# Uradni list L 119/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.119.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 119 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5214. maj 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.119.slv

Uradni list

Evropske unije

L 119

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5214. maj 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 393/2009 z dne 11. maja 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih sveč, svečk in podobnega s poreklom iz Ljudske republike Kitajske | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 394/2009 z dne 13. maja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 19 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 395/2009 z dne 13. maja 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009 | 21 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 393/2009 z dne 11. maja 2009 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih sveč, svečk in podobnega s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

1

Uredba Komisije (ES) št. 394/2009 z dne 13. maja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

19

Uredba Komisije (ES) št. 395/2009 z dne 13. maja 2009 o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009

21

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2009/380/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. januarja 2009 o državni pomoči C 22/07 (ex N 43/07) glede razširitve danskega sistema, v okviru katerega so podjetja za pomorski promet oproščena plačila dohodnine in prispevkov za socialno varnost za pomorščake, na dejavnosti poglabljanja dna in polaganja kablov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8886)

   (
  1
  ) | 23 |
| | | 2009/381/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 13. maja 2009 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3710)

   (
  1
  ) | 32 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2009/380/ES

*

Odločba Komisije z dne 13. januarja 2009 o državni pomoči C 22/07 (ex N 43/07) glede razširitve danskega sistema, v okviru katerega so podjetja za pomorski promet oproščena plačila dohodnine in prispevkov za socialno varnost za pomorščake, na dejavnosti poglabljanja dna in polaganja kablov
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8886)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8886)

1

23

2009/381/ES

*

Odločba Komisije z dne 13. maja 2009 o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3710)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3710)

1

32

| | | III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU |
| --- | --- | --- |
| | | AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU |
| | * | Dodatek k SKLEPU ATALANTA/3/2009 POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA z dne 21. aprila 2009 o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) (2009/369/SZVP)
  (UL L 112, 6.5.2009) | 40 |

III   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

*

Dodatek k SKLEPU ATALANTA/3/2009 POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA z dne 21. aprila 2009 o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) (2009/369/SZVP)
  (UL L 112, 6.5.2009)

(UL L 112, 6.5.2009)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 14.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 119/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 119/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 393/2009

z dne 11. maja 2009

o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih sveč, svečk in podobnega s poreklom iz Ljudske republike Kitajske

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 384/96 z dne 22. decembra 1995 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske Skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 9 Uredbe,

ob upoštevanju predloga Komisije, predloženega po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

1.1   Začasni ukrepi

| (1) | Komisija je z Uredbo (ES) št. 1130/2008 z dne 14. novembra 2008 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sveč, svečk in podobnega s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih sveč, svečk in podobnega s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“). |
| --- | --- |

(1)

Komisija je z Uredbo (ES) št. 1130/2008 z dne 14. novembra 2008 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih sveč, svečk in podobnega s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (2) („začasna uredba“) uvedla začasno protidampinško dajatev na uvoz nekaterih sveč, svečk in podobnega s poreklom iz Ljudske republike Kitajske („LRK“).

1.2   Naknadni postopek

| (2) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strank predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Stranke so na zahtevo imele tudi možnost za zaslišanje. Komisija je še naprej iskala in preverjala informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev. |
| --- | --- |

(2)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih je bila sprejeta odločitev za uvedbo začasnih protidampinških ukrepov („začasno razkritje“), je več zainteresiranih strank predložilo pisna stališča v zvezi z začasnimi ugotovitvami. Stranke so na zahtevo imele tudi možnost za zaslišanje. Komisija je še naprej iskala in preverjala informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za sprejetje dokončnih ugotovitev.

| (3) | Komisija je nadaljevala preiskavo v zvezi z vidiki interesa Skupnosti in izvedla nadaljnjo analizo informacij, ki so jih po uvedbi začasnih protidampinških ukrepov predložili nekateri uvozniki, trgovci na drobno ter trgovinska združenja v Skupnosti. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je nadaljevala preiskavo v zvezi z vidiki interesa Skupnosti in izvedla nadaljnjo analizo informacij, ki so jih po uvedbi začasnih protidampinških ukrepov predložili nekateri uvozniki, trgovci na drobno ter trgovinska združenja v Skupnosti.

| (4) | Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile obravnavane, začasne ugotovitve pa po potrebi ustrezno spremenjene. V ta namen so bili opravljeni nadaljnji preveritveni obiski v naslednjih družbah:
  nepovezana uvoznika v Skupnosti:






  — | Koopman International BV, Amsterdam, Nizozemska, |
| --- | --- | --- |

(4)

Ustne in pisne pripombe, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile obravnavane, začasne ugotovitve pa po potrebi ustrezno spremenjene. V ta namen so bili opravljeni nadaljnji preveritveni obiski v naslednjih družbah:

nepovezana uvoznika v Skupnosti:

—

Koopman International BV, Amsterdam, Nizozemska,

| — | Salco Group PLC, Essex, Združeno kraljestvo. |
| --- | --- |

—

Salco Group PLC, Essex, Združeno kraljestvo.

Opravljeni so bili tudi preveritveni obiski v prostorih družb iz uvodne izjave 31.

| (5) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in razmislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih sveč, svečk in podobnega s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določeno je bilo tudi obdobje za predložitev njihovih stališč do tega razkritja. |
| --- | --- |

(5)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in razmislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev na uvoz nekaterih sveč, svečk in podobnega s poreklom iz LRK in dokončno pobiranje zneskov, zavarovanih z začasno dajatvijo. Določeno je bilo tudi obdobje za predložitev njihovih stališč do tega razkritja.

| (6) | Treba je spomniti, da je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2007 („obdobje preiskave“ ali „OP“). V zvezi z gibanji, pomembnimi za oceno škode, je Komisija analizirala podatke za obdobje od leta 2004 do konca OP („obravnavano obdobje“). |
| --- | --- |

(6)

Treba je spomniti, da je preiskava dampinga in škode zajemala obdobje od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2007 („obdobje preiskave“ ali „OP“). V zvezi z gibanji, pomembnimi za oceno škode, je Komisija analizirala podatke za obdobje od leta 2004 do konca OP („obravnavano obdobje“).

| (7) | Nekatere zainteresirane stranke so zatrjevale, da je bila izbira leta 2007 kot obdobja preiskave napačna, ker so nekateri dogodki, in sicer spremenjene izvozne subvencije in politike trga dela LRK ter nihanja v menjalnih tečajih v letih 2007 in 2008, vplivala na analizo škode. |
| --- | --- |

(7)

Nekatere zainteresirane stranke so zatrjevale, da je bila izbira leta 2007 kot obdobja preiskave napačna, ker so nekateri dogodki, in sicer spremenjene izvozne subvencije in politike trga dela LRK ter nihanja v menjalnih tečajih v letih 2007 in 2008, vplivala na analizo škode.

| (8) | Omeniti je treba, da mora obdobje preiskave v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe zajemati obdobje neposredno pred začetkom postopka. Spomniti je treba, da se je sedanja preiskava začela 16. februarja 2008. Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, običajno zajema tri ali štiri leta pred začetkom in se konča hkrati z obdobjem preiskave dampinga. Zato je bila zahteva zavrnjena. |
| --- | --- |

(8)

Omeniti je treba, da mora obdobje preiskave v skladu s členom 6(1) osnovne uredbe zajemati obdobje neposredno pred začetkom postopka. Spomniti je treba, da se je sedanja preiskava začela 16. februarja 2008. Proučevanje gibanj, pomembnih za oceno škode, običajno zajema tri ali štiri leta pred začetkom in se konča hkrati z obdobjem preiskave dampinga. Zato je bila zahteva zavrnjena.

| (9) | Ena zainteresirana stranka je izpodbijala odstotek iz uvodne izjave 2 začasne uredbe, ki kaže pritožnike glede na celotno proizvodnjo Skupnosti. |
| --- | --- |

(9)

Ena zainteresirana stranka je izpodbijala odstotek iz uvodne izjave 2 začasne uredbe, ki kaže pritožnike glede na celotno proizvodnjo Skupnosti.

| (10) | Po proučitvi trditve je treba opozoriti, da se odstotek 60 % v uvodni izjavi 2 začasne uredbe nanaša na skupno podporo preiskavi, vključno s pritožniki in proizvajalci Skupnosti, ki so pritožbo podprli in so se strinjali s sodelovanjem v preiskavi, in ne na odstotek proizvodnje Skupnosti, ki zajema zgolj pritožnike. To je potrjeno v uvodni izjavi 92 začasne uredbe. Zato se odstotek v uvodni izjavi 2 začasne uredbe mora glasiti „34 %“. |
| --- | --- |

(10)

Po proučitvi trditve je treba opozoriti, da se odstotek 60 % v uvodni izjavi 2 začasne uredbe nanaša na skupno podporo preiskavi, vključno s pritožniki in proizvajalci Skupnosti, ki so pritožbo podprli in so se strinjali s sodelovanjem v preiskavi, in ne na odstotek proizvodnje Skupnosti, ki zajema zgolj pritožnike. To je potrjeno v uvodni izjavi 92 začasne uredbe. Zato se odstotek v uvodni izjavi 2 začasne uredbe mora glasiti „34 %“.

2.   ZADEVNI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

2.1   Zadevni izdelek

| (11) | Zadevni izdelek je bil začasno opredeljen kot nekatere sveče, svečke in podobno, razen nagrobnih sveč in drugih zunanjih svetil na gorivo, izvožene v Skupnost in s poreklom iz LRK („sveče“ ali „zadevni izdelek“). |
| --- | --- |

(11)

Zadevni izdelek je bil začasno opredeljen kot nekatere sveče, svečke in podobno, razen nagrobnih sveč in drugih zunanjih svetil na gorivo, izvožene v Skupnost in s poreklom iz LRK („sveče“ ali „zadevni izdelek“).

| (12) | Zaradi uvedbe začasnih ukrepov, čeprav se različne vrste sveč lahko razlikujejo po velikosti, obliki, barvi in drugem, kot je vonj itn., se je štelo, da imajo vse vrste sveč, ki jih zajema opredelitev zadevnega izdelka, enake osnovne kemijske in tehnične značilnosti in uporabe ter so večinoma zamenljive. |
| --- | --- |

(12)

Zaradi uvedbe začasnih ukrepov, čeprav se različne vrste sveč lahko razlikujejo po velikosti, obliki, barvi in drugem, kot je vonj itn., se je štelo, da imajo vse vrste sveč, ki jih zajema opredelitev zadevnega izdelka, enake osnovne kemijske in tehnične značilnosti in uporabe ter so večinoma zamenljive.

| (13) | Takratne pripombe zainteresiranih strank niso opravičile izključitve nekaterih vrst sveč iz preiskave, zlasti t.i. „modnih“ ali „dekorativnih“ sveč. Stranke niso predložile informacij o lastnostih, s katerimi bi lahko jasno ločili različne vrste sveč, ki jih je treba vključiti v preiskavo, od tistih, ki jih je treba izključiti iz nje. Poleg tega preiskava vzorčenih družb v nasprotju z nekaterimi trditvami ni privedla do ugotovitev o dampingu in škodi, ki bi se med seboj zelo razlikovale glede na vrste sveč. Zato je bilo začasno sklenjeno, da vse vrste sveč, ki jih zajema sedanja preiskava, spadajo v isto skupino izdelkov in jih preiskava mora zajeti. |
| --- | --- |

(13)

Takratne pripombe zainteresiranih strank niso opravičile izključitve nekaterih vrst sveč iz preiskave, zlasti t.i. „modnih“ ali „dekorativnih“ sveč. Stranke niso predložile informacij o lastnostih, s katerimi bi lahko jasno ločili različne vrste sveč, ki jih je treba vključiti v preiskavo, od tistih, ki jih je treba izključiti iz nje. Poleg tega preiskava vzorčenih družb v nasprotju z nekaterimi trditvami ni privedla do ugotovitev o dampingu in škodi, ki bi se med seboj zelo razlikovale glede na vrste sveč. Zato je bilo začasno sklenjeno, da vse vrste sveč, ki jih zajema sedanja preiskava, spadajo v isto skupino izdelkov in jih preiskava mora zajeti.

| (14) | Po uvedbi začasnih ukrepov so znova predložili trditve, da proizvajalci izvozniki iz LRK pogosto proizvajajo ročno izdelane ali dekorativne sveče z dodatnimi postopki obdelave. Ponovno je bilo navedeno, da so delovno intenzivne in da so jih proizvajalci Skupnosti proizvedli v omejenih količinah. Prav tako pa je bilo poudarjeno, da stranke drugače dojemajo dekorativne sveče v primerjavi s klasičnimi in standardnimi vrstami sveč. Trdilo se je na primer, da z razliko od klasičnih sveč dekorativne vrste niso namenjene izgorevanju ali ogrevanju, temveč naj bi se čim dlje hranile kot dekorativni predmeti v nespremenjenem stanju. |
| --- | --- |

(14)

Po uvedbi začasnih ukrepov so znova predložili trditve, da proizvajalci izvozniki iz LRK pogosto proizvajajo ročno izdelane ali dekorativne sveče z dodatnimi postopki obdelave. Ponovno je bilo navedeno, da so delovno intenzivne in da so jih proizvajalci Skupnosti proizvedli v omejenih količinah. Prav tako pa je bilo poudarjeno, da stranke drugače dojemajo dekorativne sveče v primerjavi s klasičnimi in standardnimi vrstami sveč. Trdilo se je na primer, da z razliko od klasičnih sveč dekorativne vrste niso namenjene izgorevanju ali ogrevanju, temveč naj bi se čim dlje hranile kot dekorativni predmeti v nespremenjenem stanju.

| (15) | Pojavile so se tudi trditve, da bi bilo relativno lahko razlikovati dekorativne sveče od drugih vrst sveč, kot so čajne svečke in koničaste sveče, če se upošteva ena od naslednjih lastnosti dekorativnih sveč: (i) so večbarvne in večplastne, (ii) posebnih oblik, (iii) z obdelano površino in dekoracijami ter (iv) dodatnimi dekoracijami iz drugih materialov kot vosek/parafin. |
| --- | --- |

(15)

Pojavile so se tudi trditve, da bi bilo relativno lahko razlikovati dekorativne sveče od drugih vrst sveč, kot so čajne svečke in koničaste sveče, če se upošteva ena od naslednjih lastnosti dekorativnih sveč: (i) so večbarvne in večplastne, (ii) posebnih oblik, (iii) z obdelano površino in dekoracijami ter (iv) dodatnimi dekoracijami iz drugih materialov kot vosek/parafin.

| (16) | Druge zainteresirane stranke so trdile, da se „rojstnodnevne“ svečke ne proizvajajo v Skupnosti, ampak skoraj izključno v LRK, in bi jih bilo treba zato prav tako izključiti iz sedanjega postopka. |
| --- | --- |

(16)

Druge zainteresirane stranke so trdile, da se „rojstnodnevne“ svečke ne proizvajajo v Skupnosti, ampak skoraj izključno v LRK, in bi jih bilo treba zato prav tako izključiti iz sedanjega postopka.

| (17) | Prav tako se je trdilo, da bi t.i. čajne svečke lahko nadomestile sveče za razsvetljevanje, vendar druge vrste sveč ne bi mogle nadomestiti čajnih svečk za ogrevanje. Zato ti dve vrsti izdelka naj ne bi bili zamenljivi kakor nagrobne sveče z drugimi zunanjimi svetili na gorivo, ki niso del zadevnega izdelka, ter druge vrste sveč, ki vključujejo čajne svečke. Posledično se je trdilo, da bi bilo treba čajne svečke prav tako izključiti iz sedanjega postopka. |
| --- | --- |

(17)

Prav tako se je trdilo, da bi t.i. čajne svečke lahko nadomestile sveče za razsvetljevanje, vendar druge vrste sveč ne bi mogle nadomestiti čajnih svečk za ogrevanje. Zato ti dve vrsti izdelka naj ne bi bili zamenljivi kakor nagrobne sveče z drugimi zunanjimi svetili na gorivo, ki niso del zadevnega izdelka, ter druge vrste sveč, ki vključujejo čajne svečke. Posledično se je trdilo, da bi bilo treba čajne svečke prav tako izključiti iz sedanjega postopka.

| (18) | V zvezi s trditvijo o dekorativnih svečah so razločevalne lastnosti, ki jih navajajo stranke, zelo splošne ter ne bi dopuščale jasnega razločevanja vseh vrst sveč, ki bi jih bilo treba vključiti v preiskavo in izključiti iz nje ter ne bi smele biti predmet ukrepov. Mnoge standardne vrste sveč imajo več kot eno barvo, lahko so posebnih oblik ali jih krasi ena ali več dekoracij, na primer glede na priložnost posebnih praznovanj med letom. Poleg tega informacije, ki so jih predložile stranke in so bile zbrane med preiskavo, zlasti o vrstah izdelka in številčnih oznakah izdelka, kakor so bile opredeljene, ne bi vedno dopuščale jasnega razločevanja med različnimi vrstami sveč na podlagi navedenih lastnosti. Najprej je treba opozoriti, da samo zato, ker proizvajalci Skupnosti domnevno ne proizvajajo nekaterih vrst izdelka, te ne bodo samodejno izključene iz opredelitve zadevnega izdelka. Drugič ni mogoče izključiti, da proizvajalci Skupnosti nekaterih vrst sveč ne proizvajajo zaradi škodljivega dampinga. Za t.i. rojstnodnevne svečke zadevne stranke niso predložile dokazov, da te vrste svečk dejansko niso proizvedene v Skupnosti, niti niso pojasnile, zakaj takih svečk v Skupnosti ne bi proizvajali. Poleg tega tako kot pri dekorativnih svečah niso predložile jasnih ločnic med rojstnodnevnimi svečkami in drugimi vrstami sveč, ki bi omogočile morebitno izključitev teh vrst izdelka. Te pripombe veljajo tudi za t.i. ročno izdelane sveče. Opozoriti je treba na nepravilno trditev, kakor je navedeno v uvodni izjavi 26, da se ročno izdelane sveče ne proizvajajo v Skupnosti. |
| --- | --- |

(18)

V zvezi s trditvijo o dekorativnih svečah so razločevalne lastnosti, ki jih navajajo stranke, zelo splošne ter ne bi dopuščale jasnega razločevanja vseh vrst sveč, ki bi jih bilo treba vključiti v preiskavo in izključiti iz nje ter ne bi smele biti predmet ukrepov. Mnoge standardne vrste sveč imajo več kot eno barvo, lahko so posebnih oblik ali jih krasi ena ali več dekoracij, na primer glede na priložnost posebnih praznovanj med letom. Poleg tega informacije, ki so jih predložile stranke in so bile zbrane med preiskavo, zlasti o vrstah izdelka in številčnih oznakah izdelka, kakor so bile opredeljene, ne bi vedno dopuščale jasnega razločevanja med različnimi vrstami sveč na podlagi navedenih lastnosti. Najprej je treba opozoriti, da samo zato, ker proizvajalci Skupnosti domnevno ne proizvajajo nekaterih vrst izdelka, te ne bodo samodejno izključene iz opredelitve zadevnega izdelka. Drugič ni mogoče izključiti, da proizvajalci Skupnosti nekaterih vrst sveč ne proizvajajo zaradi škodljivega dampinga. Za t.i. rojstnodnevne svečke zadevne stranke niso predložile dokazov, da te vrste svečk dejansko niso proizvedene v Skupnosti, niti niso pojasnile, zakaj takih svečk v Skupnosti ne bi proizvajali. Poleg tega tako kot pri dekorativnih svečah niso predložile jasnih ločnic med rojstnodnevnimi svečkami in drugimi vrstami sveč, ki bi omogočile morebitno izključitev teh vrst izdelka. Te pripombe veljajo tudi za t.i. ročno izdelane sveče. Opozoriti je treba na nepravilno trditev, kakor je navedeno v uvodni izjavi 26, da se ročno izdelane sveče ne proizvajajo v Skupnosti.

| (19) | V zvezi s trditvijo o uporabi nekaterih vrst sveč zlasti za razsvetljevanje in/ali ogrevanje je treba spomniti, da je bila v uvodni izjavi 26 začasne uredbe navedena zamenljivost različnih vrst sveč ter da so bile sveče uporabljene predvsem kot notranji okras in ne zlasti za ogrevanje. Stranke niso predložile informacij, ki bi bile v nasprotju s to izjavo. V zvezi s trditvami o nagrobnih svečah in zunanjih svetilih na gorivo je potrjeno, da je možno te izdelke razlikovati od drugih vrst sveč na podlagi tehničnih in kemijskih meril iz uvodne izjave 17 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(19)

V zvezi s trditvijo o uporabi nekaterih vrst sveč zlasti za razsvetljevanje in/ali ogrevanje je treba spomniti, da je bila v uvodni izjavi 26 začasne uredbe navedena zamenljivost različnih vrst sveč ter da so bile sveče uporabljene predvsem kot notranji okras in ne zlasti za ogrevanje. Stranke niso predložile informacij, ki bi bile v nasprotju s to izjavo. V zvezi s trditvami o nagrobnih svečah in zunanjih svetilih na gorivo je potrjeno, da je možno te izdelke razlikovati od drugih vrst sveč na podlagi tehničnih in kemijskih meril iz uvodne izjave 17 začasne uredbe.

| (20) | Če povzamemo, se trditve strank ne zdijo dovolj natančne in niso podprte z utemeljenimi dokazi, da zadevni izdelek ni bil pravilno opredeljen v začasni uredbi. Spomniti je treba, da imajo vse vrste sveč, ki jih zajema zadevni izdelek, enake osnovne kemijske in tehnične značilnosti. Poleg tega je bilo v tem primeru ugotovljeno, da so imele sveče enake ali podobne uporabe ter so večinoma zamenljive. Proizvajajo jih proizvajalci sveč v LRK in se izvažajo po istih prodajnih poteh, tako da spadajo v isto skupino izdelkov. |
| --- | --- |

(20)

Če povzamemo, se trditve strank ne zdijo dovolj natančne in niso podprte z utemeljenimi dokazi, da zadevni izdelek ni bil pravilno opredeljen v začasni uredbi. Spomniti je treba, da imajo vse vrste sveč, ki jih zajema zadevni izdelek, enake osnovne kemijske in tehnične značilnosti. Poleg tega je bilo v tem primeru ugotovljeno, da so imele sveče enake ali podobne uporabe ter so večinoma zamenljive. Proizvajajo jih proizvajalci sveč v LRK in se izvažajo po istih prodajnih poteh, tako da spadajo v isto skupino izdelkov.

| (21) | Ker ni bilo nadaljnjih pripomb k opredelitvi zadevnega izdelka, se uvodne izjave 15 do 23 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(21)

Ker ni bilo nadaljnjih pripomb k opredelitvi zadevnega izdelka, se uvodne izjave 15 do 23 začasne uredbe potrdijo.

