.

| (6) | Annak biztosítására, hogy a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (4) 25. cikkével összhangban a jogsértéseknek következményei legyenek, egy keretrendszert kell kialakítani, amelynek segítségével a 2847/93/EGK rendelet 34a. és 34b. cikkével és a 2371/2002/EK rendelet 28. cikkével összhangban valamennyi érintett hatóság segítséget kérhet egymástól és kicserélheti egymás között a lényeges információkat. |
| --- | --- |

(6)

Annak biztosítására, hogy a halászati erőforrások közös halászati politika alapján történő védelméről és fenntartható kiaknázásáról szóló, 2002. december 20-i 2371/2002/EK tanácsi rendelet (4) 25. cikkével összhangban a jogsértéseknek következményei legyenek, egy keretrendszert kell kialakítani, amelynek segítségével a 2847/93/EGK rendelet 34a. és 34b. cikkével és a 2371/2002/EK rendelet 28. cikkével összhangban valamennyi érintett hatóság segítséget kérhet egymástól és kicserélheti egymás között a lényeges információkat.

| (7) | A közös ellenőrzési és felügyeleti intézkedéseket a 768/2005/EK tanácsi rendelettel (5) létrehozott Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal (CFCA) által kidolgozott közös alkalmazási tervek alapján kell végrehajtani. |
| --- | --- |

(7)

A közös ellenőrzési és felügyeleti intézkedéseket a 768/2005/EK tanácsi rendelettel (5) létrehozott Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal (CFCA) által kidolgozott közös alkalmazási tervek alapján kell végrehajtani.

| (8) | Az e határozatban előírt intézkedéseket az érintett tagállamokkal egyeztetve dolgozták ki. |
| --- | --- |

(8)

Az e határozatban előírt intézkedéseket az érintett tagállamokkal egyeztetve dolgozták ki.

| (9) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a halászati és akvakultúra-ágazati bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(9)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a halászati és akvakultúra-ágazati bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

E határozat egyedi ellenőrzési és vizsgálati programot hoz létre annak biztosítására, hogy a kékúszójú tonhalra vonatkozóan az Atlanti-óceán keleti részén és a Földközi-tengeren alkalmazandó, az ICCAT által 2008. november 24-én elfogadott többéves helyreállítási terv végrehajtása összehangolt módon történjen.

2. cikk

Hatály

(1)   Az Atlanti-óceán keleti része és a Földközi-tenger kékúszójútonhal-állományára vonatkozó egyedi ellenőrzési és vizsgálati program a következőkre terjed ki:

| a) | a halászati tevékenységben részt vevő hajók, a tonhalcsapdák és a halgazdaságok által végzett valamennyi halászati tevékenység; |
| --- | --- |

a)

a halászati tevékenységben részt vevő hajók, a tonhalcsapdák és a halgazdaságok által végzett valamennyi halászati tevékenység;

| b) | valamennyi fogási, kirakodási, áthelyezési, átrakodási és ketrecbehelyezési művelet; |
| --- | --- |

b)

valamennyi fogási, kirakodási, áthelyezési, átrakodási és ketrecbehelyezési művelet;

| c) | a kékúszójú tonhal ketrecbe helyezésével, hizlalásával, tenyésztésével vagy feldolgozásával és/vagy a kékúszójú tonhalból készült termékek kereskedelmével – beleértve e termékek behozatalát, kivitelét, újrakivitelét, szállítását és raktározását – foglalkozó halgazdaságok vagy vállalkozások valamennyi kapcsolódó tevékenysége; |
| --- | --- |

c)

a kékúszójú tonhal ketrecbe helyezésével, hizlalásával, tenyésztésével vagy feldolgozásával és/vagy a kékúszójú tonhalból készült termékek kereskedelmével – beleértve e termékek behozatalát, kivitelét, újrakivitelét, szállítását és raktározását – foglalkozó halgazdaságok vagy vállalkozások valamennyi kapcsolódó tevékenysége;

| d) | az éves halászati tervek végrehajtása; |
| --- | --- |

d)

az éves halászati tervek végrehajtása;

| e) | a felderítő repülőgépek és helikopterek használatának tilalma; |
| --- | --- |

e)

a felderítő repülőgépek és helikopterek használatának tilalma;

| f) | sporthorgászat és szabadidős horgászat; |
| --- | --- |

f)

sporthorgászat és szabadidős horgászat;

| g) | az ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszerének végrehajtása; |
| --- | --- |

g)

az ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszerének végrehajtása;

| h) | a közös halászati műveletek megfigyelése és nyomon követése; |
| --- | --- |

h)

a közös halászati műveletek megfigyelése és nyomon követése;

| i) | a halászati és tenyésztési kapacitással kapcsolatos intézkedések végrehajtása; |
| --- | --- |

i)

a halászati és tenyésztési kapacitással kapcsolatos intézkedések végrehajtása;

| j) | a tagállami megfigyelő program és az ICCAT regionális megfigyelő programjának végrehajtása; |
| --- | --- |

j)

a tagállami megfigyelő program és az ICCAT regionális megfigyelő programjának végrehajtása;

| k) | az engedéllyel rendelkező halászhajók és egyéb, halászati tevékenységben részt vevő hajók nyilvántartásával kapcsolatos szabályok végrehajtása. |
| --- | --- |

k)

az engedéllyel rendelkező halászhajók és egyéb, halászati tevékenységben részt vevő hajók nyilvántartásával kapcsolatos szabályok végrehajtása.

(2)   Az egyedi ellenőrzési és vizsgálati program 2009. március 15-től2011. március 15-ig alkalmazandó.

3. cikk

Nemzeti ellenőrzési programok

(1)   A 2. cikkben felsorolt tevékenységek tekintetében Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Ciprus, Málta és Portugália külön-külön nemzeti ellenőrzési programot hoz létre az I. mellékletben meghatározott közös szabályokkal összhangban.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tagállamok 2009. és 2010. március 15-ig benyújtják a Bizottságnak nemzeti ellenőrzési programjukat és éves végrehajtási ütemtervüket.

(3)   A nemzeti ellenőrzési programok a II. mellékletben felsorolt valamennyi adatot tartalmazzák. Az éves végrehajtási ütemtervek részletes információkat tartalmaznak az előirányzott emberi és anyagi erőforrásokra, valamint alkalmazásuk övezeteire vonatkozóan.

4. cikk

Tagállamok közötti együttműködés

A 3. cikk (1) bekezdésében említett tagállamokkal valamennyi tagállam együttműködik az egyedi ellenőrzési és vizsgálati program végrehajtása érdekében.

5. cikk

Bizottsági ellenőrzések

(1)   A 2371/2002/EK rendelet 27. cikkével összhangban a bizottsági ellenőrök az érintett tagállamok ellenőreinek közreműködése nélkül is végezhetnek ellenőrzéseket.