2.2   Podobni izdelek

| (22) | Nekatere stranke so izpodbijale ugotovitve iz uvodne izjave 28 začasne uredbe, v katerih so merila, uporabljena za določitev „podobnega izdelka“, večinoma temeljila na tehničnih in kemijskih značilnostih ter končni uporabi ali funkcijah izdelka. Drugi dejavnikih, kot so oblika, vonj, barva ali druge značilnosti, ki jih je navedla zainteresirana stranka, se niso zdeli ustrezni za opredelitev podobnega izdelka. Dejansko morebitne razlike glede velikosti ne vplivajo na opredelitev zadevnega izdelka in podobnega izdelka, zlasti ker ni mogoče najti jasnih razlik med vrstami izdelka, ki spadajo v isto skupino izdelkov, v zvezi z njihovimi glavnimi osnovnimi tehničnimi in kemijskimi značilnostmi, končno uporabo in zaznavanjem uporabnikov. |
| --- | --- |

(22)

Nekatere stranke so izpodbijale ugotovitve iz uvodne izjave 28 začasne uredbe, v katerih so merila, uporabljena za določitev „podobnega izdelka“, večinoma temeljila na tehničnih in kemijskih značilnostih ter končni uporabi ali funkcijah izdelka. Drugi dejavnikih, kot so oblika, vonj, barva ali druge značilnosti, ki jih je navedla zainteresirana stranka, se niso zdeli ustrezni za opredelitev podobnega izdelka. Dejansko morebitne razlike glede velikosti ne vplivajo na opredelitev zadevnega izdelka in podobnega izdelka, zlasti ker ni mogoče najti jasnih razlik med vrstami izdelka, ki spadajo v isto skupino izdelkov, v zvezi z njihovimi glavnimi osnovnimi tehničnimi in kemijskimi značilnostmi, končno uporabo in zaznavanjem uporabnikov.

| (23) | V tej zvezi je treba poudariti, da stranke niso izpodbijale dejstva, da imajo vse vrste sveč enake osnovne kemijske in tehnične značilnosti ali so iz iste surovine, predvsem voska, da jih proizvaja isti proizvajalec in se ob izvozu prodajajo po istih prodajnih poteh ali podobnim strankam na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(23)

V tej zvezi je treba poudariti, da stranke niso izpodbijale dejstva, da imajo vse vrste sveč enake osnovne kemijske in tehnične značilnosti ali so iz iste surovine, predvsem voska, da jih proizvaja isti proizvajalec in se ob izvozu prodajajo po istih prodajnih poteh ali podobnim strankam na trgu Skupnosti.

| (24) | Glavni argument zainteresiranih strank je slonel na dejstvu, da se vrste sveč, proizvedene v LRK in izvožene v Skupnost, razlikujejo od vrst, ki jih proizvajalci Skupnosti proizvajajo v Skupnosti. Vse trditve so bile skrbno proučene, vendar niso prinesle novih pomembnih elementov v primerjavi s trditvami, predloženimi v začasni fazi. |
| --- | --- |

(24)

Glavni argument zainteresiranih strank je slonel na dejstvu, da se vrste sveč, proizvedene v LRK in izvožene v Skupnost, razlikujejo od vrst, ki jih proizvajalci Skupnosti proizvajajo v Skupnosti. Vse trditve so bile skrbno proučene, vendar niso prinesle novih pomembnih elementov v primerjavi s trditvami, predloženimi v začasni fazi.

| (25) | Trditev iz uvodne izjave 14 v zvezi z opredelitvijo zadevnega izdelka je enaka trditvi v zvezi s podobnim izdelkom. Po trditvah proizvajalci izvozniki v LRK pogosto proizvajajo ročno izdelane ali delovno intenzivne dekorativne sveče z dodatnimi postopki obdelave in različnih oblik, ki jih proizvajalci Skupnosti ne proizvajajo ali proizvajajo v omejenih količinah. Torej te vrste sveč naj ne bi bile enake tistim, ki jih proizvajajo proizvajalci Skupnosti. |
| --- | --- |

(25)

Trditev iz uvodne izjave 14 v zvezi z opredelitvijo zadevnega izdelka je enaka trditvi v zvezi s podobnim izdelkom. Po trditvah proizvajalci izvozniki v LRK pogosto proizvajajo ročno izdelane ali delovno intenzivne dekorativne sveče z dodatnimi postopki obdelave in različnih oblik, ki jih proizvajalci Skupnosti ne proizvajajo ali proizvajajo v omejenih količinah. Torej te vrste sveč naj ne bi bile enake tistim, ki jih proizvajajo proizvajalci Skupnosti.

| (26) | Preiskava je pokazala, da ta trditev ne drži. Čeprav se morda proizvajalci, vključeni v opredelitev industrije Skupnosti, osredotočajo na standardni segment trga sveč, pa dosegljive informacije kažejo, da je v Skupnosti v nekaterih državah, kot so Estonija, Francija, Grčija, Italija, Nemčija, Poljska in Slovenija, veliko proizvajalcev, ki proizvajajo dekorativne sveče, tudi ročno izdelane ter delovno intenzivne sveče. |
| --- | --- |

(26)

Preiskava je pokazala, da ta trditev ne drži. Čeprav se morda proizvajalci, vključeni v opredelitev industrije Skupnosti, osredotočajo na standardni segment trga sveč, pa dosegljive informacije kažejo, da je v Skupnosti v nekaterih državah, kot so Estonija, Francija, Grčija, Italija, Nemčija, Poljska in Slovenija, veliko proizvajalcev, ki proizvajajo dekorativne sveče, tudi ročno izdelane ter delovno intenzivne sveče.

| (27) | Glede na trditve in dokaze, ki so jih predložile zainteresirane stranke, in vse druge dostopne informacije v preiskavi se kot podobni izdelki v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe štejejo zadevni izdelek in sveče, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci izvozniki na notranjem trgu in proizvajalci v Skupnosti, ki se je uporabila tudi primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK. Ti izdelki imajo predvsem enake osnovne tehnične in kemijske značilnosti ter enako ali podobno osnovno uporabo. |
| --- | --- |

(27)

Glede na trditve in dokaze, ki so jih predložile zainteresirane stranke, in vse druge dostopne informacije v preiskavi se kot podobni izdelki v skladu s členom 1(4) osnovne uredbe štejejo zadevni izdelek in sveče, ki jih proizvajajo in prodajajo proizvajalci izvozniki na notranjem trgu in proizvajalci v Skupnosti, ki se je uporabila tudi primerljiva država za določitev normalne vrednosti za LRK. Ti izdelki imajo predvsem enake osnovne tehnične in kemijske značilnosti ter enako ali podobno osnovno uporabo.

3.   VZORČENJE

3.1   Vzorčenje proizvajalcev Skupnosti, uvoznikov in proizvajalcev izvoznikov v LRK

| (28) | Ker k vzorčenju proizvajalcev Skupnosti, uvoznikov in proizvajalcev izvoznikov v LRK ni bilo pripomb, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodne izjave 31 do 40 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(28)

Ker k vzorčenju proizvajalcev Skupnosti, uvoznikov in proizvajalcev izvoznikov v LRK ni bilo pripomb, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodne izjave 31 do 40 začasne uredbe potrdijo.

3.2   Individualna preiskava

| (29) | Kakor je navedeno v uvodnih izjavah 41 do 43 začasne uredbe, zahteve enega proizvajalca izvoznika za individualno preiskavo („IP“) v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe v začasni fazi ni bilo mogoče sprejeti, saj bi to onemogočilo, da se preiskava pravočasno konča. |
| --- | --- |

(29)

Kakor je navedeno v uvodnih izjavah 41 do 43 začasne uredbe, zahteve enega proizvajalca izvoznika za individualno preiskavo („IP“) v skladu s členom 17(3) osnovne uredbe v začasni fazi ni bilo mogoče sprejeti, saj bi to onemogočilo, da se preiskava pravočasno konča.

| (30) | Vendar glede na okoliščine primera je bilo upravno mogoče zadovoljiti to edino utemeljeno zahtevo po uvedbi začasnih ukrepov. |
| --- | --- |

(30)

Vendar glede na okoliščine primera je bilo upravno mogoče zadovoljiti to edino utemeljeno zahtevo po uvedbi začasnih ukrepov.

| (31) | Zato je bil opravljen preveritveni obisk v prostorih naslednje družbe v LRK:






  — | M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd., Taicang. |
| --- | --- | --- |

(31)

Zato je bil opravljen preveritveni obisk v prostorih naslednje družbe v LRK:

—

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd., Taicang.

Poleg tega sta bila opravljena preveritvena obiska v naslednjih z njo povezanih družbah v Skupnosti:

| — | Müller Fabryka Świec S.A., Grudziądz, Poljska, |
| --- | --- |

—

Müller Fabryka Świec S.A., Grudziądz, Poljska,

| — | Gebr. Müller Kerzenfabrik AG, Straelen, Nemčija. |
| --- | --- |

—

Gebr. Müller Kerzenfabrik AG, Straelen, Nemčija.

4.   DAMPING

4.1   Uporaba člena 18 osnovne uredbe

| (32) | Družba, za katero se je uporabil člen 18 osnovne uredbe, je po začasnem razkritju spodbijala ugotovitve Komisije. V glavnem je ponovila svoje trditve iz začasne faze, ne da bi predložila utemeljene dokaze, ki bi lahko upravičili spremembe začasnih ugotovitev. |
| --- | --- |

(32)

Družba, za katero se je uporabil člen 18 osnovne uredbe, je po začasnem razkritju spodbijala ugotovitve Komisije. V glavnem je ponovila svoje trditve iz začasne faze, ne da bi predložila utemeljene dokaze, ki bi lahko upravičili spremembe začasnih ugotovitev.

| (33) | Glede na navedeno se uvodne izjave 44 do 47 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(33)

Glede na navedeno se uvodne izjave 44 do 47 začasne uredbe potrdijo.

4.2   Tržnogospodarska obravnava („TGO“)

| (34) | Po začasnem razkritju je pet kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki jim TGO ni bila odobrena, spodbijalo začasne ugotovitve. |
| --- | --- |

(34)

Po začasnem razkritju je pet kitajskih proizvajalcev izvoznikov, ki jim TGO ni bila odobrena, spodbijalo začasne ugotovitve.

| (35) | V primeru izvoznika, ki ni mogel dokazati, da izpolnjuje merili 1 in 3 člena 2(7)(c) osnovne uredbe, je bilo zatrjeno, da naj bi bilo merilo 1 iz te določbe izpolnjeno, ker bi tudi v državah s tržnim gospodarstvom bil na voljo finančni prispevek države malemu in srednje velikemu podjetju (MSP) za gradnjo na primer tehnološkega centra. Ta izvoznik je prav tako trdil, da v drugem protidampinškem primeru prejete subvencije druge družbe niso prikrajšale njenega statusa TGO. |
| --- | --- |

(35)

V primeru izvoznika, ki ni mogel dokazati, da izpolnjuje merili 1 in 3 člena 2(7)(c) osnovne uredbe, je bilo zatrjeno, da naj bi bilo merilo 1 iz te določbe izpolnjeno, ker bi tudi v državah s tržnim gospodarstvom bil na voljo finančni prispevek države malemu in srednje velikemu podjetju (MSP) za gradnjo na primer tehnološkega centra. Ta izvoznik je prav tako trdil, da v drugem protidampinškem primeru prejete subvencije druge družbe niso prikrajšale njenega statusa TGO.

| (36) | Glede prve trditve je treba opomniti, da institucije Skupnosti opravijo oceno TGO na osnovi člena 2(7)(c) osnovne uredbe in ne na osnovi splošnih primerjav tržnih razmer družb, ki delujejo v LRK in podjetij v državah s tržnim gospodarstvom. Zato je bilo treba to trditev zavrniti. Glede druge trditve je treba poudariti, da se preiskava za vsak protidampinški primer izvaja ločeno in se ugotovitveni sklepi vsake preiskave sprejmejo glede na posamezen primer in njegove okoliščine. Poleg tega so narava, pogostost in gospodarsko okolje dodeljenih prispevkov države, v tem primeru pokazali, da merilo 1 iz člena 2(7)(c) osnovne Uredbe ni bilo izpolnjeno. Trditev je bilo zato treba zavrniti. |
| --- | --- |

(36)

Glede prve trditve je treba opomniti, da institucije Skupnosti opravijo oceno TGO na osnovi člena 2(7)(c) osnovne uredbe in ne na osnovi splošnih primerjav tržnih razmer družb, ki delujejo v LRK in podjetij v državah s tržnim gospodarstvom. Zato je bilo treba to trditev zavrniti. Glede druge trditve je treba poudariti, da se preiskava za vsak protidampinški primer izvaja ločeno in se ugotovitveni sklepi vsake preiskave sprejmejo glede na posamezen primer in njegove okoliščine. Poleg tega so narava, pogostost in gospodarsko okolje dodeljenih prispevkov države, v tem primeru pokazali, da merilo 1 iz člena 2(7)(c) osnovne Uredbe ni bilo izpolnjeno. Trditev je bilo zato treba zavrniti.

| (37) | Isti izvoznik je trdil, da naj bi v zvezi z merilom 3 člena 2(7)(c) osnovne uredbe vsi ustrezni predloženi dokumenti pokazali, da je bila plačana cena za pravico do rabe zemljišča določena s svobodnimi pogajanji z lokalnimi organi in zato temelji na tržni vrednosti. |
| --- | --- |

(37)

Isti izvoznik je trdil, da naj bi v zvezi z merilom 3 člena 2(7)(c) osnovne uredbe vsi ustrezni predloženi dokumenti pokazali, da je bila plačana cena za pravico do rabe zemljišča določena s svobodnimi pogajanji z lokalnimi organi in zato temelji na tržni vrednosti.

| (38) | Glede tega je treba navesti, da so ustrezni dokumenti, na katerih je temeljila nakupna cena za pravico do rabe zemljišča, iz leta 1997 in da so izvozniku omogočili pridobitev teh pravic za neomejeno obdobje za takrat določeno ceno. Brez upoštevanja povišanja cene med letom 1997 in datumom dejanskega prenosa pravice do rabe zemljišča ter brez vsakršne cenitve zemljišča ali poročila o oceni ta izvoznik ne bi mogel pojasniti, kako je bila določena cena prenosa pravice do rabe zemljišča. |
| --- | --- |

(38)

Glede tega je treba navesti, da so ustrezni dokumenti, na katerih je temeljila nakupna cena za pravico do rabe zemljišča, iz leta 1997 in da so izvozniku omogočili pridobitev teh pravic za neomejeno obdobje za takrat določeno ceno. Brez upoštevanja povišanja cene med letom 1997 in datumom dejanskega prenosa pravice do rabe zemljišča ter brez vsakršne cenitve zemljišča ali poročila o oceni ta izvoznik ne bi mogel pojasniti, kako je bila določena cena prenosa pravice do rabe zemljišča.

| (39) | Na podlagi navedenega se sklene, da ta izvoznik ni izpolnil meril 1 in 3 člena 2(7)(c) osnovne uredbe in je zato treba potrditi sklepne ugotovitve iz začasne faze. |
| --- | --- |

(39)

Na podlagi navedenega se sklene, da ta izvoznik ni izpolnil meril 1 in 3 člena 2(7)(c) osnovne uredbe in je zato treba potrditi sklepne ugotovitve iz začasne faze.

| (40) | En izvoznik, ki ni izpolnjeval merila 2 člena 2(7)(c) osnovne uredbe, je trdil, da je to merilo izpolnil, saj se finančni prispevki, dodeljeni dvema članoma uprave, ne morejo šteti za „posojila“, kot je bilo to ugotovljeno v začasni fazi (uvodna izjava 53 začasne uredbe). Te prispevke je treba raje razumeti kot sredstva rezervnega sklada. |
| --- | --- |

(40)

En izvoznik, ki ni izpolnjeval merila 2 člena 2(7)(c) osnovne uredbe, je trdil, da je to merilo izpolnil, saj se finančni prispevki, dodeljeni dvema članoma uprave, ne morejo šteti za „posojila“, kot je bilo to ugotovljeno v začasni fazi (uvodna izjava 53 začasne uredbe). Te prispevke je treba raje razumeti kot sredstva rezervnega sklada.

| (41) | Glede tega je treba opozoriti, da je rezervni sklad vrsta postavke na bilanci stanja, ki je rezervirana za investicijske projekte z dolgoročnim kapitalom ali katere koli druge velike in pričakovane stroške, ki se bodo pojavili v prihodnosti. Sredstva iz tega sklada, ko so enkrat navedena v bilanci stanja, se lahko porabijo samo za projekte naložb v kapital, za kar so bila na začetku namenjena, kar pa ne vključuje nepredvidenih okoliščin. |
| --- | --- |

(41)

Glede tega je treba opozoriti, da je rezervni sklad vrsta postavke na bilanci stanja, ki je rezervirana za investicijske projekte z dolgoročnim kapitalom ali katere koli druge velike in pričakovane stroške, ki se bodo pojavili v prihodnosti. Sredstva iz tega sklada, ko so enkrat navedena v bilanci stanja, se lahko porabijo samo za projekte naložb v kapital, za kar so bila na začetku namenjena, kar pa ne vključuje nepredvidenih okoliščin.

| (42) | Iz zapisnika seje članov uprave je jasno, da takšni nameni niso bili načrtovani. Poleg tega se je zadevni vnos v postavki bilance zavedel kot „druge terjatve“, kar se ponavadi uporablja za kratkoročna posojila in predujme lastnikov in zaposlenih. |
| --- | --- |

(42)

Iz zapisnika seje članov uprave je jasno, da takšni nameni niso bili načrtovani. Poleg tega se je zadevni vnos v postavki bilance zavedel kot „druge terjatve“, kar se ponavadi uporablja za kratkoročna posojila in predujme lastnikov in zaposlenih.

| (43) | Zato se lahko sklene, da finančna sredstva, dana posameznikoma, niso bila namenjena za kapitalsko rezervo, ampak pomenijo dajanje denarja brez vsakršne primerne pravne podlage, zlasti brez pogodbe, ki bi določala datume poplačil ali nastalih obresti. V vsakem primeru se takšna transakcija šteje kot finančni instrument v smislu mednarodnih računovodskih standardov (MRS) 32. Poleg tega te transakcije niso bile razkrite v skladu z MRS 24, saj finančni izkazi družbe niso razkrili (i) zneska transakcij, (ii) njihovih pogojev, vključno s tem, ali so zavarovani, ter (iii) narave vsakega nadomestila pri poravnavi in podrobnosti o vseh izdanih ali prejetih jamstvih. |
| --- | --- |

(43)

Zato se lahko sklene, da finančna sredstva, dana posameznikoma, niso bila namenjena za kapitalsko rezervo, ampak pomenijo dajanje denarja brez vsakršne primerne pravne podlage, zlasti brez pogodbe, ki bi določala datume poplačil ali nastalih obresti. V vsakem primeru se takšna transakcija šteje kot finančni instrument v smislu mednarodnih računovodskih standardov (MRS) 32. Poleg tega te transakcije niso bile razkrite v skladu z MRS 24, saj finančni izkazi družbe niso razkrili (i) zneska transakcij, (ii) njihovih pogojev, vključno s tem, ali so zavarovani, ter (iii) narave vsakega nadomestila pri poravnavi in podrobnosti o vseh izdanih ali prejetih jamstvih.

| (44) | Na podlagi navedenega se sklene, da ta proizvajalec izvoznik ni izpolnil merila 2 člena 2(7)(c) osnovne uredbe in je zato treba potrditi ugotovitve iz začasne faze. |
| --- | --- |

(44)

Na podlagi navedenega se sklene, da ta proizvajalec izvoznik ni izpolnil merila 2 člena 2(7)(c) osnovne uredbe in je zato treba potrditi ugotovitve iz začasne faze.

| (45) | Drugi izvoznik, ki ni izpolnil zahtev iz merila 2 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, ni izpodbijal dejstva o napakah v njegovih računovodskih knjigah, vendar so se mu nekatere napake zdele manj pomembne in nekatere druge iz lanskega leta brez vpliva na jasnost računovodskih izkazov družbe. |
| --- | --- |

(45)

Drugi izvoznik, ki ni izpolnil zahtev iz merila 2 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, ni izpodbijal dejstva o napakah v njegovih računovodskih knjigah, vendar so se mu nekatere napake zdele manj pomembne in nekatere druge iz lanskega leta brez vpliva na jasnost računovodskih izkazov družbe.

| (46) | Glede tega je treba opomniti, da so bile napake odkrite v naključno izbranih računovodskih dokumentih in jih revizorji v revizijskem poročilu, v katerem so resno podvomili o tem, da je računovodska evidenca pregledana v skladu z MRS, niso navedli. Poleg tega napačno knjiženje osnovnih sredstev v prejšnjem letu še naprej izkrivlja strukturo stroškov družbe in se ne more šteti za skladno z MRS 1 in 38. |
| --- | --- |

(46)

Glede tega je treba opomniti, da so bile napake odkrite v naključno izbranih računovodskih dokumentih in jih revizorji v revizijskem poročilu, v katerem so resno podvomili o tem, da je računovodska evidenca pregledana v skladu z MRS, niso navedli. Poleg tega napačno knjiženje osnovnih sredstev v prejšnjem letu še naprej izkrivlja strukturo stroškov družbe in se ne more šteti za skladno z MRS 1 in 38.

| (47) | Posledično se določitev iz začasne faze, da ta proizvajalec izvoznik ni izpolnil merila 2 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, potrdi. |
| --- | --- |

(47)

Posledično se določitev iz začasne faze, da ta proizvajalec izvoznik ni izpolnil merila 2 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, potrdi.

| (48) | Sodelujoči izvoznik, katerega zahtevek za TGO je bil zavrnjen, ker ni mogel dokazati, da je izpolnil merilo 1 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, je predložil pisno potrdilo kitajskih lokalnih organov, ki je po besedah izvoznika dokazovalo, da družba nima omejitev pri svojih nabavnih in prodajnih dejavnosti. |
| --- | --- |

(48)

Sodelujoči izvoznik, katerega zahtevek za TGO je bil zavrnjen, ker ni mogel dokazati, da je izpolnil merilo 1 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, je predložil pisno potrdilo kitajskih lokalnih organov, ki je po besedah izvoznika dokazovalo, da družba nima omejitev pri svojih nabavnih in prodajnih dejavnosti.

| (49) | Ker pa je predloženo potrdilo v nasprotju s statutom tega posameznega proizvajalca izvoznika in predloženih dokazov ni bilo več mogoče preveriti, je bilo treba zahtevek za TGO zavrniti tudi v dokončni fazi. |
| --- | --- |

(49)

Ker pa je predloženo potrdilo v nasprotju s statutom tega posameznega proizvajalca izvoznika in predloženih dokazov ni bilo več mogoče preveriti, je bilo treba zahtevek za TGO zavrniti tudi v dokončni fazi.

| (50) | Sodelujoči izvoznik, za katerega je bilo ugotovljeno, da ni izpolnil meril 1 do 3 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, je v zvezi z merilom 1 iz navedene določbe trdil, da omejitev nabavnih in prodajnih dejavnosti v njegovem statutu družba v praksi ni upoštevala. Glede merila 2 iz navedene določbe ugotovitev ni izpodbijal, trdil pa je, da so računovodske napake družbe posledica nepravilnih praks njegovih računovodij in/ali navodil lokalnih davčnih organov. Glede merila 3 iz navedene določbe pa družba, medtem ko je predložila nekaj pojasnil v zvezi s prejetimi državnimi popusti, ki so se štela za neustrezno ocenitev pravice do uporabe zemljišč, ni predložila dokazov o izpolnitvi pogojev za popust. |
| --- | --- |

(50)

Sodelujoči izvoznik, za katerega je bilo ugotovljeno, da ni izpolnil meril 1 do 3 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe, je v zvezi z merilom 1 iz navedene določbe trdil, da omejitev nabavnih in prodajnih dejavnosti v njegovem statutu družba v praksi ni upoštevala. Glede merila 2 iz navedene določbe ugotovitev ni izpodbijal, trdil pa je, da so računovodske napake družbe posledica nepravilnih praks njegovih računovodij in/ali navodil lokalnih davčnih organov. Glede merila 3 iz navedene določbe pa družba, medtem ko je predložila nekaj pojasnil v zvezi s prejetimi državnimi popusti, ki so se štela za neustrezno ocenitev pravice do uporabe zemljišč, ni predložila dokazov o izpolnitvi pogojev za popust.

| (51) | V zvezi z merilom 1 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe je treba navesti, da so v skladu s kitajskim pogodbenim pravom statuti družb zavezujoči za družbo, delničarje, direktorje, nadzornike in vodstveno osebje, zato so bile pripombe družbe zavrnjene. Poleg tega pripombe družbe glede meril 2 in 3 iz navedene določbe ne bi mogle upravičiti sprememb ustreznih začasnih ugotovitev. Zato se uvodna izjava 54 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(51)

V zvezi z merilom 1 iz člena 2(7)(c) osnovne uredbe je treba navesti, da so v skladu s kitajskim pogodbenim pravom statuti družb zavezujoči za družbo, delničarje, direktorje, nadzornike in vodstveno osebje, zato so bile pripombe družbe zavrnjene. Poleg tega pripombe družbe glede meril 2 in 3 iz navedene določbe ne bi mogle upravičiti sprememb ustreznih začasnih ugotovitev. Zato se uvodna izjava 54 začasne uredbe potrdi.

| (52) | V zvezi z uvodno izjavo 57 začasne uredbe je treba navesti, da analiza prejetih informacij po razkritju ugotovitev v zvezi s TGO ne upravičuje različne določitve družb, ki jim je bil dodeljen TGO. |
| --- | --- |

(52)

V zvezi z uvodno izjavo 57 začasne uredbe je treba navesti, da analiza prejetih informacij po razkritju ugotovitev v zvezi s TGO ne upravičuje različne določitve družb, ki jim je bil dodeljen TGO.

| (53) | Družba, ki ji je bila odobrena IO, je dokazala, da izpolnjuje merila iz člena 2(7)(c), in se ji tako lahko dodeli TGO. |
| --- | --- |

(53)

Družba, ki ji je bila odobrena IO, je dokazala, da izpolnjuje merila iz člena 2(7)(c), in se ji tako lahko dodeli TGO.

4.3   Individualna obravnava („IO“)

| (54) | Ena od zainteresiranih strank je trdila, da protikonkurenčne prakse in vmešavanje države spodbujajo izogibanje ukrepom in zato nobenemu izmed kitajskih proizvajalcev ne bi smeli odobriti IO. |
| --- | --- |

(54)

Ena od zainteresiranih strank je trdila, da protikonkurenčne prakse in vmešavanje države spodbujajo izogibanje ukrepom in zato nobenemu izmed kitajskih proizvajalcev ne bi smeli odobriti IO.

| (55) | Glede tega je treba opozoriti, da ta stranka ni predložila nobenega utemeljenega dokaza, povezanega z njeno trditvijo. Vendar se za manjšo nevarnost za izogibanje ukrepom zaradi znatne razlike v stopnjah dajatve šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev (glej uvodni izjavi 149 in 150). |
| --- | --- |

(55)

Glede tega je treba opozoriti, da ta stranka ni predložila nobenega utemeljenega dokaza, povezanega z njeno trditvijo. Vendar se za manjšo nevarnost za izogibanje ukrepom zaradi znatne razlike v stopnjah dajatve šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev (glej uvodni izjavi 149 in 150).

| (56) | Ker v zvezi z IO ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 58 do 60 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(56)

Ker v zvezi z IO ni bilo nobenih pripomb, se uvodne izjave 58 do 60 začasne uredbe potrdijo.

4.4   Normalna vrednost

4.4.1   Sodelujoči izvozniki, ki jim je bila odobrena TGO

| (57) | Za družbo v LRK, ki ji je bila odobrena IO in nato še TGO („družba IO“), je bilo ugotovljeno, da ni prodajala na notranjem trgu. Zato je bila normalna vrednost za to družbo oblikovana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe z isto metodologijo kot za sodelujoče izvoznike brez reprezentativne domače prodaje, kakor je opredeljeno v uvodnih izjavah 67 do 69 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(57)

Za družbo v LRK, ki ji je bila odobrena IO in nato še TGO („družba IO“), je bilo ugotovljeno, da ni prodajala na notranjem trgu. Zato je bila normalna vrednost za to družbo oblikovana v skladu s členom 2(3) osnovne uredbe z isto metodologijo kot za sodelujoče izvoznike brez reprezentativne domače prodaje, kakor je opredeljeno v uvodnih izjavah 67 do 69 začasne uredbe.

| (58) | Ker ni bilo pripomb k normalni vrednosti za izvoznike, ki jim je bila odobrena TGO, se uvodne izjave 61 do 69 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(58)

Ker ni bilo pripomb k normalni vrednosti za izvoznike, ki jim je bila odobrena TGO, se uvodne izjave 61 do 69 začasne uredbe potrdijo.

4.4.2   Proizvajalci izvozniki, ki jim TGO ni bila odobrena, in primerljiva država

| (59) | Nekatere stranke so izpodbijale odločitev, da je bila za primerljivo državo izbrana industrija Skupnosti, zlasti zaradi razlik med trgi dela in s tem v stroških dela. Kakor je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 70 do 76 začasne uredbe, je bilo vloženega precej truda za ohranitev sodelovanja primerljive države. Glede na pomanjkljivo sodelovanje se je zdelo primerno razpoložljive podatke za industrijo Skupnosti uporabiti za določitev normalne vrednosti v državi s tržnim gospodarstvom. Trditev glede razlik na trgu dela ni v zvezi s podatki v primerljivi državi. Poleg tega so bile trditve in pripombe teh strank predložene brez vseh utemeljitev in dejanskih alternativnih predlogov za izbiro primerljive države. Torej se te pripombe ne smejo upoštevati, začasne ugotovitve pa se potrdijo. |
| --- | --- |

(59)

Nekatere stranke so izpodbijale odločitev, da je bila za primerljivo državo izbrana industrija Skupnosti, zlasti zaradi razlik med trgi dela in s tem v stroških dela. Kakor je podrobno pojasnjeno v uvodnih izjavah 70 do 76 začasne uredbe, je bilo vloženega precej truda za ohranitev sodelovanja primerljive države. Glede na pomanjkljivo sodelovanje se je zdelo primerno razpoložljive podatke za industrijo Skupnosti uporabiti za določitev normalne vrednosti v državi s tržnim gospodarstvom. Trditev glede razlik na trgu dela ni v zvezi s podatki v primerljivi državi. Poleg tega so bile trditve in pripombe teh strank predložene brez vseh utemeljitev in dejanskih alternativnih predlogov za izbiro primerljive države. Torej se te pripombe ne smejo upoštevati, začasne ugotovitve pa se potrdijo.

| (60) | Ker ni bilo nobenih drugih pripomb k primerljivi državi, se uvodne izjave 70 do 76 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(60)

Ker ni bilo nobenih drugih pripomb k primerljivi državi, se uvodne izjave 70 do 76 začasne uredbe potrdijo.

4.5   Izvozna cena

| (61) | Ker je družba IO v Skupnost izvažala po povezanih družbah s sedežem v Skupnosti, so bile izvozne cene določene na podlagi cen pri nadaljnji prodaji prvim neodvisnim strankam v Skupnosti, v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(61)

Ker je družba IO v Skupnost izvažala po povezanih družbah s sedežem v Skupnosti, so bile izvozne cene določene na podlagi cen pri nadaljnji prodaji prvim neodvisnim strankam v Skupnosti, v skladu s členom 2(9) osnovne uredbe.

| (62) | Ker ni bilo pripomb k izvozni ceni, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodni izjavi 77 in 78 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(62)

Ker ni bilo pripomb k izvozni ceni, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodni izjavi 77 in 78 začasne uredbe potrdita.

4.6   Primerjava

| (63) | Za družbo IO je bila izvedena prilagoditev iz uvodnih izjav 81 do 83 začasne uredbe, da se je zagotovila poštena primerjava med izvozno ceno in normalno vrednostjo v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(63)

Za družbo IO je bila izvedena prilagoditev iz uvodnih izjav 81 do 83 začasne uredbe, da se je zagotovila poštena primerjava med izvozno ceno in normalno vrednostjo v skladu s členom 2(10) osnovne uredbe.

| (64) | En proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev preračuna valut njegovi izvozni ceni v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe. Prilagoditev je količinsko opredelil kot neto izgube zaradi tečajnih razlik (rezultat pozitivnih in negativnih tečajnih razlik), ki so se pojavile med OP pri njegovi izvozni prodaji zadevnega izdelka v Skupnost. Ker pa izvoznik ni dokazal pomembnejših premikov menjalnih tečajev med OP, se zahteva ni smela upoštevati. |
| --- | --- |

(64)

En proizvajalec izvoznik je zahteval prilagoditev preračuna valut njegovi izvozni ceni v skladu s členom 2(10)(j) osnovne uredbe. Prilagoditev je količinsko opredelil kot neto izgube zaradi tečajnih razlik (rezultat pozitivnih in negativnih tečajnih razlik), ki so se pojavile med OP pri njegovi izvozni prodaji zadevnega izdelka v Skupnost. Ker pa izvoznik ni dokazal pomembnejših premikov menjalnih tečajev med OP, se zahteva ni smela upoštevati.

| (65) | Ker ni bilo drugih pripomb k primerjavi, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodni izjavi 79 do 83 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(65)

Ker ni bilo drugih pripomb k primerjavi, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodni izjavi 79 do 83 začasne uredbe potrdita.

4.7   Stopnje dampinga

| (66) | Po začasnem razkritju so nekateri proizvajalci izvozniki, ki jim je bila odobrena IO, trdili, da bi bilo v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe treba za določitev njihove stopnje dampinga vključiti vse njihove izvozne transakcije. |
| --- | --- |

(66)

Po začasnem razkritju so nekateri proizvajalci izvozniki, ki jim je bila odobrena IO, trdili, da bi bilo v skladu s členom 2(11) osnovne uredbe treba za določitev njihove stopnje dampinga vključiti vse njihove izvozne transakcije.

| (67) | Zaradi teh pripomb in določitve normalne vrednosti za veliko večino vrst izdelka, izvoženih iz LRK, zlasti ker so bili uporabljeni podatki primerljive države, se je zdelo primerno prilagoditi uporabljena merila in tako ustrezno opredeliti različne vrste izdelka. Izračuni dampinga so zato bili popravljeni po prilagojenih merilih. |
| --- | --- |

(67)

Zaradi teh pripomb in določitve normalne vrednosti za veliko večino vrst izdelka, izvoženih iz LRK, zlasti ker so bili uporabljeni podatki primerljive države, se je zdelo primerno prilagoditi uporabljena merila in tako ustrezno opredeliti različne vrste izdelka. Izračuni dampinga so zato bili popravljeni po prilagojenih merilih.

| (68) | Za enega proizvajalca izvoznika je bila odobrena dodatna prilagoditev za fizikalne lastnosti, ki je temeljila na tržni vrednosti razlike med surovinami v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(68)

Za enega proizvajalca izvoznika je bila odobrena dodatna prilagoditev za fizikalne lastnosti, ki je temeljila na tržni vrednosti razlike med surovinami v skladu s členom 2(10)(a) osnovne uredbe.

| (69) | V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe se je za družbe, ki jim je bila odobrena IO, tehtana povprečna normalna vrednost potem primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kakor je navedeno zgoraj. |
| --- | --- |

(69)

V skladu s členom 2(11) in (12) osnovne uredbe se je za družbe, ki jim je bila odobrena IO, tehtana povprečna normalna vrednost potem primerjala s tehtano povprečno izvozno ceno ustrezne vrste zadevnega izdelka, kakor je navedeno zgoraj.

| (70) | Na podlagi tega so dokončne stopnje dampinga, izražene v odstotkih cene cena, zavarovanje in stroški (CIF – cost, insurance and freight) meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:






  Družba | Dokončna stopnja dampinga |
| --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 47,7 % |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 13,8 % |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 48,4 % |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 % |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 % |
| Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd. | 14,0 % |
| Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd. | 0 % |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 18,8 % |
| sodelujoče nevzorčene družbe | 31,8 % |

(70)

Na podlagi tega so dokončne stopnje dampinga, izražene v odstotkih cene cena, zavarovanje in stroški (CIF – cost, insurance and freight) meja Skupnosti brez plačane dajatve, naslednje:

Družba

Dokončna stopnja dampinga

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.

47,7 %

Dalian Bright Wax Co., Ltd.

13,8 %

Dalian Talent Gift Co., Ltd.

48,4 %

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.

0 %

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.

0 %

Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd.

14,0 %

Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd.

0 %

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.

18,8 %

sodelujoče nevzorčene družbe

31,8 %

| (71) | Glede na spremembe v stopnjah dampinga vzorčenih družb, je bila tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih nevzorčenih izvoznikov ponovno izračunana v skladu z metodologijo iz uvodne izjave 86 začasne uredbe in kakor je navedeno, je bila določena na 31,8 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(71)

Glede na spremembe v stopnjah dampinga vzorčenih družb, je bila tehtana povprečna stopnja dampinga sodelujočih nevzorčenih izvoznikov ponovno izračunana v skladu z metodologijo iz uvodne izjave 86 začasne uredbe in kakor je navedeno, je bila določena na 31,8 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve.

| (72) | Podlaga za določitev stopnje dampinga na ravni države je navedena v uvodnih izjavah 87 in 88 začasne uredbe, ki pa se je ob upoštevanju popravljenih izračunov, kakor je navedeno v uvodni izjavi 66, znižala iz 66,1 % na 62,9 %. |
| --- | --- |

(72)

Podlaga za določitev stopnje dampinga na ravni države je navedena v uvodnih izjavah 87 in 88 začasne uredbe, ki pa se je ob upoštevanju popravljenih izračunov, kakor je navedeno v uvodni izjavi 66, znižala iz 66,1 % na 62,9 %.

| (73) | Eno stranko je zanimala pravna podlaga, na podlagi katere je za nesodelujoče izvoznike bila ocenjena višja stopnja dampinga kot za sodelujoče nevzorčene izvoznike. V zvezi s tem je bilo pojasnjeno, da se je metodologija iz uvodne izjave 87 začasne uredbe, ki temelji na dosegljivih podatkih, uporabila v skladu s členom 18 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(73)

Eno stranko je zanimala pravna podlaga, na podlagi katere je za nesodelujoče izvoznike bila ocenjena višja stopnja dampinga kot za sodelujoče nevzorčene izvoznike. V zvezi s tem je bilo pojasnjeno, da se je metodologija iz uvodne izjave 87 začasne uredbe, ki temelji na dosegljivih podatkih, uporabila v skladu s členom 18 osnovne uredbe.

| (74) | Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države dokončno določena v višini 62,9 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve. |
| --- | --- |

(74)

Na podlagi tega je bila stopnja dampinga na ravni države dokončno določena v višini 62,9 % cene CIF meja Skupnosti brez plačane dajatve.

5.   ŠKODA

5.1   Proizvodnja Skupnosti

| (75) | Ker ni bilo pripomb k proizvodnji Skupnosti in ne novih ugotovitev o tem, se uvodni izjavi 90 in 91 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(75)

Ker ni bilo pripomb k proizvodnji Skupnosti in ne novih ugotovitev o tem, se uvodni izjavi 90 in 91 začasne uredbe potrdita.

5.2   Opredelitev industrije Skupnosti

| (76) | Ker ni bilo pripomb k opredelitvi industrije Skupnosti, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodna izjava 92 začasne uredbe potrdi. |
| --- | --- |

(76)

Ker ni bilo pripomb k opredelitvi industrije Skupnosti, ki bi spremenile začasne ugotovitve, se uvodna izjava 92 začasne uredbe potrdi.

5.3   Potrošnja Skupnosti

Tabela

| Potrošnja Skupnosti | 2004 | 2005 | 2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| v tonah | 511 103 | 545 757 | 519 801 | 577 332 |
| indeks | 100 | 107 | 102 | 113 |
| Vir: Eurostat in odgovori na vprašalnik. |

Potrošnja Skupnosti

2004

2005

2006

OP

v tonah

511 103

545 757

519 801

577 332

indeks

100

107

102

113

Vir: Eurostat in odgovori na vprašalnik.

| (77) | Ker ni bilo pripomb k potrošnji Skupnosti, kakor je razvidno v zgornji tabeli, se uvodni izjavi 93 in 94 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(77)

Ker ni bilo pripomb k potrošnji Skupnosti, kakor je razvidno v zgornji tabeli, se uvodni izjavi 93 in 94 začasne uredbe potrdita.

5.4   Uvoz iz LRK v Skupnost

5.4.1   Obseg, cena in tržni delež dampinškega uvoza

| (78) | Spodnja tabela kaže celotni uvoz kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trg Skupnosti v obravnavanem obdobju.

  Tabela










  Celoten uvoz iz LRK | 2004 | 2005 | 2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| uvoz (v tonah) | 147 530 | 177 662 | 168 986 | 199 112 |
| indeks | 100 | 120 | 115 | 135 |
| cene (EUR/tona) | 1 486 | 1 518 | 1 678 | 1 599 |
| indeks | 100 | 102 | 113 | 108 |
| tržni delež | 28,9 % | 32,6 % | 32,5 % | 34,5 % |
| indeks | 100 | 113 | 112 | 119 |
| Vir: Eurostat. |

(78)

Spodnja tabela kaže celotni uvoz kitajskih proizvajalcev izvoznikov na trg Skupnosti v obravnavanem obdobju.

Tabela

Celoten uvoz iz LRK

2004

2005

2006

OP

uvoz (v tonah)

147 530

177 662

168 986

199 112

indeks

100

120

115

135

cene (EUR/tona)

1 486

1 518

1 678

1 599

indeks

100

102

113

108

tržni delež

28,9 %

32,6 %

32,5 %

34,5 %

indeks

100

113

112

119

Vir: Eurostat.

| (79) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 97 začasne uredbe, kadar se za določitev dampinga uporablja vzorčenje, je praksa Komisije, da nato prouči, ali obstajajo jasni dokazi o tem, ali so vse družbe, ki niso bile vzorčene, dejansko izvajale damping svojih izdelkov na trgu Skupnosti med OP ali ne. |
| --- | --- |

(79)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 97 začasne uredbe, kadar se za določitev dampinga uporablja vzorčenje, je praksa Komisije, da nato prouči, ali obstajajo jasni dokazi o tem, ali so vse družbe, ki niso bile vzorčene, dejansko izvajale damping svojih izdelkov na trgu Skupnosti med OP ali ne.

| (80) | Glede na dokončne ugotovitve v zvezi z dampingom in dejstvo, da za dve dodatni družbi ni bil ugotovljen damping pri izvozu njunih izdelkov na trg Skupnosti, je treba ponovno oceniti celoten obseg in ceno dampinškega uvoza. V ta namen so bile ponovno preverjene izvozne cene, ki jih zaračunavajo sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec, ter izvozne cene nesodelujočih izvoznikov na podlagi podatkov Eurostata, odgovorov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK na vprašalnike in odgovorov na obrazce za vzorčenje, ki so jih predložile vse sodelujoče družbe iz LRK. |
| --- | --- |

(80)

Glede na dokončne ugotovitve v zvezi z dampingom in dejstvo, da za dve dodatni družbi ni bil ugotovljen damping pri izvozu njunih izdelkov na trg Skupnosti, je treba ponovno oceniti celoten obseg in ceno dampinškega uvoza. V ta namen so bile ponovno preverjene izvozne cene, ki jih zaračunavajo sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso vključeni v vzorec, ter izvozne cene nesodelujočih izvoznikov na podlagi podatkov Eurostata, odgovorov vzorčenih proizvajalcev izvoznikov iz LRK na vprašalnike in odgovorov na obrazce za vzorčenje, ki so jih predložile vse sodelujoče družbe iz LRK.

| (81) | Po metodologiji, ki se je uporabila v začasni fazi, se je štelo, da se stopnja nedampinških izvoznih cen določi tako, da se povprečna stopnja dampinga, ugotovljena na podlagi vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, prišteje k povprečnim izvoznim cenam, določenim za vzorčene proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izvajajo damping. Izvozne cene, določene za nevzorčene proizvajalce izvoznike, so se nato primerjale z nedampinškimi izvoznimi cenami. |
| --- | --- |

(81)

Po metodologiji, ki se je uporabila v začasni fazi, se je štelo, da se stopnja nedampinških izvoznih cen določi tako, da se povprečna stopnja dampinga, ugotovljena na podlagi vzorčenih proizvajalcev izvoznikov, prišteje k povprečnim izvoznim cenam, določenim za vzorčene proizvajalce izvoznike, za katere je bilo ugotovljeno, da izvajajo damping. Izvozne cene, določene za nevzorčene proizvajalce izvoznike, so se nato primerjale z nedampinškimi izvoznimi cenami.

| (82) | Ta primerjava cen je pokazala, da so (i) sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec, in (ii) proizvajalci izvozniki, ki niso sodelovali v preiskavi, imeli povprečne izvozne cene, ki so bile v vseh primerih pod povprečnimi nedampinškimi cenami, določenimi za vzorčene proizvajalce izvoznike. To je bil zadosten dokaz, da se uvoz iz vseh družb, ki niso bile vzorčene, in sicer sodelujočih in nesodelujočih, lahko šteje kot dampinški. |
| --- | --- |

(82)

Ta primerjava cen je pokazala, da so (i) sodelujoči proizvajalci izvozniki, ki niso bili vključeni v vzorec, in (ii) proizvajalci izvozniki, ki niso sodelovali v preiskavi, imeli povprečne izvozne cene, ki so bile v vseh primerih pod povprečnimi nedampinškimi cenami, določenimi za vzorčene proizvajalce izvoznike. To je bil zadosten dokaz, da se uvoz iz vseh družb, ki niso bile vzorčene, in sicer sodelujočih in nesodelujočih, lahko šteje kot dampinški.

| (83) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 80, pri treh proizvajalcih izvoznikih v LRK, dva sta bila vključena v vzorec, enemu pa je bila odobrena individualna obravnava, ni bil ugotovljen damping pri izvozu njihovih izdelkov na trg Skupnosti. V skladu s tem je bil njihov izvoz izključen iz analize razvoja dampinškega uvoza na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(83)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 80, pri treh proizvajalcih izvoznikih v LRK, dva sta bila vključena v vzorec, enemu pa je bila odobrena individualna obravnava, ni bil ugotovljen damping pri izvozu njihovih izdelkov na trg Skupnosti. V skladu s tem je bil njihov izvoz izključen iz analize razvoja dampinškega uvoza na trg Skupnosti.

| (84) | Spodnja tabela vključuje celotni uvoz sveč s poreklom iz LRK, za katere je bil med obravnavanim obdobjem pri uvozu na trg Skupnosti ugotovljen damping ali se je štel za dampinškega.