(2)   Az érintett tagállam illetékes hatósága megadja a szükséges segítséget a bizottsági ellenőröknek az (1) bekezdésben előírt ellenőrzések elvégzéséhez.

(3)   A bizottsági ellenőrök az általuk végzett ellenőrzés eredményeit egyeztetik az érintett tagállam ellenőreivel. A bizottsági ellenőrök ezért minden egyes ellenőrző látogatást követően találkoznak az érintett tagállam illetékes hatóságának tisztviselőivel, hogy tájékoztassák őket az általuk végzett vizsgálat eredményeiről.

6. cikk

Közös ellenőrzési és felügyeleti tevékenységek

(1)   A közös ellenőrzési és felügyeleti tevékenységeket a 3. cikk (1) bekezdésében említett tagállamok a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatal által a 768/2005/EK rendelet 12. cikke alapján kidolgozott közös alkalmazási tervvel összhangban hajtják végre. Az ellenőrzést a 08-05. ajánlással, az ICCAT közös nemzetközi ellenőrzési rendszerével és az e határozat I. mellékletében szereplő rendelkezésekkel összhangban kell elvégezni.

(2)   E célból az érintett tagállamok:

| a) | gondoskodnak arról, hogy a többi érintett tagállam ellenőreit meghívják a közös ellenőrzési és felügyeleti tevékenységekben való részvételre; |
| --- | --- |

a)

gondoskodnak arról, hogy a többi érintett tagállam ellenőreit meghívják a közös ellenőrzési és felügyeleti tevékenységekben való részvételre;

| b) | felügyeleti hajóik tekintetében közös műveleti eljárásokat alakítanak ki. |
| --- | --- |

b)

felügyeleti hajóik tekintetében közös műveleti eljárásokat alakítanak ki.

7. cikk

Értesítés a felügyeleti és ellenőrzési tevékenységekről

Az a tagállam, amely a 768/2005/EK rendelet 12. cikkével összhangban kidolgozott közös alkalmazási terv keretében egy másik tagállam joghatósága alá tartozó vizeken halászati tevékenységben részt vevő hajókat kíván felügyelni és ellenőrizni, szándékáról értesíti az érintett parti tagállam által kijelölt, az 1042/2006/EK bizottsági rendelet (6) 3. cikkében említett kapcsolattartási pontot és a Közösségi Halászati Ellenőrző Hivatalt. Az értesítés a következő adatokat tartalmazza:

| a) | az ellenőrzést végző hajók és repülőgépek típusa, neve és hívójele a 2371/2002/EK rendelet 28. cikkének (4) bekezdésében említett jegyzék alapján; |
| --- | --- |

a)

az ellenőrzést végző hajók és repülőgépek típusa, neve és hívójele a 2371/2002/EK rendelet 28. cikkének (4) bekezdésében említett jegyzék alapján;

| b) | az 1. cikkben említetteknek megfelelően azok a területek, ahol a felügyeletet és az ellenőrzést végzik; |
| --- | --- |

b)

az 1. cikkben említetteknek megfelelően azok a területek, ahol a felügyeletet és az ellenőrzést végzik;

| c) | a felügyeleti és ellenőrzési tevékenységek időtartama. |
| --- | --- |

c)

a felügyeleti és ellenőrzési tevékenységek időtartama.

8. cikk

Jogsértések

(1)   Azok a tagállamok, amelyek ellenőrei a 2. cikkben felsorolt tevékenységek vizsgálatakor bármilyen jogsértést fedeznek fel, az alábbi államokat értesítik a vizsgálat időpontjáról és a jogsértés részleteiről:

| a) | az érintett lobogó szerinti tagállamot és/vagy ICCAT szerződő felet; valamint adott esetben |
| --- | --- |

a)

az érintett lobogó szerinti tagállamot és/vagy ICCAT szerződő felet; valamint adott esetben

| b) | azt a tagállamot, amelyben a kékúszójú tonhal feldolgozásával és/vagy kereskedelmével foglalkozó halgazdaság vagy vállalkozás székhellyel rendelkezik. |
| --- | --- |

b)

azt a tagállamot, amelyben a kékúszójú tonhal feldolgozásával és/vagy kereskedelmével foglalkozó halgazdaság vagy vállalkozás székhellyel rendelkezik.

(2)   Amennyiben az a tagállam, amelynek ellenőrei feltárták a jogsértést, nem foganatosít további intézkedéseket, az (1) bekezdés alapján értesített tagállamok haladéktalanul meghozzák a jogsértés bizonyítékainak átvételéhez és mérlegeléséhez szükséges intézkedéseket. Ezek a tagállamok elvégeznek minden további, a jogsértés részleteinek feltárásához nélkülözhetetlen vizsgálatot.

(3)   Azok a tagállamok, amelyeknek ellenőrei olyan tevékenységet vagy körülményt észlelnek, amely a 08-05. ajánlásban meghatározottak szerint kimerítheti a súlyos jogsértés fogalmát, azonnal értesítik a halászati tevékenységben részt vevő hajó lobogó szerinti államát közvetlenül, valamint az ICCAT titkárságán és a Bizottságon keresztül is.

(4)   Amennyiben a 08-05. ajánlásban meghatározottak szerinti súlyos jogsértést fedeznek fel egy halászati tevékenységben részt vevő közösségi hajón, a lobogó szerinti tagállam gondoskodik arról, hogy a lobogója alatt közlekedő, halászati tevékenységben részt vevő hajó az ellenőrzést követően felhagyjon mindennemű halászati tevékenységgel. A lobogó szerinti tagállam a szóban forgó, halászati tevékenységben részt vevő hajót arra kötelezi, hogy haladéktalanul induljon el az általa kijelölt kikötőbe, ahol vizsgálatot kell indítani. Amennyiben a halászati tevékenységben részt vevő hajót nem kötelezik kikötésre, ezzel kapcsolatban a lobogó szerinti tagállam kellő időben megfelelő indoklást küld a Bizottságnak. A Bizottság ezt az információt haladéktalanul továbbítja a ICCAT ügyvezető titkárságának, mely utóbbi a többi szerződő fél rendelkezésére bocsátja azt.

(5)   Amennyiben a jogsértés miatti eljárás lefolytatása a 2847/93/EGK rendelet 31. cikkének (4) bekezdésével összhangban átkerül a lajstromozás szerinti államhoz, a tagállamok együttműködnek azért, hogy a jogsértésre vonatkozóan a tagállamok ellenőrei által feltárt bizonyítékok biztonsága és megőrzése valamennyi esetben garantált legyen.

9. cikk

Tájékoztatás

(1)   A 3. cikk (1) bekezdésében említett tagállamok minden hónap végén közlik a Bizottsággal az adott hónapra vonatkozó alábbi információkat:

| a) | a végrehajtott ellenőrzési és vizsgálati tevékenységek; |
| --- | --- |

a)

a végrehajtott ellenőrzési és vizsgálati tevékenységek;

| b) | valamennyi jogsértés, minden egyes esetben feltüntetve a következőket:






  i. | az érintett halászati tevékenységben részt vevő hajó (név, lobogó, külső azonosító kód), halcsapda, illetve a kékúszójú tonhal feldolgozásával és/vagy kereskedelmével foglalkozó halgazdaság vagy vállalkozás; |
| --- | --- | --- |

b)

valamennyi jogsértés, minden egyes esetben feltüntetve a következőket:

i.

az érintett halászati tevékenységben részt vevő hajó (név, lobogó, külső azonosító kód), halcsapda, illetve a kékúszójú tonhal feldolgozásával és/vagy kereskedelmével foglalkozó halgazdaság vagy vállalkozás;

| ii. | a vizsgálat dátuma, időpontja és helye; valamint |
| --- | --- |

ii.

a vizsgálat dátuma, időpontja és helye; valamint

| iii. | a jogsértés jellege; |
| --- | --- |

iii.

a jogsértés jellege;

| c) | a feltárt jogsértésekkel kapcsolatos intézkedések végrehajtásának jelenlegi helyzete; |
| --- | --- |

c)

a feltárt jogsértésekkel kapcsolatos intézkedések végrehajtásának jelenlegi helyzete;

| d) | a tagállamok között történő bármilyen vonatkozó koordinációs és együttműködési tevékenység. |
| --- | --- |

d)

a tagállamok között történő bármilyen vonatkozó koordinációs és együttműködési tevékenység.

(2)   A jogsértéseknek mindaddig szerepelniük kell minden egyes későbbi jelentésben, amíg a velük kapcsolatos eljárások az érintett tagállam joga szerint le nem zárulnak. Minden egyes későbbi jelentés:

| a) | feltünteti az ügy pillanatnyi állását (pl. folyamatban lévő ügy, fellebbezés alatt, vizsgálat alatt álló ügy); és |
| --- | --- |

a)

feltünteti az ügy pillanatnyi állását (pl. folyamatban lévő ügy, fellebbezés alatt, vizsgálat alatt álló ügy); és

| b) | pontosan ismerteti a kiszabott büntetéseket (pl. a bírság mértéke, az elkobzott halfogás és/vagy halászeszköz értéke, írásbeli figyelmeztetés). |
| --- | --- |

b)

pontosan ismerteti a kiszabott büntetéseket (pl. a bírság mértéke, az elkobzott halfogás és/vagy halászeszköz értéke, írásbeli figyelmeztetés).

(3)   Amennyiben egy közösségi ellenőr egy másik tagállam lobogója alatt közlekedő hajó fedélzetén jogsértést fedez fel, a lobogó szerinti tagállam hatóságai késedelem nélkül tájékoztatják a közösségi ellenőrt a jogsértés következtében lefolytatott eljárásról.

(4)   Az intézkedés elmaradása esetén a jelentések megfelelő indokolást tartalmaznak.

10. cikk

Értékelés

A Bizottság évente egy alkalommal, szeptember elején összehívja a halászati és akvakultúra-ágazati bizottság ülését az egyedi ellenőrzési és vizsgálati program betartásának és eredményeinek értékelésére, valamint a Közösség által az ICCAT titkárságának minden év október 15-ig benyújtandó jelentés elkészítése céljából.

11. cikk

Címzettek

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. március 25-én.

a Bizottság részéről

Joe BORG

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 261., 1993.10.20., 1. o.

1

(2)  HL L 151., 2007.6.13., 1. o.

2

(3)  HL L 340., 2007.12.22., 8. o.

3

(4)  HL L 358., 2002.12.31., 59. o.

4

(5)  HL L 128., 2005.5.21., 1. o.

5

(6)  HL L 187., 2006.7.8., 14. o.

6

---

I. MELLÉKLET

A 3. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT NEMZETI ELLENŐRZÉSI PROGRAMOK KÖZÖS SZABÁLYAI

Célok

| 1. | A nemzeti ellenőrzési programok általános célja az alábbi tételekre vonatkozó, alkalmazandó jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzése:






  a) | a közösségi vizeken végrehajtott ketrecbehelyezési műveletek teljes körű megfigyelése; |
| --- | --- | --- |

1.

A nemzeti ellenőrzési programok általános célja az alábbi tételekre vonatkozó, alkalmazandó jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzése:

a)

a közösségi vizeken végrehajtott ketrecbehelyezési műveletek teljes körű megfigyelése;

| b) | az áthelyezési műveletek teljes körű megfigyelése; |
| --- | --- |

b)

az áthelyezési műveletek teljes körű megfigyelése;

| c) | a közös halászati műveletek teljes körű megfigyelése; |
| --- | --- |

c)

a közös halászati műveletek teljes körű megfigyelése;

| d) | a fogásokra vonatkozó mennyiségi korlátozások és az azokhoz kapcsolódó bármilyen különleges feltétel, beleértve a kvótafelhasználás nyomon követését; |
| --- | --- |

d)

a fogásokra vonatkozó mennyiségi korlátozások és az azokhoz kapcsolódó bármilyen különleges feltétel, beleértve a kvótafelhasználás nyomon követését;

| e) | éves halászati tervek; |
| --- | --- |

e)

éves halászati tervek;

| f) | a kékúszójú tonhalra vonatkozó jogszabályok által megkövetelt valamennyi okmány, különös tekintettel a rögzített adatok megbízhatóságának ellenőrzésére; |
| --- | --- |

f)

a kékúszójú tonhalra vonatkozó jogszabályok által megkövetelt valamennyi okmány, különös tekintettel a rögzített adatok megbízhatóságának ellenőrzésére;

| g) | a kékúszójú tonhal halászatára vonatkozó különleges technikai intézkedések és feltételek a 08-05. ajánlásban előírtak szerint, különös tekintettel a halak legkisebb kifogható méretére vonatkozó szabályokra és a kapcsolódó feltételekre. |
| --- | --- |

g)

a kékúszójú tonhal halászatára vonatkozó különleges technikai intézkedések és feltételek a 08-05. ajánlásban előírtak szerint, különös tekintettel a halak legkisebb kifogható méretére vonatkozó szabályokra és a kapcsolódó feltételekre.

| 2. | A nemzeti ellenőrzési programok konkrét célja az, hogy a kékúszójú tonhalra vonatkozóan a 08-05. ajánlással létrehozott helyreállítási terv valamennyi rendelkezésének végrehajtása összehangolt módon történjen. |
| --- | --- |

2.

A nemzeti ellenőrzési programok konkrét célja az, hogy a kékúszójú tonhalra vonatkozóan a 08-05. ajánlással létrehozott helyreállítási terv valamennyi rendelkezésének végrehajtása összehangolt módon történjen.