  Tabela










  Dampinški uvoz LRK | 2004 | 2005 | 2006 | OP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| uvoz (v tonah) | 137 754 | 159 979 | 152 803 | 181 043 |
| indeks | 100 | 116 | 111 | 131 |
| cene (EUR/tona) | 1 420 | 1 470 | 1 610 | 1 560 |
| indeks | 100 | 104 | 113 | 110 |
| tržni delež | 27,0 % | 29,3 % | 29,4 % | 31,4 % |
| indeks | 100 | 109 | 109 | 116 |
| Vir: Eurostat in odgovori na vprašalnik. |

(84)

Spodnja tabela vključuje celotni uvoz sveč s poreklom iz LRK, za katere je bil med obravnavanim obdobjem pri uvozu na trg Skupnosti ugotovljen damping ali se je štel za dampinškega.

Tabela

Dampinški uvoz LRK

2004

2005

2006

OP

uvoz (v tonah)

137 754

159 979

152 803

181 043

indeks

100

116

111

131

cene (EUR/tona)

1 420

1 470

1 610

1 560

indeks

100

104

113

110

tržni delež

27,0 %

29,3 %

29,4 %

31,4 %

indeks

100

109

109

116

Vir: Eurostat in odgovori na vprašalnik.

| (85) | Na splošno se je dampinški uvoz iz LRK znatno povečal s 137 754 ton leta 2004 na 181 043 ton med OP, tj. za 31 % ali več kot 43 000 ton v obravnavanem obdobju. Povečanje ustreznega tržnega deleža (+ 4,4 odstotne točke) je bilo manj izrazito zaradi povečanja potrošnje Skupnosti. Poleg tega kljub splošnemu zmanjšanju potrošnje v obdobju med letoma 2005 in 2006 dampinški uvoz ni izgubil svojega deleža na trgu. |
| --- | --- |

(85)

Na splošno se je dampinški uvoz iz LRK znatno povečal s 137 754 ton leta 2004 na 181 043 ton med OP, tj. za 31 % ali več kot 43 000 ton v obravnavanem obdobju. Povečanje ustreznega tržnega deleža (+ 4,4 odstotne točke) je bilo manj izrazito zaradi povečanja potrošnje Skupnosti. Poleg tega kljub splošnemu zmanjšanju potrošnje v obdobju med letoma 2005 in 2006 dampinški uvoz ni izgubil svojega deleža na trgu.

| (86) | Povprečne cene dampinškega uvoza iz LRK so pokazale 10-odstotno povišanje v obravnavanem obdobju, vendar je vse kazalo na to, da so bile te cene med OP še vedno izredno dampinške, in sicer v povprečju nad stopnjo 40 %. Povprečna cena dampinškega uvoza se je zmanjšala za več kot 3 % med letom 2006 in OP ter je v navedenem obdobju, kot je pojasnjeno spodaj, nelojalno nižala cene industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(86)

Povprečne cene dampinškega uvoza iz LRK so pokazale 10-odstotno povišanje v obravnavanem obdobju, vendar je vse kazalo na to, da so bile te cene med OP še vedno izredno dampinške, in sicer v povprečju nad stopnjo 40 %. Povprečna cena dampinškega uvoza se je zmanjšala za več kot 3 % med letom 2006 in OP ter je v navedenem obdobju, kot je pojasnjeno spodaj, nelojalno nižala cene industrije Skupnosti.

| (87) | Na splošno opažanja iz uvodnih izjav 97 do 105 začasne uredbe ostanejo veljavne in se lahko potrdijo. |
| --- | --- |

(87)

Na splošno opažanja iz uvodnih izjav 97 do 105 začasne uredbe ostanejo veljavne in se lahko potrdijo.

5.4.2   Nelojalno nižanje cen

| (88) | Potrdi se metodologija iz uvodne izjave 106 začasne uredbe za določitev nelojalnega nižanja cen. Po preveritvenih obiskih v prostorih nepovezanih uvoznikov, ki so sledili uvedbi začasnih ukrepov, pa se je na podlagi preverjenih podatkov, pridobljenih od teh uvoznikov, popravila prilagoditev stroškov po uvozu. |
| --- | --- |

(88)

Potrdi se metodologija iz uvodne izjave 106 začasne uredbe za določitev nelojalnega nižanja cen. Po preveritvenih obiskih v prostorih nepovezanih uvoznikov, ki so sledili uvedbi začasnih ukrepov, pa se je na podlagi preverjenih podatkov, pridobljenih od teh uvoznikov, popravila prilagoditev stroškov po uvozu.

| (89) | Po začasnem razkritju je številne izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, in industrijo Skupnosti zanimala nizka stopnja primerljivosti cen. Stranke so tako kot pri izračunu dampinga zahtevale večjo primerljivost. Posledično se je zdelo primerno uporabiti isto merilo za povečanje primerljivosti, kot je bilo uporabljeno za izračun dampinga iz uvodne izjave 67. Izračuni nelojalnega nižanja cen so bili tako ustrezno popravljeni. |
| --- | --- |

(89)

Po začasnem razkritju je številne izvoznike, ki jim je bila odobrena IO, in industrijo Skupnosti zanimala nizka stopnja primerljivosti cen. Stranke so tako kot pri izračunu dampinga zahtevale večjo primerljivost. Posledično se je zdelo primerno uporabiti isto merilo za povečanje primerljivosti, kot je bilo uporabljeno za izračun dampinga iz uvodne izjave 67. Izračuni nelojalnega nižanja cen so bili tako ustrezno popravljeni.

| (90) | Poleg tega so nekatere stranke opozorile na nekaj očitnih napak v njihovih začasnih izračunih. Te napake so bile popravljene, kadar je bilo to upravičeno. |
| --- | --- |

(90)

Poleg tega so nekatere stranke opozorile na nekaj očitnih napak v njihovih začasnih izračunih. Te napake so bile popravljene, kadar je bilo to upravičeno.

| (91) | Na podlagi navedenega je bila povprečna stopnja nelojalno znižane cene v OP, izražene kot odstotek tehtanih povprečnih cen franko tovarna, 15,7 %. |
| --- | --- |

(91)

Na podlagi navedenega je bila povprečna stopnja nelojalno znižane cene v OP, izražene kot odstotek tehtanih povprečnih cen franko tovarna, 15,7 %.

5.5   Gospodarski položaj industrije Skupnosti

| (92) | Kakor je navedeno v uvodnih izjavah 130 do 134 začasne uredbe, je bilo ugotovljeno, da je industrija Skupnosti utrpela škodo v smislu členov 3(5) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(92)

Kakor je navedeno v uvodnih izjavah 130 do 134 začasne uredbe, je bilo ugotovljeno, da je industrija Skupnosti utrpela škodo v smislu členov 3(5) osnovne uredbe.

| (93) | Dejansko je začasna analiza pokazala, da se je uspešnost industrije Skupnosti izboljšala pri nekaterih kazalcih obsega, da pa so se v obravnavanem obdobju znatno poslabšali vsi kazalci, povezani s finančnim položajem industrije Skupnosti. Ne glede na zmožnost industrije Skupnosti, da zbere kapital za naložbe, je med OP donosnost naložb postala negativna, denarni tok pa se je v obravnavanem obdobju znatno znižal. Povprečne prodajne cene med obravnavanim obdobjem so se zmanjšale za 9 %, med OP pa so se pojavile izgube. Poleg tega so se tudi drugi kazalci škode v zvezi z industrijo Skupnosti v obravnavanem obdobju razvijali negativno, industrija Skupnosti pa ni mogla izkoristiti 13-odstotnega povečanja trga, saj je lahko svoj obseg prodaje povečala le za 3 %. |
| --- | --- |

(93)

Dejansko je začasna analiza pokazala, da se je uspešnost industrije Skupnosti izboljšala pri nekaterih kazalcih obsega, da pa so se v obravnavanem obdobju znatno poslabšali vsi kazalci, povezani s finančnim položajem industrije Skupnosti. Ne glede na zmožnost industrije Skupnosti, da zbere kapital za naložbe, je med OP donosnost naložb postala negativna, denarni tok pa se je v obravnavanem obdobju znatno znižal. Povprečne prodajne cene med obravnavanim obdobjem so se zmanjšale za 9 %, med OP pa so se pojavile izgube. Poleg tega so se tudi drugi kazalci škode v zvezi z industrijo Skupnosti v obravnavanem obdobju razvijali negativno, industrija Skupnosti pa ni mogla izkoristiti 13-odstotnega povečanja trga, saj je lahko svoj obseg prodaje povečala le za 3 %.

| (94) | Glede zaloge industrije Skupnosti je ena zainteresirana stranka trdila, da sta bili povečana raven zalog ob koncu leta in ugotovljena škoda posledica čezmerne proizvodnje, kar je domnevno tudi vodilo do vložitve pritožbe industrije Skupnosti. |
| --- | --- |

(94)

Glede zaloge industrije Skupnosti je ena zainteresirana stranka trdila, da sta bili povečana raven zalog ob koncu leta in ugotovljena škoda posledica čezmerne proizvodnje, kar je domnevno tudi vodilo do vložitve pritožbe industrije Skupnosti.

| (95) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 119 začasne uredbe, čeprav so se zaloge med OP povečale v absolutnem smislu, so v odstotkih ostale relativno stabilne na približno 25 % obsega proizvodnje industrije Skupnosti. Poleg tega se zaloge niso zdele pomemben dejavnik škode v analizah, ki so privedle do sklepa, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo. Poleg tega stranka ni predložila dokaza, ki bi podprl njene trditve, in ni bilo pripomb k dejstvom in premislekom, ki so privedli do sklepa, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo iz uvodnih izjav 130 do 134 začasne uredbe. Glede na zgoraj navedeno je bil ta zahtevek zavrnjen. |
| --- | --- |

(95)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 119 začasne uredbe, čeprav so se zaloge med OP povečale v absolutnem smislu, so v odstotkih ostale relativno stabilne na približno 25 % obsega proizvodnje industrije Skupnosti. Poleg tega se zaloge niso zdele pomemben dejavnik škode v analizah, ki so privedle do sklepa, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo. Poleg tega stranka ni predložila dokaza, ki bi podprl njene trditve, in ni bilo pripomb k dejstvom in premislekom, ki so privedli do sklepa, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo iz uvodnih izjav 130 do 134 začasne uredbe. Glede na zgoraj navedeno je bil ta zahtevek zavrnjen.

| (96) | Ker ni bilo drugih pripomb k začasnim ugotovitvam o gospodarskem položaju industrije Skupnosti, se uvodne izjave 109 do 129 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(96)

Ker ni bilo drugih pripomb k začasnim ugotovitvam o gospodarskem položaju industrije Skupnosti, se uvodne izjave 109 do 129 začasne uredbe potrdijo.

| (97) | Potrdi se tudi sklepna ugotovitev, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, kakor je navedeno v uvodnih izjavah 130 do 134 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(97)

Potrdi se tudi sklepna ugotovitev, da je industrija Skupnosti utrpela znatno škodo, kakor je navedeno v uvodnih izjavah 130 do 134 začasne uredbe.

6.   VZROČNA ZVEZA

6.1   Učinek dampinškega uvoza

| (98) | Po ugotovitvi, da pri dveh dodatnih proizvajalcih izvoznikih v LRK ni bilo dampinga njunih izdelkov pri uvozu na trg Skupnosti, je bilo ponovno ocenjeno, ali so ugotovitve in sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 136 do 142 začasne uredbe še veljavne. |
| --- | --- |

(98)

Po ugotovitvi, da pri dveh dodatnih proizvajalcih izvoznikih v LRK ni bilo dampinga njunih izdelkov pri uvozu na trg Skupnosti, je bilo ponovno ocenjeno, ali so ugotovitve in sklepne ugotovitve iz uvodnih izjav 136 do 142 začasne uredbe še veljavne.

| (99) | Ponovna ocenitev je pokazala, da so bile sveče, uvožene v Skupnost iz LRK, med OP na trgu Skupnosti prodajane po močno dampinških cenah. Kot je navedeno v uvodni izjavi 71, je bilo ugotovljeno, da so sodelujoči proizvajalci izvozniki iz LRK zadevni izdelek prodajali po povprečni 31,8-odstotni stopnji dampinga. Potrdi se ugotovitev, da približno 55 % kitajskih izvoznikov ni sodelovalo v preiskavi. Kakor je navedeno v uvodni izjavi 82, je bilo s preiskavo dovolj dokazano, da so ti proizvajalci izvozniki svoje izdelke na trgu Skupnosti prav tako prodajali po dampinških cenah. |
| --- | --- |

(99)

Ponovna ocenitev je pokazala, da so bile sveče, uvožene v Skupnost iz LRK, med OP na trgu Skupnosti prodajane po močno dampinških cenah. Kot je navedeno v uvodni izjavi 71, je bilo ugotovljeno, da so sodelujoči proizvajalci izvozniki iz LRK zadevni izdelek prodajali po povprečni 31,8-odstotni stopnji dampinga. Potrdi se ugotovitev, da približno 55 % kitajskih izvoznikov ni sodelovalo v preiskavi. Kakor je navedeno v uvodni izjavi 82, je bilo s preiskavo dovolj dokazano, da so ti proizvajalci izvozniki svoje izdelke na trgu Skupnosti prav tako prodajali po dampinških cenah.

| (100) | Obseg dampinškega uvoza na trgu Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečal za 31 %. To povečanje se je zgodilo ob močno dampinških cenah, ki so med OP v povprečju nelojalno nižale cene industrije Skupnosti za 15,7 %. V skladu s tem se je tržni delež proizvajalcev izvoznikov, katerih uvoz je bil dokazano dampinški ali se je štel za dampinškega, med obravnavnim obdobjem povečal s približno 27 % na približno 31,4 %, torej za več kot 4,4 odstotne točke. |
| --- | --- |

(100)

Obseg dampinškega uvoza na trgu Skupnosti se je v obravnavanem obdobju povečal za 31 %. To povečanje se je zgodilo ob močno dampinških cenah, ki so med OP v povprečju nelojalno nižale cene industrije Skupnosti za 15,7 %. V skladu s tem se je tržni delež proizvajalcev izvoznikov, katerih uvoz je bil dokazano dampinški ali se je štel za dampinškega, med obravnavnim obdobjem povečal s približno 27 % na približno 31,4 %, torej za več kot 4,4 odstotne točke.

| (101) | Glede na navedena dejstva in premisleke dejstvo, da pri dveh dodatnih proizvajalcih izvoznikih ni bilo dampinga izdelkov pri uvozu na trg Skupnosti, ne spremeni analize iz uvodnih izjav 136 do 142 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(101)

Glede na navedena dejstva in premisleke dejstvo, da pri dveh dodatnih proizvajalcih izvoznikih ni bilo dampinga izdelkov pri uvozu na trg Skupnosti, ne spremeni analize iz uvodnih izjav 136 do 142 začasne uredbe.

| (102) | Zato se potrdi, da je nenadna rast poceni dampinškega uvoza iz LRK znatno negativno vplivala na gospodarski položaj industrije Skupnosti med OP. |
| --- | --- |

(102)

Zato se potrdi, da je nenadna rast poceni dampinškega uvoza iz LRK znatno negativno vplivala na gospodarski položaj industrije Skupnosti med OP.

6.2   Učinek drugih dejavnikov

| (103) | Ker ni bilo drugih pripomb k razvoju povpraševanja na trgu Skupnosti, uvozu sveč s strani industrije Skupnosti, uvozu iz drugih tretjih držav ali uspešnosti drugih proizvajalcev v Skupnosti, se uvodne izjave 143 do 151 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(103)

Ker ni bilo drugih pripomb k razvoju povpraševanja na trgu Skupnosti, uvozu sveč s strani industrije Skupnosti, uvozu iz drugih tretjih držav ali uspešnosti drugih proizvajalcev v Skupnosti, se uvodne izjave 143 do 151 začasne uredbe potrdijo.

6.2.1   Izvoz industrije Skupnosti

| (104) | Ena stranka je trdila, da industrija Skupnosti ni mogla slediti povečanju trga Skupnosti zaradi povečanja svojih izvoznih prodaj med OP. |
| --- | --- |

(104)

Ena stranka je trdila, da industrija Skupnosti ni mogla slediti povečanju trga Skupnosti zaradi povečanja svojih izvoznih prodaj med OP.

| (105) | Na podlagi podatkov Eurostata in izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Skupnosti se je celotni izvoz sveč zunaj Skupnosti, ki so ga opravili proizvajalci Skupnosti povečal za 10 % ali okrog 5 000 ton med letom 2006 in OP. Začasno je bilo ugotovljeno, da je bil ta razmeroma dober izvoz zlasti koristen za industrijo Skupnosti med OP. |
| --- | --- |

(105)

Na podlagi podatkov Eurostata in izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Skupnosti se je celotni izvoz sveč zunaj Skupnosti, ki so ga opravili proizvajalci Skupnosti povečal za 10 % ali okrog 5 000 ton med letom 2006 in OP. Začasno je bilo ugotovljeno, da je bil ta razmeroma dober izvoz zlasti koristen za industrijo Skupnosti med OP.

| (106) | Za popolno proučitev trditve je treba upoštevati raven zalog, proizvodno zmogljivost in stopnjo izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti industrije Skupnosti. Kakor je navedeno v uvodni izjavi 118 začasne uredbe, je raven za industrijo Skupnosti razpoložljivih zalog povprečno znašala 25 % proizvodnje in je v OP znašala 56 000 ton. Zaloge so se med letom 2006 in OP celo povečale za okrog 2 400 ton. Poleg tega je v tabeli 3 začasne uredbe navedeno, da se je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem nenehno povečevala, stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Skupnosti pa je bila med OP 76-odstotna, medtem ko je v letu 2005 bila 82-odstotna. Torej bi industrija Skupnosti lahko proizvedla in prodala več svojih izdelkov na trgu Skupnosti. |
| --- | --- |

(106)

Za popolno proučitev trditve je treba upoštevati raven zalog, proizvodno zmogljivost in stopnjo izkoriščenosti proizvodne zmogljivosti industrije Skupnosti. Kakor je navedeno v uvodni izjavi 118 začasne uredbe, je raven za industrijo Skupnosti razpoložljivih zalog povprečno znašala 25 % proizvodnje in je v OP znašala 56 000 ton. Zaloge so se med letom 2006 in OP celo povečale za okrog 2 400 ton. Poleg tega je v tabeli 3 začasne uredbe navedeno, da se je proizvodna zmogljivost industrije Skupnosti med obravnavanim obdobjem nenehno povečevala, stopnja izkoriščenosti zmogljivosti industrije Skupnosti pa je bila med OP 76-odstotna, medtem ko je v letu 2005 bila 82-odstotna. Torej bi industrija Skupnosti lahko proizvedla in prodala več svojih izdelkov na trgu Skupnosti.

| (107) | Trditev, da bi povečanje izvozne prodaje industrije Skupnosti pojasnilo, da industrija Skupnosti ni mogla slediti povečanju potrošnje, se na podlagi navedenih dejstev in premislekov zavrne. Posledično se potrdi sklepna ugotovitev iz uvodne izjave 153 začasne uredbe, da uspešnost izvoza industrije Skupnosti ni prispevala k škodi. |
| --- | --- |

(107)

Trditev, da bi povečanje izvozne prodaje industrije Skupnosti pojasnilo, da industrija Skupnosti ni mogla slediti povečanju potrošnje, se na podlagi navedenih dejstev in premislekov zavrne. Posledično se potrdi sklepna ugotovitev iz uvodne izjave 153 začasne uredbe, da uspešnost izvoza industrije Skupnosti ni prispevala k škodi.

6.2.2   Uvoz sveč industrije Skupnosti in premestitev proizvodnje industrije Skupnosti

| (108) | Ker ni bilo drugih pripomb k uvozu sveč industrije Skupnosti in premestitvi proizvodnje industrije Skupnosti, se uvodne izjave 154 do 160 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(108)

Ker ni bilo drugih pripomb k uvozu sveč industrije Skupnosti in premestitvi proizvodnje industrije Skupnosti, se uvodne izjave 154 do 160 začasne uredbe potrdijo.