Stratégia

A nemzeti ellenőrzési program a halászati tevékenységben részt vevő hajók, a halcsapdák és a halgazdaságok, valamint a kékúszójú tonhal feldolgozásával és/vagy az abból készült termékek kereskedelmével foglalkozó vállalkozások által kifejtett halászat és ahhoz kapcsolódó valamennyi tevékenység ellenőrzésére és vizsgálatára összpontosít.

A kékúszójú tonhal szállításának és forgalmazásának szúrópróbaszerű ellenőrzései kiegészítő összevetési mechanizmusként szolgálnak az ellenőrzés és vizsgálat hatékonyságának tesztelésére.

1.1.   Kiemelt tevékenységek

A különféle halászeszköz-kategóriák az éves halászati terv alapján különböző prioritási szintbe tartoznak. Ezért minden tagállam egyedi prioritásokat határoz meg.

1.2.   Célértékek

Minden év március 15-ig valamennyi tagállam kialakítja ellenőrzési ütemtervét az alábbiakban megállapított ellenőrzési referenciamutatók figyelembevételével:

| Az ellenőrzés helye | Referenciamutató |
| --- | --- |
| Ketreces haltartás (beleértve a lehalászást) | A halgazdaságba való áthelyezési műveletek megkezdése előtt be kell szerezni a halászhajó lobogó szerinti tagállamának engedélyét.
  Minden ketrecbehelyezési és lehalászási műveletet ellenőrzésnek kell alávetni.
  Minden ketrecbehelyezési műveletről videofelvételt kell készíteni. |
| Ellenőrzés a tengeren | Rugalmas referenciamutató, amely az egyes területeken folytatott halászati tevékenység részletes elemzését követően kerül meghatározásra. A tengeren végzett ellenőrzéssel kapcsolatos referenciamutatók a tengeren a kékúszójú tonhal helyreállítási övezetében eltöltött őrjárati napok számára vonatkoznak. Ezen belül meg kell adni, hogy az említett őrjárati napokon mely halászidény és halászat képezte ellenőrzés tárgyát. |
| Áthelyezési művelet | Az áthelyezési műveletet megelőzően a lobogó szerinti állam az előzetes értesítés alapján engedélyt állít ki.
  Az egyes áthelyezési műveleteket követően áthelyezési nyilatkozatot kell küldeni.
  Minden áthelyezési műveletről videofelvételt kell készíteni. |
| Átrakodás | A kékúszójútonhal-fogás átrakodása céljából valamely kijelölt kikötőbe behajózó, halászati tevékenységben részt vevő hajót ellenőrzésnek kell alávetni. A nem kijelölt kikötőkben szúrópróbaszerű ellenőrzéseket kell végezni.
  Érkezéskor, az átrakodási művelet megkezdése előtt valamennyi feldolgozóhajót át kell vizsgálni, az átrakodási műveletet követően a kikötő elhagyása előtt a vizsgálatot meg kell ismételni. |
| Közös halászati művelet | Valamennyi közös halászati művelet esetében be kell szerezni a lobogó szerinti államok előzetes engedélyét.
  A tagállamok ezt követően létrehozzák és vezetik az általuk engedélyezett közös halászati műveletek nyilvántartását. |
| Légi felügyelet | Rugalmas referenciamutató, amely az egyes területeken folytatott halászati tevékenység részletes elemzését követően, az adott tagállam rendelkezésre álló forrásainak figyelembevételével kerül meghatározásra. |
| Kirakodás | A kékúszójútonhal-fogás kirakodása céljából valamely kijelölt kikötőbe behajózó valamennyi hajót vizsgálatnak kell alávetni.
  A nem kijelölt kikötőkben szúrópróbaszerű ellenőrzéseket kell végezni. |
| Forgalmazás | Rugalmas referenciamutató, amely a megvalósuló forgalmazási tevékenység részletes elemzését követően kerül meghatározásra. |
| Sporthorgászat és szabadidős horgászat | Rugalmas referenciamutató, amely a megvalósuló sporthorgászati és szabadidős horgászati tevékenység részletes elemzését követően kerül meghatározásra. |

Az ellenőrzés helye

Referenciamutató

Ketreces haltartás (beleértve a lehalászást)

A halgazdaságba való áthelyezési műveletek megkezdése előtt be kell szerezni a halászhajó lobogó szerinti tagállamának engedélyét.

Minden ketrecbehelyezési és lehalászási műveletet ellenőrzésnek kell alávetni.

Minden ketrecbehelyezési műveletről videofelvételt kell készíteni.

Ellenőrzés a tengeren

Rugalmas referenciamutató, amely az egyes területeken folytatott halászati tevékenység részletes elemzését követően kerül meghatározásra. A tengeren végzett ellenőrzéssel kapcsolatos referenciamutatók a tengeren a kékúszójú tonhal helyreállítási övezetében eltöltött őrjárati napok számára vonatkoznak. Ezen belül meg kell adni, hogy az említett őrjárati napokon mely halászidény és halászat képezte ellenőrzés tárgyát.

Áthelyezési művelet

Az áthelyezési műveletet megelőzően a lobogó szerinti állam az előzetes értesítés alapján engedélyt állít ki.

Az egyes áthelyezési műveleteket követően áthelyezési nyilatkozatot kell küldeni.

Minden áthelyezési műveletről videofelvételt kell készíteni.

Átrakodás

A kékúszójútonhal-fogás átrakodása céljából valamely kijelölt kikötőbe behajózó, halászati tevékenységben részt vevő hajót ellenőrzésnek kell alávetni. A nem kijelölt kikötőkben szúrópróbaszerű ellenőrzéseket kell végezni.

Érkezéskor, az átrakodási művelet megkezdése előtt valamennyi feldolgozóhajót át kell vizsgálni, az átrakodási műveletet követően a kikötő elhagyása előtt a vizsgálatot meg kell ismételni.

Közös halászati művelet

Valamennyi közös halászati művelet esetében be kell szerezni a lobogó szerinti államok előzetes engedélyét.

A tagállamok ezt követően létrehozzák és vezetik az általuk engedélyezett közös halászati műveletek nyilvántartását.

Légi felügyelet

Rugalmas referenciamutató, amely az egyes területeken folytatott halászati tevékenység részletes elemzését követően, az adott tagállam rendelkezésre álló forrásainak figyelembevételével kerül meghatározásra.

Kirakodás

A kékúszójútonhal-fogás kirakodása céljából valamely kijelölt kikötőbe behajózó valamennyi hajót vizsgálatnak kell alávetni.

A nem kijelölt kikötőkben szúrópróbaszerű ellenőrzéseket kell végezni.

Forgalmazás

Rugalmas referenciamutató, amely a megvalósuló forgalmazási tevékenység részletes elemzését követően kerül meghatározásra.

Sporthorgászat és szabadidős horgászat

Rugalmas referenciamutató, amely a megvalósuló sporthorgászati és szabadidős horgászati tevékenység részletes elemzését követően kerül meghatározásra.

Ellenőrzési feladatok

1.3.   Általános ellenőrzési feladatok

Valamennyi ellenőrzésről és vizsgálatról ellenőrzési jelentés készül a mellékletben szereplő mintának megfelelően. Az ellenőrök minden esetben megvizsgálják és jelentésükben feljegyzik:

| a) | az ellenőrzött tevékenységekben részt vevő felelős személyek, hajók és halgazdasági személyzet stb. azonosítására szolgáló adatokat; |
| --- | --- |

a)

az ellenőrzött tevékenységekben részt vevő felelős személyek, hajók és halgazdasági személyzet stb. azonosítására szolgáló adatokat;

| b) | a jogosítványokat, engedélyeket és különleges halászati engedélyeket; |
| --- | --- |

b)

a jogosítványokat, engedélyeket és különleges halászati engedélyeket;

| c) | a releváns hajóokmányokat, mint például a hajónaplót, az áthelyezési és átrakodási nyilatkozatokat, a T2M-eket, a kékúszójútonhal-fogásokra vonatkozó ICCAT-dokumentumokat, az újrakivitellel kapcsolatos dokumentumokat és egyéb, az ellenőrzés és vizsgálat céljából megvizsgált dokumentumokat; |
| --- | --- |

c)

a releváns hajóokmányokat, mint például a hajónaplót, az áthelyezési és átrakodási nyilatkozatokat, a T2M-eket, a kékúszójútonhal-fogásokra vonatkozó ICCAT-dokumentumokat, az újrakivitellel kapcsolatos dokumentumokat és egyéb, az ellenőrzés és vizsgálat céljából megvizsgált dokumentumokat;

| d) | a helyreállítási terv rendelkezéseinek való megfelelés összefüggésében a kihalászott, halcsapdával fogott, áthelyezett, átrakodott, kirakodott, szállított, tenyésztett, feldolgozott és forgalmazott kékúszójútonhal-egyedek méretének részletes megfigyelését; |
| --- | --- |

d)

a helyreállítási terv rendelkezéseinek való megfelelés összefüggésében a kihalászott, halcsapdával fogott, áthelyezett, átrakodott, kirakodott, szállított, tenyésztett, feldolgozott és forgalmazott kékúszójútonhal-egyedek méretének részletes megfigyelését;

| e) | a kékúszójú tonhalra aktívan nem halászó hajók fedélzetén tartott járulékos kékúszójútonhal-fogást százalékban kifejezve. |
| --- | --- |

e)

a kékúszójú tonhalra aktívan nem halászó hajók fedélzetén tartott járulékos kékúszójútonhal-fogást százalékban kifejezve.

Az ellenőrzési jelentésekben fel kell tüntetni a tengeren, légi felügyelet segítségével, a kikötőkben, a halcsapdáknál, a halgazdaságokban vagy bármelyik érintett vállalkozásnál végzett ellenőrzések releváns eredményeire vonatkozó információkat.

Ezeket az eredményeket össze kell vetni azokkal az információkkal, amelyeket más illetékes hatóságok tettek hozzáférhetővé az ellenőrök számára, beleértve a hajómegfigyelési rendszerből (VMS) származó információkat és az engedéllyel rendelkező hajók jegyzékét, valamint a megfigyelői jelentéseket és a videofelvételeket.

1.4.   A légi felügyelettel kapcsolatos ellenőrzési feladatok

Az ellenőrök összevetési vizsgálatok végzése céljából jelentést tesznek a felügyeleti adatokról, és a halászati tevékenységben részt vevő hajók megfigyelése során gyűjtött adatokat összevetik különösen a VMS-rendszerből származó információkkal és az engedéllyel rendelkező hajók jegyzékével.

Az ellenőrök felfedik a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászati tevékenységeket, és azokról jelentést tesznek csakúgy, mint a felderítő repülőgépek és helikopterek használatáról.

Különös figyelmet kell fordítani a halászati tilalom hatálya alá tartozó területekre, a halászidény egyes időszakaira, valamint azokra a flottatevékenységekre, amelyekre vonatkozóan eltérés van érvényben.

1.5.   Tengeren végzett ellenőrzések

Amennyiben valamely halászhajó, feldolgozóhajó vagy szállítóhajó elpusztult halakat szállít fedélzetén, az ellenőrök megvizsgálják a fedélzeten tárolt halmennyiségeket, majd azokat összevetik a releváns fedélzeti okmányokba bejegyzett mennyiségekkel.

Ha halászhajóról ketrecekkel felszerelt hajóra/szállítóhajóra, vagy ketrecekkel felszerelt hajóról/szállítóhajóról halgazdasági létesítménybe helyeznek át élő halat, az ellenőrök megfigyelik, hogy a műveletben részt vevő felek milyen módszerrel becsülik meg az áthelyezett, élő kékúszójú tonhal mennyiségeit. Amennyiben a műveletről videofelvétel készült, az ellenőrök a felvétel megtekintése alapján ellenőrzik az áthelyezett mennyiségeket.

Az ellenőrök rendszeresen ellenőrzik a következőket:

| a) | a halászati tevékenységben részt vevő hajók rendelkeznek-e működési engedéllyel (jelölések, azonosítás, jogosítvány, különleges engedélyek, engedély és ICCAT-lista); |
| --- | --- |

a)

a halászati tevékenységben részt vevő hajók rendelkeznek-e működési engedéllyel (jelölések, azonosítás, jogosítvány, különleges engedélyek, engedély és ICCAT-lista);

| b) | a vonatkozó információk a fedélzeten vannak-e, megfelelően kitöltötték-e azokat és elkészítették-e a szükséges jelentéseket (hajónapló, a kékúszójútonhal-fogásokra vonatkozó ICCAT-dokumentumok, ICCAT áthelyezési és átrakodási nyilatkozat); |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó információk a fedélzeten vannak-e, megfelelően kitöltötték-e azokat és elkészítették-e a szükséges jelentéseket (hajónapló, a kékúszójútonhal-fogásokra vonatkozó ICCAT-dokumentumok, ICCAT áthelyezési és átrakodási nyilatkozat);

| c) | a halászati tevékenységben részt vevő hajók fel vannak-e szerelve működő hajómegfigyelési rendszerrel (VMS); |
| --- | --- |

c)

a halászati tevékenységben részt vevő hajók fel vannak-e szerelve működő hajómegfigyelési rendszerrel (VMS);

| d) | a halászati tevékenységben részt vevő hajók nem halászati tilalom hatálya alá tartozó területen belül végzik-e a halászati műveleteket, és betartják-e a halászidény tilalmi időszakait; |
| --- | --- |