6.2.3   Učinek obstoja kartela med evropskimi proizvajalci parafinskega voska

| (109) | Ena stranka je ponovno izrazila zaskrbljenost zaradi obstoja kartela med nekaterimi proizvajalci Skupnosti parafinskega voska, kakor je na podlagi svoje preiskave, ki se je začela v prvih mesecih leta 2005, ugotovil Generalni direktorat za konkurenco. Vendar ni predložila novih podatkov, s katerimi bi izpodbila začasno ugotovitev, da kartel ni vplival na škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti. |
| --- | --- |

(109)

Ena stranka je ponovno izrazila zaskrbljenost zaradi obstoja kartela med nekaterimi proizvajalci Skupnosti parafinskega voska, kakor je na podlagi svoje preiskave, ki se je začela v prvih mesecih leta 2005, ugotovil Generalni direktorat za konkurenco. Vendar ni predložila novih podatkov, s katerimi bi izpodbila začasno ugotovitev, da kartel ni vplival na škodo, ki jo je utrpela industrija Skupnosti.

| (110) | Spomniti je treba, da je bilo na podlagi razpoložljivih informacij ugotovljeno, da je učinek, ki bi ga lahko ta kartel imel na gospodarske razmere industrije Skupnosti v OP, tj. v letu 2007, zanemarljiv. Čeprav so se zvišale ravni cen za parafinski vosek v Skupnosti med OP, ni bilo ugotovljenih občutnih razlik v cenah, kadar je proizvajalec Skupnosti kupil vrste parafina od članov kartela ali od drugih dobaviteljev. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so nakupne cene proizvajalcev Skupnosti skladne s tistimi od sodelujočih proizvajalcev v LRK. Končno v OP ni bilo ugotovljenih razlik, ki bi kazale na trajajočo učinkovitost dogovorov o cenah iz obdobja 2004–2005. |
| --- | --- |

(110)

Spomniti je treba, da je bilo na podlagi razpoložljivih informacij ugotovljeno, da je učinek, ki bi ga lahko ta kartel imel na gospodarske razmere industrije Skupnosti v OP, tj. v letu 2007, zanemarljiv. Čeprav so se zvišale ravni cen za parafinski vosek v Skupnosti med OP, ni bilo ugotovljenih občutnih razlik v cenah, kadar je proizvajalec Skupnosti kupil vrste parafina od članov kartela ali od drugih dobaviteljev. Poleg tega je bilo ugotovljeno, da so nakupne cene proizvajalcev Skupnosti skladne s tistimi od sodelujočih proizvajalcev v LRK. Končno v OP ni bilo ugotovljenih razlik, ki bi kazale na trajajočo učinkovitost dogovorov o cenah iz obdobja 2004–2005.

| (111) | Glede na navedeno in ker ni bilo drugih pripomb in novih ugotovitev, se potrdijo uvodne izjave 161 do 169 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(111)

Glede na navedeno in ker ni bilo drugih pripomb in novih ugotovitev, se potrdijo uvodne izjave 161 do 169 začasne uredbe.

6.2.4   Sklepna ugotovitev o vzorčni zvezi

| (112) | Glede na navedeno in na to, da ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 170 do 173 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(112)

Glede na navedeno in na to, da ni bilo drugih pripomb, se uvodne izjave 170 do 173 začasne uredbe potrdijo.

7.   INTERES SKUPNOSTI

7.1   Industrija Skupnosti

| (113) | Ker ni bilo pripomb k interesu industrije Skupnosti, se uvodne izjave 175 do 178 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(113)

Ker ni bilo pripomb k interesu industrije Skupnosti, se uvodne izjave 175 do 178 začasne uredbe potrdijo.

7.2   Vpliv na trgovce na drobno in uvoznike

| (114) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 179 začasne uredbe, od šestih prejetih izpolnjenih vprašalnikov (od 32 poslanih vprašalnikov, na podlagi katerih bi se ocenil možen učinek predlaganih ukrepov na dejavnosti trgovcev na drobno in uvoznikov) sta bila prejeta le dva odgovora, ki sta prišla v poštev za analizo interesov Skupnosti. Ta dva odgovora sta bila prejeta od uvoznikov sveč. |
| --- | --- |

(114)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 179 začasne uredbe, od šestih prejetih izpolnjenih vprašalnikov (od 32 poslanih vprašalnikov, na podlagi katerih bi se ocenil možen učinek predlaganih ukrepov na dejavnosti trgovcev na drobno in uvoznikov) sta bila prejeta le dva odgovora, ki sta prišla v poštev za analizo interesov Skupnosti. Ta dva odgovora sta bila prejeta od uvoznikov sveč.

| (115) | Spomniti je treba, da trg Skupnosti sestavljajo večji trgovci na drobno, ki večinoma uvažajo sveče neposredno iz LRK in jih nato preprodajajo potrošnikom, in uvozniki, ki na splošno prodajajo drugim vmesnim strankam v distribucijski verigi, predvsem trgovcem na drobno ali trgovcem na debelo, preden izdelek prispe do končne stranke. Analiza trga Skupnosti je pokazala, da v distribucijski verigi potrošniško ceno na splošno določajo večji trgovci na drobno. To pa pri preiskavi ni pokazalo pomembnih informacij, ki bi omogočale točno ocenitev verjetnega učinka protidampinških ukrepov na njihovo dejavnost. |
| --- | --- |

(115)

Spomniti je treba, da trg Skupnosti sestavljajo večji trgovci na drobno, ki večinoma uvažajo sveče neposredno iz LRK in jih nato preprodajajo potrošnikom, in uvozniki, ki na splošno prodajajo drugim vmesnim strankam v distribucijski verigi, predvsem trgovcem na drobno ali trgovcem na debelo, preden izdelek prispe do končne stranke. Analiza trga Skupnosti je pokazala, da v distribucijski verigi potrošniško ceno na splošno določajo večji trgovci na drobno. To pa pri preiskavi ni pokazalo pomembnih informacij, ki bi omogočale točno ocenitev verjetnega učinka protidampinških ukrepov na njihovo dejavnost.

| (116) | Nekatere stranke so trdile, da v Skupnosti obstajata dva ločena maloprodajna trga za sveče in proizvajalci Skupnosti pretežno oskrbujejo višjecenovni trg, medtem ko je nižjecenovni trg oskrbovan s svečami, uvoženimi iz LRK. Trdili so, da bi z uvedbo protidampinških dajatev slednji izginil, saj bi trgovci na drobno opuščali sveče iz svoje palete izdelkov. |
| --- | --- |

(116)

Nekatere stranke so trdile, da v Skupnosti obstajata dva ločena maloprodajna trga za sveče in proizvajalci Skupnosti pretežno oskrbujejo višjecenovni trg, medtem ko je nižjecenovni trg oskrbovan s svečami, uvoženimi iz LRK. Trdili so, da bi z uvedbo protidampinških dajatev slednji izginil, saj bi trgovci na drobno opuščali sveče iz svoje palete izdelkov.

| (117) | Najprej je treba opomniti, da ugotovitve preiskave niso podprle zgoraj navedene trditve o obstoju dveh ločenih trgov v Skupnosti ali dejstva, da bi ta vidik lahko bil pomemben dejavnik v analizah vprašanj, ki so v interesu Skupnosti. Drugič, tudi če bi nižjecenovni trg obstajal, se v nasprotju s trditvijo teh strank šteje, da bi trgovci na drobno navkljub veljavnim protidampinškim ukrepom lahko vsaj delež svojih sveč prodajali brez protidampinških dajatev. Dejansko je na eni strani na trgu Skupnosti na voljo več virov oskrbe, na drugi strani pa za nekatere kitajske proizvajalce izvoznike protidampinške dajatve ne veljajo ali pa veljajo, in sicer v višini in obliki, ki uvoz iz LRK najverjetneje še vedno ohranja konkurenčen, čeprav po neškodljivih cenah. Končno pa se glede na stopnjo dobička, ki so ga za zadevni izdelek dosegli trgovci na drobno, trditev na podlagi razpoložljivih informacij ni zdela upravičena in je bila torej zavrnjena. |
| --- | --- |

(117)

Najprej je treba opomniti, da ugotovitve preiskave niso podprle zgoraj navedene trditve o obstoju dveh ločenih trgov v Skupnosti ali dejstva, da bi ta vidik lahko bil pomemben dejavnik v analizah vprašanj, ki so v interesu Skupnosti. Drugič, tudi če bi nižjecenovni trg obstajal, se v nasprotju s trditvijo teh strank šteje, da bi trgovci na drobno navkljub veljavnim protidampinškim ukrepom lahko vsaj delež svojih sveč prodajali brez protidampinških dajatev. Dejansko je na eni strani na trgu Skupnosti na voljo več virov oskrbe, na drugi strani pa za nekatere kitajske proizvajalce izvoznike protidampinške dajatve ne veljajo ali pa veljajo, in sicer v višini in obliki, ki uvoz iz LRK najverjetneje še vedno ohranja konkurenčen, čeprav po neškodljivih cenah. Končno pa se glede na stopnjo dobička, ki so ga za zadevni izdelek dosegli trgovci na drobno, trditev na podlagi razpoložljivih informacij ni zdela upravičena in je bila torej zavrnjena.

| (118) | Po začasnem razkritju so nekateri večji trgovci na drobno in prav tako nekatere druge stranke izpodbijali uporabljeno metodologijo za ocenjevanje stopnje bruto dobička trgovcev na drobno za zadevni izdelek in iz tega sledi sklepna ugotovitev iz uvodne izjave 185 začasne uredbe, da bi protidampinške dajatve zaradi visoke ravni bruto dobička imele omejen učinek (če sploh kakšnega) na trgovce na drobno. |
| --- | --- |

(118)

Po začasnem razkritju so nekateri večji trgovci na drobno in prav tako nekatere druge stranke izpodbijali uporabljeno metodologijo za ocenjevanje stopnje bruto dobička trgovcev na drobno za zadevni izdelek in iz tega sledi sklepna ugotovitev iz uvodne izjave 185 začasne uredbe, da bi protidampinške dajatve zaradi visoke ravni bruto dobička imele omejen učinek (če sploh kakšnega) na trgovce na drobno.

| (119) | Po proučitvi trditve je treba opozoriti, da je besedilo v ustrezni uvodni izjavi začasne uredbe treba popraviti. Besede „zadovoljivo stopnjo bruto dobička“ v prvem stavku uvodne izjave 185 začasne uredbe se dejansko morajo glasiti kot „zadovoljiv pribitek“. Ta sprememba besedila pa ne spremeni sklepnih ugotovitev v zvezi z možnim učinkom ukrepov na trgovce na drobno. Rezultati izračunov iz začasne uredbe še vedno veljajo. |
| --- | --- |

(119)

Po proučitvi trditve je treba opozoriti, da je besedilo v ustrezni uvodni izjavi začasne uredbe treba popraviti. Besede „zadovoljivo stopnjo bruto dobička“ v prvem stavku uvodne izjave 185 začasne uredbe se dejansko morajo glasiti kot „zadovoljiv pribitek“. Ta sprememba besedila pa ne spremeni sklepnih ugotovitev v zvezi z možnim učinkom ukrepov na trgovce na drobno. Rezultati izračunov iz začasne uredbe še vedno veljajo.

| (120) | Poleg tega te stranke niso podprle svojih trditev niti niso predložile dokazov, ki bi omogočali določitev natančnejše stopnje dobička za dokončne odločitve v interesu Skupnosti. Hkrati pa te stranke niso predlagale drugih metod za oceno učinka dajatev na trgovce na drobno. Glede na navedeno se izračuni iz uvodne izjave 185 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(120)

Poleg tega te stranke niso podprle svojih trditev niti niso predložile dokazov, ki bi omogočali določitev natančnejše stopnje dobička za dokončne odločitve v interesu Skupnosti. Hkrati pa te stranke niso predlagale drugih metod za oceno učinka dajatev na trgovce na drobno. Glede na navedeno se izračuni iz uvodne izjave 185 začasne uredbe potrdijo.

| (121) | Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 183 do 187 začasne uredbe potrdijo. |
| --- | --- |

(121)

Ker drugih pripomb ni bilo, se uvodne izjave 183 do 187 začasne uredbe potrdijo.

| (122) | Glede učinka ukrepov na uvoznike, ki, kakor je navedeno v uvodni izjavi 115, v glavnem oskrbujejo trgovce na drobno in trgovce na debelo s svečami, uvoženimi med drugim iz LRK, je preiskava pokazala, da so sveče pogosto kupljene ali uvožene in nato pakirane z različnimi drugimi povezanimi predmeti, kot so stekleni in keramični svečniki. Preiskava je pokazala, da se sveče lahko prodajajo tudi po sorazmerno nizki ceni, da spodbujajo prodajo drugih s svečami povezanih izdelkov, s katerimi se ustvarjajo višji dobički. Glede na to se je izkazalo, da je učinek ukrepov na dejavnosti, povezane zgolj s svečami, težko oceniti. |
| --- | --- |

(122)

Glede učinka ukrepov na uvoznike, ki, kakor je navedeno v uvodni izjavi 115, v glavnem oskrbujejo trgovce na drobno in trgovce na debelo s svečami, uvoženimi med drugim iz LRK, je preiskava pokazala, da so sveče pogosto kupljene ali uvožene in nato pakirane z različnimi drugimi povezanimi predmeti, kot so stekleni in keramični svečniki. Preiskava je pokazala, da se sveče lahko prodajajo tudi po sorazmerno nizki ceni, da spodbujajo prodajo drugih s svečami povezanih izdelkov, s katerimi se ustvarjajo višji dobički. Glede na to se je izkazalo, da je učinek ukrepov na dejavnosti, povezane zgolj s svečami, težko oceniti.

| (123) | Na podlagi preverjenih podatkov dveh sodelujočih uvoznikov pa je bilo ugotovljeno, da splošne stopnje bruto dobička teh družb izključno za zadevni izdelek niso nizke (znatno nad 25 %). Stopnja dobička za kategorijo izdelkov, ki vključuje s svečami povezane izdelke, bi bila še višja. Poleg tega se zdi, da bi se vsako povišanje cene ali vsaj del možnega povišanja cene, ki bi bilo povezano z uvedbo protidampinških ukrepov za sveče, najverjetneje preneslo na distribucijsko verigo. Zato se je štelo, da učinek protidampinških ukrepov na splošno dejavnost, povezano s svečami, najverjetneje ne bo velik. |
| --- | --- |

(123)

Na podlagi preverjenih podatkov dveh sodelujočih uvoznikov pa je bilo ugotovljeno, da splošne stopnje bruto dobička teh družb izključno za zadevni izdelek niso nizke (znatno nad 25 %). Stopnja dobička za kategorijo izdelkov, ki vključuje s svečami povezane izdelke, bi bila še višja. Poleg tega se zdi, da bi se vsako povišanje cene ali vsaj del možnega povišanja cene, ki bi bilo povezano z uvedbo protidampinških ukrepov za sveče, najverjetneje preneslo na distribucijsko verigo. Zato se je štelo, da učinek protidampinških ukrepov na splošno dejavnost, povezano s svečami, najverjetneje ne bo velik.

| (124) | Nadaljnja analiza podatkov, ki so jih predložili uvozniki, je potrdila, da zadevni izdelek znaša povprečno samo 3,4 % njihovega celotnega prihodka. Za enega od dveh uvoznikov je bil ta delež nekoliko višji in zato ni mogoče izključiti, da uvedba ukrepov ne bi negativno vplivala nanj. Vendar je bilo ob upoštevanju vseh zadevnih interesov v tem primeru sklenjeno, da se v povprečju učinek protidampinških dajatev na celotno dejavnost družbe uvoznika ne zdi znaten. |
| --- | --- |

(124)

Nadaljnja analiza podatkov, ki so jih predložili uvozniki, je potrdila, da zadevni izdelek znaša povprečno samo 3,4 % njihovega celotnega prihodka. Za enega od dveh uvoznikov je bil ta delež nekoliko višji in zato ni mogoče izključiti, da uvedba ukrepov ne bi negativno vplivala nanj. Vendar je bilo ob upoštevanju vseh zadevnih interesov v tem primeru sklenjeno, da se v povprečju učinek protidampinških dajatev na celotno dejavnost družbe uvoznika ne zdi znaten.

| (125) | Na podlagi navedenega se potrdi sklep iz uvodne izjave 182 začasne uredbe. |
| --- | --- |

(125)

Na podlagi navedenega se potrdi sklep iz uvodne izjave 182 začasne uredbe.

7.3   Učinek na potrošnike

| (126) | Trditev iz uvodne izjave 116, da obstajata dva ločena maloprodajna trga in da bi kot posledica protidampinških ukrepov nižjecenovni trg lahko prenehal delovati, se je sklicevala tudi na učinek na potrošnike, saj bi bila izbira sveč z nižjo kakovostjo za potrošnike omejena. |
| --- | --- |

(126)

Trditev iz uvodne izjave 116, da obstajata dva ločena maloprodajna trga in da bi kot posledica protidampinških ukrepov nižjecenovni trg lahko prenehal delovati, se je sklicevala tudi na učinek na potrošnike, saj bi bila izbira sveč z nižjo kakovostjo za potrošnike omejena.

| (127) | Vendar ta trditev ni bila utemeljena. Zdelo se je, da je zaradi strukture maloprodajnega trga, dobička, ki so ga trgovci na drobno dosegli, ter višine in oblike protidampinških dajatev upravičeno pričakovati, da ni tveganja, da nižjecenovni trg preneha delovati, saj bi uvozniki in trgovci na drobno morali biti sposobni sami prevzeti dajatev ter je ne prenašati na potrošnike. |
| --- | --- |

(127)

Vendar ta trditev ni bila utemeljena. Zdelo se je, da je zaradi strukture maloprodajnega trga, dobička, ki so ga trgovci na drobno dosegli, ter višine in oblike protidampinških dajatev upravičeno pričakovati, da ni tveganja, da nižjecenovni trg preneha delovati, saj bi uvozniki in trgovci na drobno morali biti sposobni sami prevzeti dajatev ter je ne prenašati na potrošnike.

| (128) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 131, je treba opomniti, da so protidampinški ukrepi namenjeni obnovitvi učinkovitih trgovinskih razmer na trgu Skupnosti v korist vseh subjektov, vključno s potrošniki. Navedena dejstva in premisleki ter vse razpoložljive informacije v tem primeru ne kažejo na kakršen koli večji učinek na potrošnike. |
| --- | --- |

(128)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 131, je treba opomniti, da so protidampinški ukrepi namenjeni obnovitvi učinkovitih trgovinskih razmer na trgu Skupnosti v korist vseh subjektov, vključno s potrošniki. Navedena dejstva in premisleki ter vse razpoložljive informacije v tem primeru ne kažejo na kakršen koli večji učinek na potrošnike.

| (129) | Ker se združenja potrošnikov po uvedbi začasnih protidampinških dajatev niso odzvala, se potrdi sklepna ugotovitev iz uvodne izjave 191 začasne uredbe, da protidampinške dajatve na potrošnika ne bi smele imeti znatnega učinka. |
| --- | --- |

(129)

Ker se združenja potrošnikov po uvedbi začasnih protidampinških dajatev niso odzvala, se potrdi sklepna ugotovitev iz uvodne izjave 191 začasne uredbe, da protidampinške dajatve na potrošnika ne bi smele imeti znatnega učinka.

7.4   Učinki, ki izkrivljajo konkurenco in trgovino

| (130) | Ena stranka je trdila, da na podlagi podatkov iz začasne uredbe samo proizvodnja Skupnosti ne bi zadovoljila povpraševanja za sveče v Skupnosti. Torej bi bile uvožene sveče iz LRK potrebne za zadovoljevanje povpraševanja Skupnosti, z ukrepi pa bi domnevno preprečili, da bi sveče prišle na trg. |
| --- | --- |

(130)

Ena stranka je trdila, da na podlagi podatkov iz začasne uredbe samo proizvodnja Skupnosti ne bi zadovoljila povpraševanja za sveče v Skupnosti. Torej bi bile uvožene sveče iz LRK potrebne za zadovoljevanje povpraševanja Skupnosti, z ukrepi pa bi domnevno preprečili, da bi sveče prišle na trg.

| (131) | Medtem ko zgolj celotna proizvodnja Skupnosti morda ne bi zadostno zadovoljila povpraševanja po svečah na trgu Skupnosti, je treba opozoriti, da obstaja uvoz iz drugih tretjih držav in za nekatere proizvajalce izvoznike v LRK ukrepi ne veljajo, prav tako pa je treba poudariti, da je uvedba protidampinških ukrepov namenjena učinkovitim trgovinskim razmeram in ne zaprtju trga pred uvozom. Vsi subjekti, trenutno navzoči na trgu Skupnosti, bodo torej še naprej dobavljali sveče, kar bi moralo zadostovati za povpraševanje na trgu, na katerem so se odstranili negativni učinki škodljivega dampinga. Trditev se torej ne šteje za utemeljeno. |
| --- | --- |

(131)

Medtem ko zgolj celotna proizvodnja Skupnosti morda ne bi zadostno zadovoljila povpraševanja po svečah na trgu Skupnosti, je treba opozoriti, da obstaja uvoz iz drugih tretjih držav in za nekatere proizvajalce izvoznike v LRK ukrepi ne veljajo, prav tako pa je treba poudariti, da je uvedba protidampinških ukrepov namenjena učinkovitim trgovinskim razmeram in ne zaprtju trga pred uvozom. Vsi subjekti, trenutno navzoči na trgu Skupnosti, bodo torej še naprej dobavljali sveče, kar bi moralo zadostovati za povpraševanje na trgu, na katerem so se odstranili negativni učinki škodljivega dampinga. Trditev se torej ne šteje za utemeljeno.

| (132) | Glede na navedeno in na to, da ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi 194 in 195 začasne uredbe potrdita. |
| --- | --- |

(132)

Glede na navedeno in na to, da ni bilo drugih pripomb, se uvodni izjavi 194 in 195 začasne uredbe potrdita.

7.5   Sklepna ugotovitev o interesu Skupnosti

| (133) | Glede na navedeno se sklene, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali uvedbi protidampinških dajatev. |
| --- | --- |

(133)

Glede na navedeno se sklene, da v tem primeru ni utemeljenih razlogov, ki bi nasprotovali uvedbi protidampinških dajatev.