d)

a halászati tevékenységben részt vevő hajók nem halászati tilalom hatálya alá tartozó területen belül végzik-e a halászati műveleteket, és betartják-e a halászidény tilalmi időszakait;

| e) | betartják-e a kvótákat és a járulékos fogásokra vonatkozó korlátozásokat; |
| --- | --- |

e)

betartják-e a kvótákat és a járulékos fogásokra vonatkozó korlátozásokat;

| f) | a fedélzeten lévő kékúszójú tonhalak méret szerinti összetétele; |
| --- | --- |

f)

a fedélzeten lévő kékúszójú tonhalak méret szerinti összetétele;

| g) | a kékúszójú tonhal fedélzeten lévő fizikai mennyiségei és azok feldolgozási formája; |
| --- | --- |

g)

a kékúszójú tonhal fedélzeten lévő fizikai mennyiségei és azok feldolgozási formája;

| h) | a fedélzeten lévő halászeszközök; |
| --- | --- |

h)

a fedélzeten lévő halászeszközök;

| i) | amennyiben releváns, megfigyelő jelenléte. |
| --- | --- |

i)

amennyiben releváns, megfigyelő jelenléte.

Az ellenőrök felfedik a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászati tevékenységeket, és azokról jelentést tesznek csakúgy, mint a felderítő repülőgépek és helikopterek használatáról.

1.6.   Az áthelyezési műveletek során végzett ellenőrzési feladatok

Az ellenőrök rendszeresen ellenőrzik a következőket:

| a) | a halászhajó kapitánya küldött-e a hajó lobogója szerinti állam hatóságainak a fedélzeten jelen lévő regionális ICCAT-megfigyelő által ellenjegyzett előzetes értesítést; |
| --- | --- |

a)

a halászhajó kapitánya küldött-e a hajó lobogója szerinti állam hatóságainak a fedélzeten jelen lévő regionális ICCAT-megfigyelő által ellenjegyzett előzetes értesítést;

| b) | a halászhajó kapitánya kapott-e a hajó lobogója szerinti állam hatóságaitól előzetes engedélyt; |
| --- | --- |

b)

a halászhajó kapitánya kapott-e a hajó lobogója szerinti állam hatóságaitól előzetes engedélyt;

| c) | a halászhajók kapitányai kitöltötték-e a 08-05. ajánláshoz csatolt (3. melléklet) áthelyezési nyilatkozatot és továbbították-e azt a lobogójuk szerinti állam hatóságainak; |
| --- | --- |

c)

a halászhajók kapitányai kitöltötték-e a 08-05. ajánláshoz csatolt (3. melléklet) áthelyezési nyilatkozatot és továbbították-e azt a lobogójuk szerinti állam hatóságainak;

| d) | az áthelyezési nyilatkozatot ellenőrizte-e a halászhajó fedélzetén tartózkodó regionális ICCAT-megfigyelő és továbbították-e azt a vontatóhajó kapitányának; |
| --- | --- |

d)

az áthelyezési nyilatkozatot ellenőrizte-e a halászhajó fedélzetén tartózkodó regionális ICCAT-megfigyelő és továbbították-e azt a vontatóhajó kapitányának;

| e) | a vontatóhajó kapitánya gondoskodott-e arról, hogy valamennyi áthelyezési műveletről víz alatti videofelvétel készüljön. |
| --- | --- |

e)

a vontatóhajó kapitánya gondoskodott-e arról, hogy valamennyi áthelyezési műveletről víz alatti videofelvétel készüljön.

1.7.   A közös halászati műveletek során végzett ellenőrzési feladatok

Az ellenőrök rendszeresen ellenőrzik a következőket:

| a) | a közös halászati művelettel kapcsolatos vonatkozó információkat megfelelően rögzítették-e a halászati naplóban; |
| --- | --- |

a)

a közös halászati művelettel kapcsolatos vonatkozó információkat megfelelően rögzítették-e a halászati naplóban;

| b) | a halászati tevékenységben részt vevő hajók rendelkeznek-e a közös halászati művelet végzésére a lobogójuk szerinti állam hatóságai által, a 08-05. ajánlás 6. mellékletében szereplő mintának megfelelően kiállított engedéllyel; |
| --- | --- |

b)

a halászati tevékenységben részt vevő hajók rendelkeznek-e a közös halászati művelet végzésére a lobogójuk szerinti állam hatóságai által, a 08-05. ajánlás 6. mellékletében szereplő mintának megfelelően kiállított engedéllyel;

| c) | a közös halászati művelet során van-e jelen megfigyelő. |
| --- | --- |

c)

a közös halászati művelet során van-e jelen megfigyelő.

1.8.   A kirakodás során végzett ellenőrzések

Az ellenőrök rendszeresen ellenőrzik a következőket:

| a) | a halászati tevékenységben részt vevő hajók rendelkeznek-e működési engedéllyel (jelölések, azonosítás, engedély, különleges engedélyek, jogosítvány és ICCAT-lista); |
| --- | --- |

a)

a halászati tevékenységben részt vevő hajók rendelkeznek-e működési engedéllyel (jelölések, azonosítás, engedély, különleges engedélyek, jogosítvány és ICCAT-lista);

| b) | elküldték-e a kirakodási célú behajózásról szóló előzetes értesítést, és az a fedélzeten tárolt fogás tekintetében helyes információt tartalmaz-e; |
| --- | --- |

b)

elküldték-e a kirakodási célú behajózásról szóló előzetes értesítést, és az a fedélzeten tárolt fogás tekintetében helyes információt tartalmaz-e;

| c) | a halászati tevékenységben részt vevő hajók fel vannak-e szerelve működő hajómegfigyelési rendszerrel (VMS), |
| --- | --- |

c)

a halászati tevékenységben részt vevő hajók fel vannak-e szerelve működő hajómegfigyelési rendszerrel (VMS),

| d) | a halászati tevékenységben részt vevő hajók esetében, hogy a vonatkozó információk a fedélzeten vannak-e és megfelelően kitöltötték-e azokat, illetve elkészítették-e a szükséges jelentéseket (hajónapló, kékúszójútonhal-fogási dokumentumok, újrakivitellel kapcsolatos dokumentumok, ICCAT áthelyezési és átrakodási nyilatkozat); |
| --- | --- |

d)

a halászati tevékenységben részt vevő hajók esetében, hogy a vonatkozó információk a fedélzeten vannak-e és megfelelően kitöltötték-e azokat, illetve elkészítették-e a szükséges jelentéseket (hajónapló, kékúszójútonhal-fogási dokumentumok, újrakivitellel kapcsolatos dokumentumok, ICCAT áthelyezési és átrakodási nyilatkozat);

| e) | a kékúszójú tonhal fedélzeten lévő fizikai mennyiségei és azok feldolgozási formája; |
| --- | --- |

e)

a kékúszójú tonhal fedélzeten lévő fizikai mennyiségei és azok feldolgozási formája;

| f) | a fedélzeten lévő kékúszójú tonhalak méret szerinti összetétele (a járulékos fogásra és a legkisebb kifogható halméretre vonatkozó szabályok); |
| --- | --- |

f)

a fedélzeten lévő kékúszójú tonhalak méret szerinti összetétele (a járulékos fogásra és a legkisebb kifogható halméretre vonatkozó szabályok);

| g) | a fedélzeten lévő halászeszközök; |
| --- | --- |

g)

a fedélzeten lévő halászeszközök;

| h) | feldolgozott termékek kirakodása esetén a feldolgozott kékúszójú tonhal kerekített tömegegyenértékének kiszámítására szolgáló ICCAT átváltási együtthatók alkalmazása; |
| --- | --- |

h)

feldolgozott termékek kirakodása esetén a feldolgozott kékúszójú tonhal kerekített tömegegyenértékének kiszámítására szolgáló ICCAT átváltási együtthatók alkalmazása;

| i) | a kiskereskedelmi értékesítéskor a végső fogyasztónak felkínált, az Atlanti-óceán keleti részén halászati tevékenységben részt vevő hajókról származó kékúszójú tonhalak megfelelően vannak-e jelölve és címkézve; |
| --- | --- |

i)

a kiskereskedelmi értékesítéskor a végső fogyasztónak felkínált, az Atlanti-óceán keleti részén halászati tevékenységben részt vevő hajókról származó kékúszójú tonhalak megfelelően vannak-e jelölve és címkézve;

| j) | az Atlanti-óceán keleti részén csalival halászó hajókról kirakodott kékúszójú tonhalakat megfelelően ellátták-e farokcímkével. |
| --- | --- |

j)

az Atlanti-óceán keleti részén csalival halászó hajókról kirakodott kékúszójú tonhalakat megfelelően ellátták-e farokcímkével.

1.9.   Az átrakodás során végzett ellenőrzési feladatok

Az ellenőrök rendszeresen ellenőrzik a következőket:

| a) | a halászati tevékenységben részt vevő hajók rendelkeznek-e működési engedéllyel (jelölések, azonosítás, engedély, különleges engedélyek, jogosítvány és ICCAT-lista); |
| --- | --- |

a)

a halászati tevékenységben részt vevő hajók rendelkeznek-e működési engedéllyel (jelölések, azonosítás, engedély, különleges engedélyek, jogosítvány és ICCAT-lista);

| b) | elküldték-e a behajózásról szóló előzetes értesítést, és az az átrakodás tekintetében helyes információt tartalmaz-e; |
| --- | --- |

b)

elküldték-e a behajózásról szóló előzetes értesítést, és az az átrakodás tekintetében helyes információt tartalmaz-e;

| c) | az átrakodni kívánó halászhajók a szóban forgó műveletre kaptak-e előzetes engedélyt a lobogójuk szerinti államtól; |
| --- | --- |

c)

az átrakodni kívánó halászhajók a szóban forgó műveletre kaptak-e előzetes engedélyt a lobogójuk szerinti államtól;

| d) | az átrakodni tervezett, előzetesen bejelentett mennyiségeket ellenőrzik-e; |
| --- | --- |

d)

az átrakodni tervezett, előzetesen bejelentett mennyiségeket ellenőrzik-e;

| e) | a releváns okmányok a fedélzeten vannak-e és azokat megfelelően kitöltötték-e, beleértve az átrakodási nyilatkozatokat, a vonatkozó T2M-eket, valamint a kékúszójútonhal-fogásokra vonatkozó ICCAT-dokumentumokat és az újrakivitellel kapcsolatos dokumentumokat; |
| --- | --- |

e)

a releváns okmányok a fedélzeten vannak-e és azokat megfelelően kitöltötték-e, beleértve az átrakodási nyilatkozatokat, a vonatkozó T2M-eket, valamint a kékúszójútonhal-fogásokra vonatkozó ICCAT-dokumentumokat és az újrakivitellel kapcsolatos dokumentumokat;

| f) | feldolgozott termékek esetében a feldolgozott kékúszójú tonhal kerekített tömegegyenértékének kiszámítására szolgáló ICCAT átváltási együtthatók alkalmazását. |
| --- | --- |

f)

feldolgozott termékek esetében a feldolgozott kékúszójú tonhal kerekített tömegegyenértékének kiszámítására szolgáló ICCAT átváltási együtthatók alkalmazását.

1.10.   A halgazdasági létesítményekben végzett ellenőrzési feladatok

Az ellenőrök rendszeresen ellenőrzik a következőket:

| a) | a releváns okmányok rendelkezésre állnak-e, azokat megfelelően kitöltötték-e és az adatokat feljegyezték-e (a kékúszójútonhal-fogásokra vonatkozó ICCAT-dokumentumok, az újrakivitellel kapcsolatos dokumentumok, áthelyezési nyilatkozat, lehalászási nyilatkozat, átrakodási nyilatkozat); |
| --- | --- |

a)

a releváns okmányok rendelkezésre állnak-e, azokat megfelelően kitöltötték-e és az adatokat feljegyezték-e (a kékúszójútonhal-fogásokra vonatkozó ICCAT-dokumentumok, az újrakivitellel kapcsolatos dokumentumok, áthelyezési nyilatkozat, lehalászási nyilatkozat, átrakodási nyilatkozat);

| b) | az áthelyezési műveletre vonatkozóan a halászhajó lobogója szerinti állam hatóságai adtak-e előzetes engedélyt; |
| --- | --- |

b)

az áthelyezési műveletre vonatkozóan a halászhajó lobogója szerinti állam hatóságai adtak-e előzetes engedélyt;

| c) | a kékúszójú tonhal áthelyezése és lehalászása megfigyelő jelenlétében történik-e, és a megfigyelő érvényesítette-e a ketrecbe helyezési nyilatkozatokat; |
| --- | --- |

c)

a kékúszójú tonhal áthelyezése és lehalászása megfigyelő jelenlétében történik-e, és a megfigyelő érvényesítette-e a ketrecbe helyezési nyilatkozatokat;

| d) | a ketrecből a halgazdaságba történő áthelyezés víz alatti videokamera révén állandó felügyelet alatt áll-e, kivéve, ha a ketrecek közvetlenül rögzítve vannak a kikötési rendszerhez. |
| --- | --- |

d)

a ketrecből a halgazdaságba történő áthelyezés víz alatti videokamera révén állandó felügyelet alatt áll-e, kivéve, ha a ketrecek közvetlenül rögzítve vannak a kikötési rendszerhez.