8.   DOKONČNI PROTIDAMPINŠKI UKREPI

8.1   Stopnja odprave škode

| (134) | Glede na ugotovitve v zvezi z dampingom, škodo, vzroki škode in interesom Skupnosti je treba uvesti dokončne protidampinške ukrepe, da bi preprečili nadaljnjo škodo, ki jo industriji Skupnosti povzroča dampinški uvoz. |
| --- | --- |

(134)

Glede na ugotovitve v zvezi z dampingom, škodo, vzroki škode in interesom Skupnosti je treba uvesti dokončne protidampinške ukrepe, da bi preprečili nadaljnjo škodo, ki jo industriji Skupnosti povzroča dampinški uvoz.

| (135) | Ker po razkritju začasnih ugotovitev ni bilo pripomb, se je za pridobitev neškodljive cene uporabila ista metodologija, kakor je navedena v uvodni izjavi 199 začasne uredbe. Vendar se je tudi izračun stopenj škode, ki so bile ustrezno prilagojene, popravil na način iz uvodnih izjav 89 in 90. |
| --- | --- |

(135)

Ker po razkritju začasnih ugotovitev ni bilo pripomb, se je za pridobitev neškodljive cene uporabila ista metodologija, kakor je navedena v uvodni izjavi 199 začasne uredbe. Vendar se je tudi izračun stopenj škode, ki so bile ustrezno prilagojene, popravil na način iz uvodnih izjav 89 in 90.

8.2   Oblika in stopnja dajatev

| (136) | Glede na navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni, ki omogoča odpravo škode, povzročene z dampinškim uvozom, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja dampinga. |
| --- | --- |

(136)

Glede na navedeno in v skladu s členom 9(4) osnovne uredbe je treba uvesti dokončno protidampinško dajatev na ravni, ki omogoča odpravo škode, povzročene z dampinškim uvozom, ne da bi se presegla ugotovljena stopnja dampinga.

| (137) | Ob upoštevanju pripomb, prejetih po začasnem razkritju od nekaterih zainteresiranih strank, in sprememb iz te uredbe so bile spremenjene nekatere stopnje. |
| --- | --- |

(137)

Ob upoštevanju pripomb, prejetih po začasnem razkritju od nekaterih zainteresiranih strank, in sprememb iz te uredbe so bile spremenjene nekatere stopnje.

| (138) | Določene stopnje dampinga in škode so naslednje:







  Družba | Stopnja dampinga | Stopnja odpraveškode |
| --- | --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 47,7 % | 28,3 % |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 13,8 % | 11,7 % |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 48,4 % | 25,9 % |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 % | se ne uporablja |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 % | se ne uporablja |
| Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd. | 14,0 % | 0 % |
| Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd. | 0 % | se ne uporablja |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 18,8 % | 0 % |
| sodelujoče nevzorčene družbe | 31,8 % | 25,5 % |
| vse druge družbe | 62,9 % | 37,1 % |

(138)

Določene stopnje dampinga in škode so naslednje:

Družba

Stopnja dampinga

Stopnja odpraveškode

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.

47,7 %

28,3 %

Dalian Bright Wax Co., Ltd.

13,8 %

11,7 %

Dalian Talent Gift Co., Ltd.

48,4 %

25,9 %

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.

0 %

se ne uporablja

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.

0 %

se ne uporablja

Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd.

14,0 %

0 %

Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd.

0 %

se ne uporablja

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.

18,8 %

0 %

sodelujoče nevzorčene družbe

31,8 %

25,5 %

vse druge družbe

62,9 %

37,1 %

| (139) | Kakor je navedeno v uvodni izjavi 203 začasne uredbe, se je glede na dejstvo, da se sveče zelo pogosto uvažajo v kompletih skupaj s podstavki, svečniki ali drugimi elementi, zdelo primerno, da se dajatve določijo kot fiksni zneski na podlagi vsebnosti goriva v svečah, vključno s stenjem. |
| --- | --- |

(139)

Kakor je navedeno v uvodni izjavi 203 začasne uredbe, se je glede na dejstvo, da se sveče zelo pogosto uvažajo v kompletih skupaj s podstavki, svečniki ali drugimi elementi, zdelo primerno, da se dajatve določijo kot fiksni zneski na podlagi vsebnosti goriva v svečah, vključno s stenjem.

| (140) | Nekatere stranke so trdile, da morajo ukrepi temeljiti na dajatvi ad valorem, saj se zdi oblika ukrepa na podlagi vsebnosti goriva v svečah obremenilna za uvoznike ter bi povzročila znatno zmedo na trgu in njegovo izkrivljanje. |
| --- | --- |

(140)

Nekatere stranke so trdile, da morajo ukrepi temeljiti na dajatvi ad valorem, saj se zdi oblika ukrepa na podlagi vsebnosti goriva v svečah obremenilna za uvoznike ter bi povzročila znatno zmedo na trgu in njegovo izkrivljanje.

| (141) | Glede tega je treba spomniti, da se paketi, ki vsebujejo sveče, ob uvozu opredelijo kot sveče. To pomeni, da bi morebitna dajatev ad valorem veljala za celotno vrednost paketa. Zato se je zdelo ustreznejše določiti dajatve kot fiksne zneske na podlagi vsebnosti goriva v svečah in se s tem izogniti, da bi bile protidampinške dajatve neupravičeno usmerjene na uvoženo blago, ki je trenutno opredeljeno kot sveče, toda v katerih je sveča le del teže ali vrednosti uvoženega izdelka. Na podlagi tega ta trditev ni bila sprejeta. |
| --- | --- |

(141)

Glede tega je treba spomniti, da se paketi, ki vsebujejo sveče, ob uvozu opredelijo kot sveče. To pomeni, da bi morebitna dajatev ad valorem veljala za celotno vrednost paketa. Zato se je zdelo ustreznejše določiti dajatve kot fiksne zneske na podlagi vsebnosti goriva v svečah in se s tem izogniti, da bi bile protidampinške dajatve neupravičeno usmerjene na uvoženo blago, ki je trenutno opredeljeno kot sveče, toda v katerih je sveča le del teže ali vrednosti uvoženega izdelka. Na podlagi tega ta trditev ni bila sprejeta.

| (142) | Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo te družbe, torej specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s podjetji, povezanimi z izrecno navedenimi podjetji, teh stopenj ni mogoče uporabiti ter zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. |
| --- | --- |

(142)

Stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe, navedene v tej uredbi, so bile določene na podlagi ugotovitev te preiskave. Zato izražajo stanje teh družb med preiskavo. Te stopnje dajatev (v nasprotju z dajatvijo na ravni države, ki se uporablja za „vse druge družbe“) veljajo torej izključno za uvoz izdelkov s poreklom iz zadevne države, ki jih proizvajajo te družbe, torej specifični pravni subjekti. Za uvožene izdelke, ki jih proizvaja katera koli druga družba, ki ni izrecno navedena z imenom in naslovom v izvedbenem delu te uredbe, vključno s podjetji, povezanimi z izrecno navedenimi podjetji, teh stopenj ni mogoče uporabiti ter zanje velja stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“.

| (143) | Vsak zahtevek za uporabo stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo (3) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do posameznih stopenj dajatve. |
| --- | --- |

(143)

Vsak zahtevek za uporabo stopnje protidampinških dajatev za posamezne družbe (npr. zaradi spremembe imena podjetja ali zaradi ustanovitve novih proizvodnih ali prodajnih obratov) se takoj naslovi na Komisijo (3) skupaj z vsemi ustreznimi informacijami, zlasti o vsaki spremembi dejavnosti družbe na področju proizvodnje, domače prodaje in izvoza, povezanimi na primer z navedeno spremembo imena ali spremembo proizvodnih in prodajnih obratov. Ta uredba bo po potrebi ustrezno spremenjena s posodobitvijo seznama družb, upravičenih do posameznih stopenj dajatve.

| (144) | Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev. Določeno je bilo tudi obdobje za predložitev njihovih stališč do tega razkritja. Po ustrezni proučitvi pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene. |
| --- | --- |

(144)

Vse stranke so bile obveščene o bistvenih dejstvih in premislekih, na podlagi katerih je bilo predvideno, da se priporoči uvedba dokončnih protidampinških dajatev. Določeno je bilo tudi obdobje za predložitev njihovih stališč do tega razkritja. Po ustrezni proučitvi pripomb, ki so jih predložile zainteresirane stranke, so bile ugotovitve po potrebi ustrezno spremenjene.

| (145) | Za zagotovitev enake obravnave katerih koli novih proizvajalcev izvoznikov in sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec, navedenih v Prilogi I, je treba sprejeti določbe za tehtano povprečje dajatve, uvedene za navedene družbe, ki se morajo uporabiti za katerega koli novega izvoznika, ki sicer ne bi bil upravičen do pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, pri čemer se navedena določba ne uporablja, kadar se uporabi vzorčenje. |
| --- | --- |

(145)

Za zagotovitev enake obravnave katerih koli novih proizvajalcev izvoznikov in sodelujočih družb, ki niso vključene v vzorec, navedenih v Prilogi I, je treba sprejeti določbe za tehtano povprečje dajatve, uvedene za navedene družbe, ki se morajo uporabiti za katerega koli novega izvoznika, ki sicer ne bi bil upravičen do pregleda v skladu s členom 11(4) osnovne uredbe, pri čemer se navedena določba ne uporablja, kadar se uporabi vzorčenje.

8.3   Zaveze

| (146) | Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončnih protidampinških dajatev, je en nevzorčeni proizvajalec izvoznik iz LRK ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(146)

Po razkritju bistvenih dejstev in premislekov, na podlagi katerih se je nameravala priporočiti uvedba dokončnih protidampinških dajatev, je en nevzorčeni proizvajalec izvoznik iz LRK ponudil cenovno zavezo v skladu s členom 8(1) osnovne uredbe.

| (147) | Glede tega je treba navesti, da so za zadevni izdelek značilne stotine različnih vrst izdelkov z različnimi lastnostmi in z znatnimi razlikami v cenah. Proizvajalec izvoznik je ponudil samo eno minimalno uvozno ceno za vse izdelke v višini, ki ne bi zagotavljala odpravo škodljivega dampinga za vse izdelke. Poleg tega je treba prav tako opozoriti, da znatno število vrst izdelka praktično onemogoča, da bi se za vsako vrsto določila smiselna minimalna uvozna cena, ki bi jo lahko Komisija ustrezno spremljala, tudi če bi proizvajalec izvoznik ponudil različne minimalne uvozne cene za vsako od njih. Zato je bilo sklenjeno, da je treba ponudbo zaveze zavrniti kot nepraktično. |
| --- | --- |

(147)

Glede tega je treba navesti, da so za zadevni izdelek značilne stotine različnih vrst izdelkov z različnimi lastnostmi in z znatnimi razlikami v cenah. Proizvajalec izvoznik je ponudil samo eno minimalno uvozno ceno za vse izdelke v višini, ki ne bi zagotavljala odpravo škodljivega dampinga za vse izdelke. Poleg tega je treba prav tako opozoriti, da znatno število vrst izdelka praktično onemogoča, da bi se za vsako vrsto določila smiselna minimalna uvozna cena, ki bi jo lahko Komisija ustrezno spremljala, tudi če bi proizvajalec izvoznik ponudil različne minimalne uvozne cene za vsako od njih. Zato je bilo sklenjeno, da je treba ponudbo zaveze zavrniti kot nepraktično.

8.4   Dokončno pobiranje začasnih dajatev in posebni nadzor

| (148) | Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska dokončno uvedenih dajatev. Kadar so dokončne dajatve nižje od začasnih dajatev, se sprostijo začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev. Če so dokončne dajatve višje od začasnih, se dokončno poberejo samo varščine, položene na ravni začasnih dajatev. |
| --- | --- |

(148)

Glede na višino ugotovljenih stopenj dampinga in glede na stopnjo škode, povzročene industriji Skupnosti, se šteje, da je treba zneske, zavarovane z začasno protidampinško dajatvijo, ki je bila uvedena z začasno uredbo, dokončno pobrati v višini zneska dokončno uvedenih dajatev. Kadar so dokončne dajatve nižje od začasnih dajatev, se sprostijo začasno zavarovani zneski, ki presegajo dokončno stopnjo protidampinških dajatev. Če so dokončne dajatve višje od začasnih, se dokončno poberejo samo varščine, položene na ravni začasnih dajatev.

| (149) | Za manjšo nevarnost izogibanja zaradi znatne razlike v stopnjah dajatve se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami iz Priloge II. Za uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge proizvajalce izvoznike. |
| --- | --- |

(149)

Za manjšo nevarnost izogibanja zaradi znatne razlike v stopnjah dajatve se šteje, da so v tem primeru potrebni posebni ukrepi za zagotovitev ustrezne uporabe protidampinških dajatev. Ti posebni ukrepi vključujejo predložitev veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami iz Priloge II. Za uvoz, ki ga taka faktura ne spremlja, velja preostala protidampinška dajatev, ki se uporablja za vse druge proizvajalce izvoznike.

| (150) | Če se bo po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, bi se takšno povečanje obsega samo obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah, če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države. |
| --- | --- |

(150)

Če se bo po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, bi se takšno povečanje obsega samo obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 13(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah, če so izpolnjeni pogoji, se lahko začne preiskava proti izogibanju. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.

| (151) | Po prejetih pripombah in ustreznih informacijah s strani zadevnih družb so se zdeli potrebni nekateri popravki poimenovanj družb iz Priloge začasne uredbe. Te spremembe so se ustrezno vključile na seznam družb iz Priloge I – |
| --- | --- |

(151)

Po prejetih pripombah in ustreznih informacijah s strani zadevnih družb so se zdeli potrebni nekateri popravki poimenovanj družb iz Priloge začasne uredbe. Te spremembe so se ustrezno vključile na seznam družb iz Priloge I –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Uvede se dokončna protidampinška dajatev na uvoz nekaterih sveč, svečk in podobnih izdelkov, ki niso nagrobne sveče in druga zunanja svetila na gorivo ter so uvrščene pod oznake KN ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 in ex 3406 00 90 (oznake TARIC 3406001190, 3406001990 in 3406009090), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.

V tej uredbi „nagrobne sveče in druga zunanja svetila na gorivo“ pomeni sveče, svečke in podobno, ki imajo eno ali več naslednjih lastnosti:

| (a) | njihovo gorivo vsebuje več kot 500 ppm toluena; |
| --- | --- |

(a)

njihovo gorivo vsebuje več kot 500 ppm toluena;

| (b) | njihovo gorivo vsebuje več kot 100 ppm benzena; |
| --- | --- |

(b)

njihovo gorivo vsebuje več kot 100 ppm benzena;

| (c) | imajo stenj s premerom vsaj 5 milimetrov; |
| --- | --- |

(c)

imajo stenj s premerom vsaj 5 milimetrov;

| (d) | so posamično v plastični posodi s pokončnimi stenami, ki merijo v višino vsaj 5 cm. |
| --- | --- |

(d)

so posamično v plastični posodi s pokončnimi stenami, ki merijo v višino vsaj 5 cm.

2.   Stopnja dokončne protidampinške dajatve je fiksni znesek v eurih na tono vsebnosti goriva (običajno, vendar ne nujno v obliki loja, stearina, parafinskega voska ali drugih voskov, vključno s stenjem) v izdelkih, ki jih proizvedejo navedene družbe:

| Družba | Znesek dajatve v EUR na tonogoriva | Dodatna oznakaTARIC |
| --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd. | 321,83 | A910 |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd. | 171,98 | A911 |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd. | 367,09 | A912 |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd. | 0 | A913 |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd. | 0 | A951 |
| Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd. | 0 | A914 |
| Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd. in njena povezana družba Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd. | 0 | A915 |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd. | 0 | A916 |
| družbe, navedene v Prilogi I | 345,86 | A917 |
| vse druge družbe | 549,33 | A999 |

Družba

Znesek dajatve v EUR na tonogoriva

Dodatna oznakaTARIC

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd.

321,83

A910

Dalian Bright Wax Co., Ltd.

171,98

A911

Dalian Talent Gift Co., Ltd.

367,09

A912

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd.

0

A913

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd.

0

A951

Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd.

0

A914

Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd. in njena povezana družba Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd.

0

A915

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd.

0

A916

družbe, navedene v Prilogi I

345,86

A917

vse druge družbe

549,33

A999

3.   Kadar se blago uniči še pred vstopom v prosti promet in se zato cena, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje, porazdeli pri določanju carinske vrednosti skladno s členom 145 Uredbe Komisije (EGS) št. 2454/93 z dne 2. julija 1993 o določbah za izvajanje Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 o carinskem zakoniku Skupnosti (4), se znesek protidampinške dajatve, izračunan na podlagi tu določenih zneskov, zmanjša za odstotek, ki ustreza porazdelitvi cene, ki se je dejansko plačevala ali se plačuje.

4.   Uporaba individualnih stopenj dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2 in Priloge I, je odvisna od predložitve veljavne trgovinske fakture carinskim organom držav članic, ki je skladna z zahtevami iz Priloge II. Če družbe takega računa ne predložijo, se uporablja stopnja dajatve, ki velja za vse druge družbe.

5.   Če ni drugače določeno, se uporabljajo veljavne določbe o carinskih dajatvah.

Člen 2

Zneski, zavarovani z začasnimi protidampinškimi dajatvami v skladu z Uredbo (ES) št. 1130/2008 o uvozu nekaterih sveč, svečk in podobnega, uvrščenih pod oznake KN ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 in ex 3406 00 90 (oznake TARIC 3406001190, 3406001990 in 3406009090), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, se dokončno poberejo. Zavarovani zneski, ki presegajo znesek dokončnih protidampinških dajatev, se sprostijo. Če so dokončne dajatve višje od začasnih, se dokončno poberejo samo varščine, položene na ravni začasnih dajatev.

Člen 3

Kadar katera koli stranka iz Ljudske republike Kitajske Komisiji predloži dovolj dokazov, da:

| (a) | v obdobju preiskave, to je od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2007, ni izvažala blaga iz člena 1(1) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske; |
| --- | --- |

(a)

v obdobju preiskave, to je od 1. januarja 2007 do 31. decembra 2007, ni izvažala blaga iz člena 1(1) s poreklom iz Ljudske republike Kitajske;

| (b) | ni povezana z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, ki jih uvaja ta uredba; ter da |
| --- | --- |

(b)

ni povezana z nobenim izvoznikom ali proizvajalcem, za katerega veljajo ukrepi, ki jih uvaja ta uredba; ter da

| (c) | je zadevno blago dejansko izvažala ali je prevzela nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo po koncu obdobja preiskave izvozila precejšnjo količino v Skupnost, |
| --- | --- |

(c)

je zadevno blago dejansko izvažala ali je prevzela nepreklicno pogodbeno obveznost, da bo po koncu obdobja preiskave izvozila precejšnjo količino v Skupnost,

lahko Svet z navadno večino in na predlog Komisije ter po posvetovanju s Svetovalnim odborom spremeni člen 1(2), da navedeni stranki dodeli dajatev, ki velja za sodelujoče nevzorčene proizvajalce, tj. 345,86 EUR na tono goriva.

Člen 4

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 11. maja 2009

Za Svet

Predsednica

M. KOPICOVÁ

---

(1)  UL L 56, 6.3.1996, str. 1.

1

(2)  UL L 306, 15.11.2008, str. 22.

2

(3)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office N105 04/092, 1049 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.

3

(4)  UL L 253, 11.10.1993, str. 1.

4

---

PRILOGA I

Sodelujoči proizvajalci izvozniki na Kitajskem, ki niso vključeni v vzorec

Dodatna oznaka TARIC A917

| Beijing Candleman Candle Co., Ltd. | Peking |
| --- | --- |
| Cixi Shares Arts & Crafts Co., Ltd. | Cixi |
| Dalian All Bright Arts & Crafts Co., Ltd. | Dalian |
| Dalian Aroma Article Co., Ltd. | Dalian |
| Dalian Glory Arts & Crafts Co., Ltd. | Dalian |
| Dandong Kaida Arts & Crafts Co., Ltd. | Dandong |
| Dehua Fudong Porcelain Co., Ltd. | Dehua |
| Dongguan Xunrong Wax Industry Co., Ltd. | Dongguan |
| Fushun Hongxu Wax Co., Ltd. | Fushun |
| Fushun Pingtian Wax Products Co., Ltd. | Fushun |
| Future International (Gift) Co., Ltd. | Taizhou |
| Greenbay Craft (Shanghai)Co., Ltd. | Šanghaj |
| Horsten Xi’an Innovation Co., Ltd. | Xian |
| Ningbo Hengyu Artware Co., Ltd. | Ningbo |
| Ningbo Junee Gifts Designers & Manufacturers Co., Ltd. | Ningbo |
| Qingdao Allite Radiance Candle Co., Ltd. | Qingdao |
| Shanghai Changran Industrial & Trade Co., Ltd. | Šanghaj |
| Shanghai Daisy Gifts Manufacture Co., Ltd. | Šanghaj |
| Shanghai EGFA International Trading Co., Ltd. | Šanghaj |
| Shanghai Huge Scents Factory | Šanghaj |
| Shanghai Kongde Arts & Crafts Co., Ltd. | Šanghaj |
| Shenyang Shengwang Candle Co., Ltd. | Shenyang |
| Shenyang Shengjie Candle Co., Ltd. | Shenyang |
| Taizhou Dazhan Arts & Crafts Co., Ltd. | Taizhou |
| Xin Lian Candle Arts & Crafts Factory | Zhongshan |
| Zhaoyuan Arts & Crafts Co., Ltd. | Huangyan, Taizhou |
| Zhejiang Aishen Candle Arts & Crafts Co., Ltd. | Jiaxing |
| Zhejiang Hong Mao Household Co., Ltd. | Taizhou |
| Zhejiang Neeo Home Decoration Co., Ltd. | Taizhou |
| Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd. | Taizhou |
| Zhongshan Zhongnam Candle Manufacturer Co., Ltd. in njena povezana družba Zhongshan South Star Arts & Crafts Manufacturing Co., Ltd. | Zhongshan |

Beijing Candleman Candle Co., Ltd.

Peking

Cixi Shares Arts & Crafts Co., Ltd.

Cixi

Dalian All Bright Arts & Crafts Co., Ltd.

Dalian

Dalian Aroma Article Co., Ltd.

Dalian

Dalian Glory Arts & Crafts Co., Ltd.

Dalian

Dandong Kaida Arts & Crafts Co., Ltd.

Dandong

Dehua Fudong Porcelain Co., Ltd.

Dehua

Dongguan Xunrong Wax Industry Co., Ltd.

Dongguan

Fushun Hongxu Wax Co., Ltd.

Fushun

Fushun Pingtian Wax Products Co., Ltd.

Fushun

Future International (Gift) Co., Ltd.

Taizhou

Greenbay Craft (Shanghai)Co., Ltd.

Šanghaj

Horsten Xi’an Innovation Co., Ltd.

Xian

Ningbo Hengyu Artware Co., Ltd.

Ningbo

Ningbo Junee Gifts Designers & Manufacturers Co., Ltd.

Ningbo

Qingdao Allite Radiance Candle Co., Ltd.