1.11.   A szállítással és forgalmazással kapcsolatos ellenőrzési feladatok

Az ellenőrök rendszeresen ellenőrzik a következőket:

| a) | a szállítással összefüggésben ellenőrzik különösen a releváns kísérőokmányokat, valamint azokat összevetik a szállított fizikai mennyiségekkel; |
| --- | --- |

a)

a szállítással összefüggésben ellenőrzik különösen a releváns kísérőokmányokat, valamint azokat összevetik a szállított fizikai mennyiségekkel;

| b) | a forgalmazással összefüggésben ellenőrzik, hogy a releváns okmányok rendelkezésre állnak-e és azokat megfelelően kitöltötték-e, beleértve a vonatkozó kékúszójútonhal-fogásokra vonatkozó ICCAT-dokumentumokat és az újrakivitellel kapcsolatos dokumentumokat. |
| --- | --- |

b)

a forgalmazással összefüggésben ellenőrzik, hogy a releváns okmányok rendelkezésre állnak-e és azokat megfelelően kitöltötték-e, beleértve a vonatkozó kékúszójútonhal-fogásokra vonatkozó ICCAT-dokumentumokat és az újrakivitellel kapcsolatos dokumentumokat.

Ellenőrzési jelentés

1.   Ellenőr

| 1.1. | Név ... |
| --- | --- |

1.1.

Név ...

| 1.2. | Állampolgárság ... |
| --- | --- |

1.2.

Állampolgárság ...

| 1.3. | Az ellenőr azonosító igazolványának száma/típusa (ICCAT) ... |
| --- | --- |

1.3.

Az ellenőr azonosító igazolványának száma/típusa (ICCAT) ...

2.   Ellenőrzés típusa

|  | Tengeren tartózkodó hajó |
| --- | --- |
|  | Átrakodás |
|  | Halgazdaság: áthelyezés/lehalászás |
|  | Csapda |
|  | Kirakodás |
|  | Légi felügyelet |
|  | Partra szállítás |
|  | Forgalmazás |



Tengeren tartózkodó hajó



Átrakodás



Halgazdaság: áthelyezés/lehalászás



Csapda



Kirakodás



Légi felügyelet



Partra szállítás



Forgalmazás

3.   Ellenőrt szállító hajó (adott esetben)

| 3.1. | Név és lajstromozási szám ... |
| --- | --- |

3.1.

Név és lajstromozási szám ...

| 3.2. | Lobogó szerinti állam ... |
| --- | --- |

3.2.

Lobogó szerinti állam ...

4.   Ellenőrzött hajó/halgazdaság/halcsapda

| 4.1. | Név és lajstromozási szám ... |
| --- | --- |

4.1.

Név és lajstromozási szám ...

| 4.2. | Lobogó szerinti állam/tagállam ... |
| --- | --- |

4.2.

Lobogó szerinti állam/tagállam ...

| 4.3. | Kapitány/halgazdaság vezetője (név) ... |
| --- | --- |

4.3.

Kapitány/halgazdaság vezetője (név) ...

| 4.4. | Tulajdonos/vállalat (név és cím) ... |
| --- | --- |

4.4.

Tulajdonos/vállalat (név és cím) ...

| 4.5. | ICCAT nyilvántartási szám ... |
| --- | --- |

4.5.

ICCAT nyilvántartási szám ...

5.   Földrajzi helyzet

| 5.1. | Az ellenőr meghatározása szerint: Földrajzi szélesség Földrajzi hosszúság |
| --- | --- |

5.1.

Az ellenőr meghatározása szerint: Földrajzi szélesség Földrajzi hosszúság

| 5.2. | A halászati tevékenységben részt vevő hajó kapitányának meghatározása szerint Földrajzi szélesség Földrajzi hosszúság |
| --- | --- |

5.2.

A halászati tevékenységben részt vevő hajó kapitányának meghatározása szerint Földrajzi szélesség Földrajzi hosszúság

| 5.3. | A földrajzi helyzet rögzítésének időpontja (GMT): |
| --- | --- |

5.3.

A földrajzi helyzet rögzítésének időpontja (GMT):

6.   Dátum ...

7.   Időpont

| 7.1. | Érkezés időpontja ... |
| --- | --- |

7.1.

Érkezés időpontja ...

| 7.2. | Távozás időpontja ... |
| --- | --- |

7.2.

Távozás időpontja ...

8.   A fedélzeten lévő halászeszközök

| Erszényes kerítőháló |  |
| --- | --- |
| Horgászbot (csalit használó hajó) |  |
| Horogsor |  |
| Pergetett horogsorok |  |
| Egyéb (részletezze) |  |

Erszényes kerítőháló



Horgászbot (csalit használó hajó)



Horogsor



Pergetett horogsorok



Egyéb (részletezze)



9.   A fedélzeten megfigyelt fajok

10.   Nyilatkozat a készített fényképekről és tárgyuk leírása

11.   Az ellenőrzött okmányok jegyzéke és észrevételek

12.   A fedélzeten tárolt halzsákmány ellenőrzésének eredményei

| Faj | | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Összfogás (kg) | | | | |
| Terméktípus | | | | |
| Ellenőrzött minta | | | | |
| % a legkisebb kifogható halméret alatt | | | | |

Faj

Összfogás (kg)

Terméktípus

Ellenőrzött minta

% a legkisebb kifogható halméret alatt

13.   Az ellenőr észrevételei

14.   A megfigyelő észrevételei

---

II. MELLÉKLET

A 3. CIKKBEN EMLÍTETT NEMZETI ELLENŐRZÉSI PROGRAMOK TARTALMA

A nemzeti ellenőrzési programok többek között meghatározzák a következőket:

Ellenőrzési eszközök

—   Emberi erőforrások

A parti és tengeri ellenőrök száma, valamint rendelkezésre állásuk időszakai és övezetei.

—   Technikai eszközök

A járőrhajók és felderítő repülőgépek száma, valamint rendelkezésre állásuk időszakai és övezetei.

—   Pénzügyi eszközök

Az emberi erőforrások, járőrhajók és felderítő repülőgépek alkalmazására vonatkozó költségvetési előirányzat.

A kikötők kijelölése

Az ICCAT 08-05. ajánlásában előírtaknak megfelelően a kijelölt kikötők és kijelölt időpontok listája.

Éves halászati tervek

A kvóták elosztására, valamint a halászati terv nyomon követésére és ellenőrzésére használt bármelyik rendszer részletei.

Ellenőrzési eljárások

Részletes eljárások valamennyi ellenőrzési tevékenységre vonatkozóan.

Iránymutatások

Magyarázó iránymutatások az ellenőrök, termelői szervezetek és halászok számára.

Kommunikációs protokollok

A kékúszójú tonhalra vonatkozó egyedi ellenőrzési és vizsgálati programért felelős, a többi tagállam által kijelölt illetékes hatóságokkal folytatott kommunikáció szabályai.

---