Qingdao

Shanghai Changran Industrial & Trade Co., Ltd.

Šanghaj

Shanghai Daisy Gifts Manufacture Co., Ltd.

Šanghaj

Shanghai EGFA International Trading Co., Ltd.

Šanghaj

Shanghai Huge Scents Factory

Šanghaj

Shanghai Kongde Arts & Crafts Co., Ltd.

Šanghaj

Shenyang Shengwang Candle Co., Ltd.

Shenyang

Shenyang Shengjie Candle Co., Ltd.

Shenyang

Taizhou Dazhan Arts & Crafts Co., Ltd.

Taizhou

Xin Lian Candle Arts & Crafts Factory

Zhongshan

Zhaoyuan Arts & Crafts Co., Ltd.

Huangyan, Taizhou

Zhejiang Aishen Candle Arts & Crafts Co., Ltd.

Jiaxing

Zhejiang Hong Mao Household Co., Ltd.

Taizhou

Zhejiang Neeo Home Decoration Co., Ltd.

Taizhou

Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd.

Taizhou

Zhongshan Zhongnam Candle Manufacturer Co., Ltd. in njena povezana družba Zhongshan South Star Arts & Crafts Manufacturing Co., Ltd.

Zhongshan

---

PRILOGA II

Izjava, ki jo podpiše uradnik družbe, ki je izdala trgovinsko fakturo, mora biti na veljavni trgovinski fakturi iz člena 1(4) te uredbe. Izjava mora vsebovati naslednje informacije:

| (1) | Ime in položaj uradnika pravne osebe, ki je izdala trgovinsko fakturo. |
| --- | --- |

(1)

Ime in položaj uradnika pravne osebe, ki je izdala trgovinsko fakturo.

| (2) | Naslednjo izjavo:
  „Podpisani potrjujem, da je [količina] sveč, koničastih svečk in podobnih izdelkov, prodanih za izvoz v Evropsko skupnost, ki jih zajema ta trgovinska faktura, proizvedla [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so informacije, navedene na tej fakturi, popolne in resnične.
  Datum in podpis“. |
| --- | --- |

(2)

Naslednjo izjavo:

„Podpisani potrjujem, da je [količina] sveč, koničastih svečk in podobnih izdelkov, prodanih za izvoz v Evropsko skupnost, ki jih zajema ta trgovinska faktura, proizvedla [ime in naslov družbe] [dodatna oznaka TARIC] v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so informacije, navedene na tej fakturi, popolne in resnične.

Datum in podpis“.

---

| 14.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 119/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 119/19

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 394/2009

z dne 13. maja 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. maja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. maja 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 55,4 |
| TN | 115,0 |
| TR | 101,9 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 41,9 |
| TR | 149,3 |
| ZZ | 115,6 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 120,2 |
| ZZ | 168,5 |
| 0805 10 20 | EG | 43,3 |
| IL | 54,0 |
| MA | 43,1 |
| TN | 49,2 |
| TR | 102,3 |
| US | 51,0 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 50 10 | AR | 50,9 |
| TR | 48,7 |
| ZA | 62,5 |
| ZZ | 54,0 |
| 0808 10 80 | AR | 81,3 |
| BR | 72,1 |
| CA | 127,2 |
| CL | 85,0 |
| CN | 99,5 |
| MK | 42,0 |
| NZ | 110,2 |
| US | 131,7 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

55,4

TN

115,0

TR

101,9

ZZ

90,8

0707 00 05

JO

155,5

MA

41,9

TR

149,3

ZZ

115,6

0709 90 70

JO

216,7

TR

120,2

ZZ

168,5

0805 10 20

EG

43,3

IL

54,0

MA

43,1

TN

49,2

TR

102,3

US

51,0

ZZ

57,2

0805 50 10

AR

50,9

TR

48,7

ZA

62,5

ZZ

54,0

0808 10 80

AR

81,3

BR

72,1

CA

127,2

CL

85,0

CN

99,5

MK

42,0

NZ

110,2

US

131,7

UY

71,7

ZA

78,8

ZZ

90,0

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 14.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 119/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 119/21

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 395/2009

z dne 13. maja 2009

o spremembi reprezentativnih cen in dodatnih uvoznih dajatev za nekatere proizvode v sektorju sladkorja, določenih z Uredbo (ES) št. 945/2008, za tržno leto 2008/2009

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 951/2006 z dne 30. junija 2006 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 318/2006 glede trgovine s tretjimi državami v sektorju sladkorja (2) in zlasti drugega stavka drugega pododstavka člena 36(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2008/2009 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 945/2008 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 368/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter nekatere sirupe za tržno leto 2008/2009 so bile določene z Uredbo Komisije (ES) št. 945/2008 (3). Navedene cene in dolžnosti so bile nazadnje spremenjene z Uredbo Komisije (ES) št. 368/2009 (4).

| (2) | Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 – |
| --- | --- |

(2)

Glede na podatke, ki so trenutno na voljo Komisiji, je treba navedene cene in dajatve spremeniti v skladu s pravili in postopki iz Uredbe (ES) št. 951/2006 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za proizvode iz člena 36 Uredbe (ES) št. 951/2006, določene z Uredbo (ES) št. 945/2008 za tržno leto 2008/2009, se spremenijo v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 14. maja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 13. maja 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 178, 1.7.2006, str. 24.

2

(3)  UL L 258, 26.9.2008, str. 56.

3

(4)  UL L 112, 6.5.2009, str. 7.

4

---

PRILOGA

Spremenjene reprezentativne cene in dodatne uvozne dajatve za beli in surovi sladkor ter proizvode z oznako KN 1702 90 95, ki se uporabljajo od 14. maja 2009

| (EUR) |
| --- |
| Oznaka KN | Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda | Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda |
| 1701 11 10 (1) | 28,95 | 2,60 |
| 1701 11 90 (1) | 28,95 | 7,06 |
| 1701 12 10 (1) | 28,95 | 2,47 |
| 1701 12 90 (1) | 28,95 | 6,63 |
| 1701 91 00 (2) | 32,24 | 9,11 |
| 1701 99 10 (2) | 32,24 | 4,67 |
| 1701 99 90 (2) | 32,24 | 4,67 |
| 1702 90 95 (3) | 0,32 | 0,34 |

(EUR)

Oznaka KN

Reprezentativna cena na 100 kg neto zadevnega proizvoda

Dodatna uvozna dajatev na 100 kg neto zadevnega proizvoda

1701 11 10 (1)

28,95

2,60

1701 11 90 (1)

28,95

7,06

1701 12 10 (1)

28,95

2,47

1701 12 90 (1)

28,95

6,63

1701 91 00 (2)

32,24

9,11

1701 99 10 (2)

32,24

4,67

1701 99 90 (2)

32,24

4,67

1702 90 95 (3)

0,32

0,34

---

(1)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki III Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(2)  Določitev za standardno kakovost, kot je določena v točki II Priloge IV k Uredbi (ES) št. 1234/2007.

(3)  Določitev na 1 % vsebnosti saharoze.

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 14.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 119/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 119/23

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. januarja 2009

o državni pomoči C 22/07 (ex N 43/07) glede razširitve danskega sistema, v okviru katerega so podjetja za pomorski promet oproščena plačila dohodnine in prispevkov za socialno varnost za pomorščake, na dejavnosti poglabljanja dna in polaganja kablov

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 8886)

(Besedilo v danskem jeziku je edino verodostojno)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/380/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti prvega pododstavka člena 88(2) Pogodbe,

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru in zlasti člena 62(1)(a) Sporazuma,

po pozivu vsem zainteresiranim stranem, naj predložijo pripombe v skladu z navedenimi členi (1), in ob upoštevanju teh pripomb,

ob upoštevanju naslednjega:

1.   POSTOPEK

| (1) | Danska je z dopisom z dne 15. januarja 2007 (2) Komisiji priglasila spremembo sistema, v okviru katerega so lastniki ladij na Danskem oproščeni plačila dohodnine za svoje pomorščake (tako imenovani sistem DIS). Komisija je sistem DIS odobrila z Odločbo z dne 13. novembra 2002 (3). |
| --- | --- |

(1)

Danska je z dopisom z dne 15. januarja 2007 (2) Komisiji priglasila spremembo sistema, v okviru katerega so lastniki ladij na Danskem oproščeni plačila dohodnine za svoje pomorščake (tako imenovani sistem DIS). Komisija je sistem DIS odobrila z Odločbo z dne 13. novembra 2002 (3).

| (2) | Priglašena sprememba je bila evidentirana pod referenčno oznako N 43/07. Danska je z dopisom z dne 27. marca 2007 (4) Komisiji poslala nove informacije, ki jih je ta zahtevala v dopisu z dne 20. marca 2007 (5). |
| --- | --- |

(2)

Priglašena sprememba je bila evidentirana pod referenčno oznako N 43/07. Danska je z dopisom z dne 27. marca 2007 (4) Komisiji poslala nove informacije, ki jih je ta zahtevala v dopisu z dne 20. marca 2007 (5).

| (3) | Komisija je z dopisom z dne 10. julija 2007 (6) Dansko obvestila o sprožitvi formalnega postopka preiskave v skladu s členom 4(4) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (v nadaljnjem besedilu: Uredba o postopku državne pomoči) (7). Danska je pripombe poslala v dopisu z dne 5. septembra 2007 (8). |
| --- | --- |

(3)

Komisija je z dopisom z dne 10. julija 2007 (6) Dansko obvestila o sprožitvi formalnega postopka preiskave v skladu s členom 4(4) Uredbe Sveta (ES) št. 659/1999 z dne 22. marca 1999 o določitvi podrobnih pravil za uporabo člena 93 Pogodbe ES (v nadaljnjem besedilu: Uredba o postopku državne pomoči) (7). Danska je pripombe poslala v dopisu z dne 5. septembra 2007 (8).

| (4) | Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (9). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o proučevanih ukrepih. |
| --- | --- |

(4)

Odločitev Komisije, da sproži postopek, je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije
   (9). Komisija je pozvala vse zainteresirane strani, naj predložijo pripombe o proučevanih ukrepih.

| (5) | Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: Evropskega združenja za čiščenje in poglabljanje morskega dna (EUDA), Združenja ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA), britanske pomorske zbornice za ladijski promet (Chamber of British Shipping), združenja norveških ladjarjev, združenja francoskih ladjarjev (Armateurs de France), družbe Alcatel-Lucent in združenja danskih ladjarjev. Komisija je njihove pripombe poslala Danski in ji omogočila, da nanje odgovori. Danska je poslala pripombe v dopisu z dne 9. januarja 2008 (10). |
| --- | --- |

(5)

Komisija je prejela pripombe naslednjih zainteresiranih strani: Evropskega združenja za čiščenje in poglabljanje morskega dna (EUDA), Združenja ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA), britanske pomorske zbornice za ladijski promet (Chamber of British Shipping), združenja norveških ladjarjev, združenja francoskih ladjarjev (Armateurs de France), družbe Alcatel-Lucent in združenja danskih ladjarjev. Komisija je njihove pripombe poslala Danski in ji omogočila, da nanje odgovori. Danska je poslala pripombe v dopisu z dne 9. januarja 2008 (10).

2.   PODROBEN OPIS PRIGLAŠENIH UKREPOV

| (6) | Priglašeni ukrepi so bili opisani že v navedeni odločbi z dne 10. julija 2007. |
| --- | --- |

(6)

Priglašeni ukrepi so bili opisani že v navedeni odločbi z dne 10. julija 2007.

2.1   Opis priglašene spremembe sistema DIS

| (7) | Glavni namen priglašenih ukrepov (zakonski predlog št. L 110 (2006–2007), oddelek 11) je razširiti tako imenovani sistem DIS na pomorščake, ki delajo na ladjah za polaganje kablov in plavajočih bagrih. |
| --- | --- |

(7)

Glavni namen priglašenih ukrepov (zakonski predlog št. L 110 (2006–2007), oddelek 11) je razširiti tako imenovani sistem DIS na pomorščake, ki delajo na ladjah za polaganje kablov in plavajočih bagrih.

| (8) | Dejavnosti plovil za polaganje kablov do zdaj niso bile upravičene do ugodnosti sistema DIS, čeprav je bilo ladje za polaganje kablov v skladu z dansko zakonodajo mogoče vpisati v register DIS. |
| --- | --- |

(8)

Dejavnosti plovil za polaganje kablov do zdaj niso bile upravičene do ugodnosti sistema DIS, čeprav je bilo ladje za polaganje kablov v skladu z dansko zakonodajo mogoče vpisati v register DIS.

| (9) | Danska želi od zdaj vse ugodnosti sistema DIS razširiti na ladje za polaganje kablov. |
| --- | --- |

(9)

Danska želi od zdaj vse ugodnosti sistema DIS razširiti na ladje za polaganje kablov.

| (10) | Za plavajoče bagre je v Odredbi z dne 27. maja 2005 o izvajanju sistema DIS (v nadaljnjem besedilu: Odredba) natančno določeno, katere dejavnosti bagrov se lahko štejejo za pomorski prevoz, s čimer so bila uvedena pravila za upravičenost dejavnosti poglabljanja dna. V skladu z oddelkom 13 Odredbe se naslednje dejavnosti plavajočih bagrov štejejo za pomorski prevoz:






  1. | plutje med pristaniščem in krajem izkopavanja; |
| --- | --- | --- |

(10)

Za plavajoče bagre je v Odredbi z dne 27. maja 2005 o izvajanju sistema DIS (v nadaljnjem besedilu: Odredba) natančno določeno, katere dejavnosti bagrov se lahko štejejo za pomorski prevoz, s čimer so bila uvedena pravila za upravičenost dejavnosti poglabljanja dna. V skladu z oddelkom 13 Odredbe se naslednje dejavnosti plavajočih bagrov štejejo za pomorski prevoz:

1.

plutje med pristaniščem in krajem izkopavanja;

| 2. | plutje med krajem izkopavanja in krajem, kjer se izkopani material raztovarja, vključno s samim raztovarjanjem; |
| --- | --- |

2.

plutje med krajem izkopavanja in krajem, kjer se izkopani material raztovarja, vključno s samim raztovarjanjem;

| 3. | plutje med krajem raztovarjanja in pristaniščem; |
| --- | --- |

3.

plutje med krajem raztovarjanja in pristaniščem;

| 4. | plutje na kraje izkopavanja in med njimi; |
| --- | --- |

4.

plutje na kraje izkopavanja in med njimi;

| 5. | plutje, ki je na zahtevo javnih organov potrebno za nudenje pomoči pri čiščenju po izlitju nafte itn. |
| --- | --- |

5.

plutje, ki je na zahtevo javnih organov potrebno za nudenje pomoči pri čiščenju po izlitju nafte itn.

| (11) | V skladu s trenutno dansko zakonodajo plavajočih bagrov ni mogoče vpisati v register DIS. Plavajoči bagri zato ne morejo izpolnjevati osnovnih pogojev za uporabo sistema DIS. Poleg tega Danska do zdaj plavajočih bagrov ni mogla vključiti v splošni sistem neto plač, saj se ti do določene mere uporabljajo npr. pri gradbenih delih v teritorialnih vodah. Danska se je namesto tega odločila, da bo delavce, ki delajo na plavajočih bagrih, obdavčila v skladu s splošnimi davčnimi pravili in da bo lastnikom plovil vrnila davek, ko bodo pogoji za to izpolnjeni. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s trenutno dansko zakonodajo plavajočih bagrov ni mogoče vpisati v register DIS. Plavajoči bagri zato ne morejo izpolnjevati osnovnih pogojev za uporabo sistema DIS. Poleg tega Danska do zdaj plavajočih bagrov ni mogla vključiti v splošni sistem neto plač, saj se ti do določene mere uporabljajo npr. pri gradbenih delih v teritorialnih vodah. Danska se je namesto tega odločila, da bo delavce, ki delajo na plavajočih bagrih, obdavčila v skladu s splošnimi davčnimi pravili in da bo lastnikom plovil vrnila davek, ko bodo pogoji za to izpolnjeni.

| (12) | Tako je poglabljanje dna posredno zajeto v sistemu DIS in upravičeno do enakih ugodnosti, kot so jih deležna podjetja za pomorski promet, ki upravljajo plovila, vpisana v register DIS. |
| --- | --- |

(12)

Tako je poglabljanje dna posredno zajeto v sistemu DIS in upravičeno do enakih ugodnosti, kot so jih deležna podjetja za pomorski promet, ki upravljajo plovila, vpisana v register DIS.

2.2   Opis obstoječega sistema DIS

| (13) | Sistem DIS je bil opisan v navedeni odločbi Komisije z dne 10. julija 2007 (11). |
| --- | --- |

(13)

Sistem DIS je bil opisan v navedeni odločbi Komisije z dne 10. julija 2007 (11).

| (14) | V okviru obstoječega sistema so lastniki ladij oproščeni plačila prispevkov za socialno varnost in dohodnine za pomorščake, ki delajo na ladjah, vpisanih v Danski mednarodni ladijski register (DIS – Dansk Internationalt Skibsregister, v nadaljnjem besedilu: register DIS), če se ladje uporabljajo za komercialni prevoz oseb ali blaga. |
| --- | --- |

(14)

V okviru obstoječega sistema so lastniki ladij oproščeni plačila prispevkov za socialno varnost in dohodnine za pomorščake, ki delajo na ladjah, vpisanih v Danski mednarodni ladijski register (DIS – Dansk Internationalt Skibsregister, v nadaljnjem besedilu: register DIS), če se ladje uporabljajo za komercialni prevoz oseb ali blaga.

| (15) | Komisija opozarja, da je bil register DIS uveden z Zakonom št. 408 z dne 1. julija 1988, pri čemer je začel veljati 23. avgusta 1988. Njegov namen je bil, da se preprečita izpisovanje plovil iz danskega nacionalnega registra in njihovo vpisovanje v registre tretjih držav. |
| --- | --- |

(15)

Komisija opozarja, da je bil register DIS uveden z Zakonom št. 408 z dne 1. julija 1988, pri čemer je začel veljati 23. avgusta 1988. Njegov namen je bil, da se preprečita izpisovanje plovil iz danskega nacionalnega registra in njihovo vpisovanje v registre tretjih držav.

| (16) | Pogoj je, da se davčna oprostitev upošteva pri določitvi plač. Davčne ugodnosti je torej deležen ladjar in ne posamezni pomorščaki. |
| --- | --- |

(16)

Pogoj je, da se davčna oprostitev upošteva pri določitvi plač. Davčne ugodnosti je torej deležen ladjar in ne posamezni pomorščaki.

| (17) | Komisija je sistem DIS 13. novembra 2002 kljub temu odobrila. |
| --- | --- |

(17)

Komisija je sistem DIS 13. novembra 2002 kljub temu odobrila.

| (18) | Danska trenutno izvaja še eno shemo v korist prevoznikov v pomorskem prometu: shemo davka na tonažo (12). |
| --- | --- |

(18)

Danska trenutno izvaja še eno shemo v korist prevoznikov v pomorskem prometu: shemo davka na tonažo (12).

2.3   Proračun

| (19) | Celotni proračun sistema DIS znaša približno 600 milijonov DKK. |
| --- | --- |

(19)

Celotni proračun sistema DIS znaša približno 600 milijonov DKK.

3.   RAZLOGI ZA SPROŽITEV FORMALNEGA POSTOPKA PREISKAVE

3.1   Dvomi o združljivosti ukrepov v zvezi s polaganjem kablov

| (20) | Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka menila, da mora proučiti morebitne ekonomske učinke, ki bi jih lahko zadevna razširitev imela na zadevni sektor. Zadevni sektor obsega polaganje telekomunikacijskih ali energetskih kablov na morsko dno in popravilo obstoječih kablov na morskem dnu. |
| --- | --- |

(20)

Komisija je v odločitvi o sprožitvi postopka menila, da mora proučiti morebitne ekonomske učinke, ki bi jih lahko zadevna razširitev imela na zadevni sektor. Zadevni sektor obsega polaganje telekomunikacijskih ali energetskih kablov na morsko dno in popravilo obstoječih kablov na morskem dnu.

| (21) | Komisija je menila, da je določeno morsko plovbo nemogoče razčleniti na del, ki se šteje za pomorski prevoz, in del, ki je iz tega izključen. Po njenem mnenju je treba vsako pomorsko dejavnost oceniti v širšem smislu, šele nato se lahko sklepa, ali je proučena plovba po morju v celoti zajeta v pojmu pomorskega prevoza. |
| --- | --- |

(21)

Komisija je menila, da je določeno morsko plovbo nemogoče razčleniti na del, ki se šteje za pomorski prevoz, in del, ki je iz tega izključen. Po njenem mnenju je treba vsako pomorsko dejavnost oceniti v širšem smislu, šele nato se lahko sklepa, ali je proučena plovba po morju v celoti zajeta v pojmu pomorskega prevoza.

| (22) | Komisija je zato v odločitvi o sprožitvi postopka menila, da se polaganja kablov na morju ne more razčleniti na dejavnosti pomorskega prevoza in dejansko polaganje kablov na morju. |
| --- | --- |

(22)

Komisija je zato v odločitvi o sprožitvi postopka menila, da se polaganja kablov na morju ne more razčleniti na dejavnosti pomorskega prevoza in dejansko polaganje kablov na morju.

| (23) | Plovila za polaganje kablov običajno ne prevažajo kabelskih bobnov iz enega pristanišča v drugo pristanišče ali iz pristanišča na plavajočo napravo, kot je pomorski prevoz opredeljen v uredbah Sveta (EGS) št. 4055/86 z dne 22. decembra 1986 o uporabi načela svobode opravljanja storitev v pomorskem prometu med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami (13) in (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (14), temveč na zahtevo stranke polagajo kable med določenimi kraji na različnih obalah. Zato plovila za polaganje kablov očitno ne zagotavljajo neposrednih storitev pomorskega prevoza v smislu navedenih uredb ES, torej prevoza blaga po morju med katerim koli pristaniščem države članice in katerim koli pristaniščem ali plavajočo napravo druge države članice. Čeprav lahko taka plovila občasno prevažajo blago po morju, kot je določeno v uredbah (EGS) št. 4055/86 in (EGS) št. 3577/92, se zdi, da je ta dejavnost, ki ustreza opredelitvi pomorskega prometa, samo pomožna dejavnost ob njihovi glavni dejavnosti, ki obsega polaganje kablov. |
| --- | --- |

(23)

Plovila za polaganje kablov običajno ne prevažajo kabelskih bobnov iz enega pristanišča v drugo pristanišče ali iz pristanišča na plavajočo napravo, kot je pomorski prevoz opredeljen v uredbah Sveta (EGS) št. 4055/86 z dne 22. decembra 1986 o uporabi načela svobode opravljanja storitev v pomorskem prometu med državami članicami ter med državami članicami in tretjimi državami (13) in (EGS) št. 3577/92 z dne 7. decembra 1992 o uporabi načela prostega pretoka storitev v pomorskem prometu med državami članicami (pomorska kabotaža) (14), temveč na zahtevo stranke polagajo kable med določenimi kraji na različnih obalah. Zato plovila za polaganje kablov očitno ne zagotavljajo neposrednih storitev pomorskega prevoza v smislu navedenih uredb ES, torej prevoza blaga po morju med katerim koli pristaniščem države članice in katerim koli pristaniščem ali plavajočo napravo druge države članice. Čeprav lahko taka plovila občasno prevažajo blago po morju, kot je določeno v uredbah (EGS) št. 4055/86 in (EGS) št. 3577/92, se zdi, da je ta dejavnost, ki ustreza opredelitvi pomorskega prometa, samo pomožna dejavnost ob njihovi glavni dejavnosti, ki obsega polaganje kablov.

| (24) | Komisija je poleg tega navedla, da še ni dokazano, da so podjetja s sedežem v Skupnosti, ki polagajo kable, izpostavljena enakemu konkurenčnemu pritisku kot pomorski prevozniki na svetovnem trgu. Kot navaja Komisija, ni jasno, ali so ladje Skupnosti za polaganje kablov zaradi ladij, ki plujejo pod zastavo ugodnosti, izpostavljene enako močni konkurenci kot pri pomorskem prevozu. |
| --- | --- |

(24)

Komisija je poleg tega navedla, da še ni dokazano, da so podjetja s sedežem v Skupnosti, ki polagajo kable, izpostavljena enakemu konkurenčnemu pritisku kot pomorski prevozniki na svetovnem trgu. Kot navaja Komisija, ni jasno, ali so ladje Skupnosti za polaganje kablov zaradi ladij, ki plujejo pod zastavo ugodnosti, izpostavljene enako močni konkurenci kot pri pomorskem prevozu.

| (25) | Komisija je zato v odločitvi o sprožitvi postopka menila, da polaganja kablov ni mogoče šteti za pomorski prevoz in zato ni upravičeno do državne pomoči v pomorskem prometu v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči v pomorskem prometu (v nadaljnjem besedilu: smernice) (15). |
| --- | --- |

(25)

Komisija je zato v odločitvi o sprožitvi postopka menila, da polaganja kablov ni mogoče šteti za pomorski prevoz in zato ni upravičeno do državne pomoči v pomorskem prometu v smislu smernic Skupnosti o državni pomoči v pomorskem prometu (v nadaljnjem besedilu: smernice) (15).

3.2   Dvomi o združljivosti ukrepov v zvezi s poglabljanjem dna

| (26) | V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo navedeno, da Komisija močno dvomi, da vse dejavnosti poglabljanja dna, ki so zajete v shemi, pomenijo pomorski prevoz v smislu smernic. Komisija je zato menila, da vse navedene dejavnosti poglabljanja dna ne morejo biti upravičene do državne pomoči v pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(26)

V odločitvi o sprožitvi postopka je bilo navedeno, da Komisija močno dvomi, da vse dejavnosti poglabljanja dna, ki so zajete v shemi, pomenijo pomorski prevoz v smislu smernic. Komisija je zato menila, da vse navedene dejavnosti poglabljanja dna ne morejo biti upravičene do državne pomoči v pomorskem prometu.

4.   PRIPOMBE DANSKE K ODLOČITVI O SPROŽITVI POSTOPKA

4.1   Pripombe glede polaganja kablov

| (27) | Danska glede plovil za polaganje kablov poudarja, da so ji službe Komisije v dopisu z dne 11. avgusta 2006 (16) zagotovile, da se lahko ukrepi državne pomoči nanašajo na plovila za polaganje kablov, če je izpolnjena zahteva po 50-odstotnem pomorskem prevozu. |
| --- | --- |

(27)

Danska glede plovil za polaganje kablov poudarja, da so ji službe Komisije v dopisu z dne 11. avgusta 2006 (16) zagotovile, da se lahko ukrepi državne pomoči nanašajo na plovila za polaganje kablov, če je izpolnjena zahteva po 50-odstotnem pomorskem prevozu.

| (28) | Po trditvah Danske je Komisija navedla, da se lahko dejavnosti polaganja kablov enačijo s pomorskim prevozom, in sicer tisti del dejavnosti, ki obsega prevoz kabelskih bobnov iz pristanišča natovarjanja na kraj na odprtem morju, kjer naj bi se polaganje kabla začelo, kar naj bi pomenilo, da je treba razmerje med pomorskimi dejavnostmi in vsemi dejavnostmi izračunati na podlagi razdalje, ki jo plovilo naredi brez polaganja kabla. |
| --- | --- |

(28)

Po trditvah Danske je Komisija navedla, da se lahko dejavnosti polaganja kablov enačijo s pomorskim prevozom, in sicer tisti del dejavnosti, ki obsega prevoz kabelskih bobnov iz pristanišča natovarjanja na kraj na odprtem morju, kjer naj bi se polaganje kabla začelo, kar naj bi pomenilo, da je treba razmerje med pomorskimi dejavnostmi in vsemi dejavnostmi izračunati na podlagi razdalje, ki jo plovilo naredi brez polaganja kabla.

| (29) | Danska tudi poudarja, da ne razume, zakaj Komisija v dopisu z dne 10. julija 2007 meni, da polaganje kablov ne more združevati pomorskega prevoza in drugih dejavnosti, in trdi, da je tako stališče v nasprotju z dopisom služb Komisije z dne 11. avgusta 2006. |
| --- | --- |

(29)

Danska tudi poudarja, da ne razume, zakaj Komisija v dopisu z dne 10. julija 2007 meni, da polaganje kablov ne more združevati pomorskega prevoza in drugih dejavnosti, in trdi, da je tako stališče v nasprotju z dopisom služb Komisije z dne 11. avgusta 2006.

4.2   Pripombe glede poglabljanja dna

| (30) | Po trditvah Danske je celotno dejavnost plavajočih bagrov v skladu s smernicami mogoče razdeliti na pomorski prevoz in druge dejavnosti. Danska zato ne razume, zakaj enaka razdelitev ni mogoča pri plovilih za polaganje kablov. |
| --- | --- |

(30)

Po trditvah Danske je celotno dejavnost plavajočih bagrov v skladu s smernicami mogoče razdeliti na pomorski prevoz in druge dejavnosti. Danska zato ne razume, zakaj enaka razdelitev ni mogoča pri plovilih za polaganje kablov.

| (31) | Danska poudarja, da sodba Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-251/04, ki jo je Komisija navedla v odločitvi o sprožitvi postopka, ne spreminja podlage za zagotovilo, ki ga je Komisija dala Danski v navedenem dopisu z dne 11. avgusta 2006. Kot navaja Danska, je Sodišče razjasnilo vprašanje, ali Uredba (EGS) št. 3577/92 zajema dejavnosti vlečnih čolnov, pri čemer je razsodilo, da jih ne. Danska meni, da zadevna sodba ne vpliva na uporabo smernic pri plovilih za polaganje kablov. |
| --- | --- |

(31)

Danska poudarja, da sodba Sodišča Evropskih skupnosti v zadevi C-251/04, ki jo je Komisija navedla v odločitvi o sprožitvi postopka, ne spreminja podlage za zagotovilo, ki ga je Komisija dala Danski v navedenem dopisu z dne 11. avgusta 2006. Kot navaja Danska, je Sodišče razjasnilo vprašanje, ali Uredba (EGS) št. 3577/92 zajema dejavnosti vlečnih čolnov, pri čemer je razsodilo, da jih ne. Danska meni, da zadevna sodba ne vpliva na uporabo smernic pri plovilih za polaganje kablov.

| (32) | Danski organi navajajo, da se v smernicah ne obravnava samo pomorski prevoz, kot je opredeljen v uredbah (EGS) št. 4055/86 in (EGS) št. 3577/92, ampak „[...] se v določenih delih nanašajo tudi na vleko in poglabljanje dna“. |
| --- | --- |

(32)

Danski organi navajajo, da se v smernicah ne obravnava samo pomorski prevoz, kot je opredeljen v uredbah (EGS) št. 4055/86 in (EGS) št. 3577/92, ampak „[...] se v določenih delih nanašajo tudi na vleko in poglabljanje dna“.

| (33) | V skladu s smernicami se vsaj 50 % vseh dejavnosti nanaša na pomorski prevoz, ki je za plavajoče bagre opredeljen v smernicah, in sicer po navedbah danskih organov kot „[...] prevoz izkopanega materiala po morju [...]“. Po trditvah danskih organov je treba smernice razumeti, kot da se prevoz izkopanega materiala po morju šteje za pomorski prevoz. |
| --- | --- |

(33)

V skladu s smernicami se vsaj 50 % vseh dejavnosti nanaša na pomorski prevoz, ki je za plavajoče bagre opredeljen v smernicah, in sicer po navedbah danskih organov kot „[...] prevoz izkopanega materiala po morju [...]“. Po trditvah danskih organov je treba smernice razumeti, kot da se prevoz izkopanega materiala po morju šteje za pomorski prevoz.

| (34) | Danska tudi nasprotuje pobudi Komisije za enostransko razširitev obsega postopka preiskave, da bi zajel področja, ki niso vključena v priglasitev, kar je očitno predmet preiskave, ki jo izvaja Komisija (17). Po trditvah Danske v poglavju II Uredbe o postopku državne pomoči ni nobene določbe o priglašeni pomoči, na podlagi katere bi lahko Komisija v preiskavo vključila že veljavne ukrepe državne pomoči. Če Komisija želi preiskati veljavne ukrepe državne pomoči, bi po trditvah Danske to morala storiti na podlagi poglavja V navedene uredbe, ki se nanaša na postopek v zvezi z veljavnimi sistemi pomoči. |
| --- | --- |

(34)

Danska tudi nasprotuje pobudi Komisije za enostransko razširitev obsega postopka preiskave, da bi zajel področja, ki niso vključena v priglasitev, kar je očitno predmet preiskave, ki jo izvaja Komisija (17). Po trditvah Danske v poglavju II Uredbe o postopku državne pomoči ni nobene določbe o priglašeni pomoči, na podlagi katere bi lahko Komisija v preiskavo vključila že veljavne ukrepe državne pomoči. Če Komisija želi preiskati veljavne ukrepe državne pomoči, bi po trditvah Danske to morala storiti na podlagi poglavja V navedene uredbe, ki se nanaša na postopek v zvezi z veljavnimi sistemi pomoči.

| (35) | Danska navaja, da je spremembe priglasila 21. januarja 2005, in sicer v obliki dveh zakonskih predlogov, ki ju je vlada predložila parlamentu 12. januarja 2005 (predlog Zakona o obdavčitvi pomorščakov in predlog Zakona o spremembi Zakona o davku na tonažo). Po trditvah Danske se lahko za oba zadevna zakonska predloga šteje, da ju je Komisija odobrila, in sicer iz naslednjih dveh razlogov:






  — | prvič, ker se Komisija po trditvah danskih organov na dopis stalnega predstavništva z dne 21. januarja 2005 ni odzvala v roku iz Uredbe o postopku državne pomoči, |
| --- | --- | --- |

(35)

Danska navaja, da je spremembe priglasila 21. januarja 2005, in sicer v obliki dveh zakonskih predlogov, ki ju je vlada predložila parlamentu 12. januarja 2005 (predlog Zakona o obdavčitvi pomorščakov in predlog Zakona o spremembi Zakona o davku na tonažo). Po trditvah Danske se lahko za oba zadevna zakonska predloga šteje, da ju je Komisija odobrila, in sicer iz naslednjih dveh razlogov:

—

prvič, ker se Komisija po trditvah danskih organov na dopis stalnega predstavništva z dne 21. januarja 2005 ni odzvala v roku iz Uredbe o postopku državne pomoči,

| — | drugič, službe Komisije so naknadno potrdile, da so spremembe v skladu s smernicami. |
| --- | --- |

—

drugič, službe Komisije so naknadno potrdile, da so spremembe v skladu s smernicami.

| (36) | Danska zato trdi, da je različica Zakona o obdavčitvi pomorščakov iz pomladi 2005 na podlagi zakonodaje EU odobren ukrep državne pomoči. |
| --- | --- |

(36)

Danska zato trdi, da je različica Zakona o obdavčitvi pomorščakov iz pomladi 2005 na podlagi zakonodaje EU odobren ukrep državne pomoči.

| (37) | Danska iz tega sklepa, da se lahko postopek preiskave nanaša samo na domnevno edini priglašeni ukrep, in sicer morebitno vključitev pomorščakov, ki delajo na plovilih za polaganje kablov, v sistem DIS. |
| --- | --- |

(37)

Danska iz tega sklepa, da se lahko postopek preiskave nanaša samo na domnevno edini priglašeni ukrep, in sicer morebitno vključitev pomorščakov, ki delajo na plovilih za polaganje kablov, v sistem DIS.

| (38) | Danska vlada glede plovil za poglabljanje dna navaja, da je 13. decembra 2006 sprejela Zakon o spremembi Zakona o obdavčitvi pomorščakov. Zadevna sprememba Zakona o obdavčitvi pomorščakov je bila priglašena 15. januarja 2007. |
| --- | --- |

(38)

Danska vlada glede plovil za poglabljanje dna navaja, da je 13. decembra 2006 sprejela Zakon o spremembi Zakona o obdavčitvi pomorščakov. Zadevna sprememba Zakona o obdavčitvi pomorščakov je bila priglašena 15. januarja 2007.

| (39) | Danska šteje prevoz izkopanega materiala po odprtem morju za pomorski prevoz v smislu smernic. Plavajoči bagri so zato ne glede na vsebino uredb (EGS) št. 4055/86 in (EGS) št. 3577/92 zajeti v smernicah, če pomorski prevoz (ki je po navedbah Danske opredeljen kot „prevoz izkopanega materiala po morju“) obsega najmanj 50 % njihovega obratovalnega časa. |
| --- | --- |

(39)

Danska šteje prevoz izkopanega materiala po odprtem morju za pomorski prevoz v smislu smernic. Plavajoči bagri so zato ne glede na vsebino uredb (EGS) št. 4055/86 in (EGS) št. 3577/92 zajeti v smernicah, če pomorski prevoz (ki je po navedbah Danske opredeljen kot „prevoz izkopanega materiala po morju“) obsega najmanj 50 % njihovega obratovalnega časa.

| (40) | Danski organi dodajajo, da dejavnosti „omejenega pomorskega prometa“ niso zajete v danskih shemah državnih pomoči. „Omejen pomorski promet“ naj bi obsegal na primer dejavnosti v pristaniščih in fjordih. Izkopavanje ali poglabljanje dna v pristaniščih in fjordih ali v njihovi okolici torej nikoli ne spada na področje uporabe sistema DIS. Enako velja za primere, ko plovilo miruje. |
| --- | --- |

(40)

Danski organi dodajajo, da dejavnosti „omejenega pomorskega prometa“ niso zajete v danskih shemah državnih pomoči. „Omejen pomorski promet“ naj bi obsegal na primer dejavnosti v pristaniščih in fjordih. Izkopavanje ali poglabljanje dna v pristaniščih in fjordih ali v njihovi okolici torej nikoli ne spada na področje uporabe sistema DIS. Enako velja za primere, ko plovilo miruje.

| (41) | Danski organi pojasnjujejo, da se izkopavanje in poglabljanje dna v praksi (najbolj) pogosto izvajata s plavajočimi bagri vedričarji, ki nimajo lastnih motorjev in tudi zato ne spadajo na področje uporabe sistema DIS. Plovila na lastni pogon so lahko zajeta. Vendar so iz sistema DIS izključena tudi plovila, ki se uporabljajo za investicijsko-vzdrževalna dela na morju. Med investicijsko-vzdrževalna dela prištevamo izgradnjo in popravila pristanišč, pomolov, mostov, naftnih ploščadi, vetrnih polj in drugih naprav na morju. |
| --- | --- |

(41)

Danski organi pojasnjujejo, da se izkopavanje in poglabljanje dna v praksi (najbolj) pogosto izvajata s plavajočimi bagri vedričarji, ki nimajo lastnih motorjev in tudi zato ne spadajo na področje uporabe sistema DIS. Plovila na lastni pogon so lahko zajeta. Vendar so iz sistema DIS izključena tudi plovila, ki se uporabljajo za investicijsko-vzdrževalna dela na morju. Med investicijsko-vzdrževalna dela prištevamo izgradnjo in popravila pristanišč, pomolov, mostov, naftnih ploščadi, vetrnih polj in drugih naprav na morju.

5.   PRIPOMBE ZAINTERESIRANIH STRANI

5.1   Evropsko združenje za čiščenje in poglabljanje morskega dna (v nadaljnjem besedilu: EUDA)

| (42) | Komisija je po navedbah združenja EUDA uvedla veliko strožji sistem državnih pomoči za dejavnosti poglabljanja morskega dna, kot je veljal na podlagi smernic iz leta 1997. EUDA sicer podpira cilj ohranjanja ladjevja za poglabljanje morskega dna v Skupnosti, vendar izraža dva splošna pomisleka:






  — | prvič, EUDA se strinja, da bi moral biti pomorski grozd evropske industrije poglabljanja morskega dna upravičen do državne pomoči na podlagi smernic v vseh primerih, ko se sooča s konkurenco plovil iz tretjih držav, |
| --- | --- | --- |

(42)

Komisija je po navedbah združenja EUDA uvedla veliko strožji sistem državnih pomoči za dejavnosti poglabljanja morskega dna, kot je veljal na podlagi smernic iz leta 1997. EUDA sicer podpira cilj ohranjanja ladjevja za poglabljanje morskega dna v Skupnosti, vendar izraža dva splošna pomisleka:

—

prvič, EUDA se strinja, da bi moral biti pomorski grozd evropske industrije poglabljanja morskega dna upravičen do državne pomoči na podlagi smernic v vseh primerih, ko se sooča s konkurenco plovil iz tretjih držav,

| — | drugič, EUDA meni, da državna pomoč, ki jo Komisija odobri na podlagi smernic, ne bi smela povzročiti nepotrebnih upravnih obremenitev za pomorski grozd evropske industrije poglabljanja dna. |
| --- | --- |

—

drugič, EUDA meni, da državna pomoč, ki jo Komisija odobri na podlagi smernic, ne bi smela povzročiti nepotrebnih upravnih obremenitev za pomorski grozd evropske industrije poglabljanja dna.

5.2   Združenje ladjarjev Evropske skupnosti (ECSA)

| (43) | ECSA meni, da je pristop Komisije zelo teoretičen ter ne upošteva ciljev in vsebine smernic. |
| --- | --- |

(43)

ECSA meni, da je pristop Komisije zelo teoretičen ter ne upošteva ciljev in vsebine smernic.

| (44) | Po trditvah združenja ECSA že smernice vsebujejo predpogoj, da mora precejšen del dejavnosti poglabljanja morskega dna obsegati pomorski prevoz. ECSA meni, da plavajoči bagri in ladje za poglabljanje morskega dna prevažajo izkopani material in kable z enega kraja na drugega. Pri tem naj bi bil kraj natovarjanja in raztovarjanja po mnenju združenja ECSA nepomemben. |
| --- | --- |

(44)

Po trditvah združenja ECSA že smernice vsebujejo predpogoj, da mora precejšen del dejavnosti poglabljanja morskega dna obsegati pomorski prevoz. ECSA meni, da plavajoči bagri in ladje za poglabljanje morskega dna prevažajo izkopani material in kable z enega kraja na drugega. Pri tem naj bi bil kraj natovarjanja in raztovarjanja po mnenju združenja ECSA nepomemben.

| (45) | ECSA poudarja, da je uporaba smernic za prevozne dejavnosti plavajočih bagrov in ladij za polaganje kablov popolnoma v skladu s cilji smernic, saj ta specializirana plovila delujejo tudi na svetovnem trgu z ostro svetovno konkurenco in na svetovnem trgu delovne sile. |
| --- | --- |

(45)

ECSA poudarja, da je uporaba smernic za prevozne dejavnosti plavajočih bagrov in ladij za polaganje kablov popolnoma v skladu s cilji smernic, saj ta specializirana plovila delujejo tudi na svetovnem trgu z ostro svetovno konkurenco in na svetovnem trgu delovne sile.

5.3   Britanska pomorska zbornica

| (46) | Britanska pomorska zbornica poudarja, da se v smernicah priznava, da lahko ista ladja dejansko izvaja dejavnosti poglabljanja morskega dna, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč, in dejavnosti, ki teh pogojev ne izpolnjujejo, ter da jih je zato treba obravnavati ločeno. Britansko pomorsko zbornico zato skrbi navedba, da „Komisija meni, da je določeno dejavnost nemogoče razčleniti na del, ki se šteje za pomorski prevoz, in del, ki je iz tega izključen“. |
| --- | --- |

(46)

Britanska pomorska zbornica poudarja, da se v smernicah priznava, da lahko ista ladja dejansko izvaja dejavnosti poglabljanja morskega dna, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč, in dejavnosti, ki teh pogojev ne izpolnjujejo, ter da jih je zato treba obravnavati ločeno. Britansko pomorsko zbornico zato skrbi navedba, da „Komisija meni, da je določeno dejavnost nemogoče razčleniti na del, ki se šteje za pomorski prevoz, in del, ki je iz tega izključen“.

| (47) | Po mnenju britanske pomorske zbornice ni nobene potrebe po razlikovanju med prevozom blaga ali potnikov v kraje in iz krajev, ki so na seznamu pristanišč in naprav, ter takim prevozom na nekatere druge točno določene kraje na morju. Zaskrbljena je, ker je očitno uvedeno novo merilo, ki se nanaša na namen prevoza blaga ali potnikov. Zato meni, da strankin namen ne vpliva na upravičenost prevoza po morju. Britanska pomorska zbornica pojasnjuje, da namembni kraj prevažanega materiala večinoma določi stranka glede na njegovo prihodnjo uporabo in/ali okoljska ali druga dovoljenja. |
| --- | --- |

(47)

Po mnenju britanske pomorske zbornice ni nobene potrebe po razlikovanju med prevozom blaga ali potnikov v kraje in iz krajev, ki so na seznamu pristanišč in naprav, ter takim prevozom na nekatere druge točno določene kraje na morju. Zaskrbljena je, ker je očitno uvedeno novo merilo, ki se nanaša na namen prevoza blaga ali potnikov. Zato meni, da strankin namen ne vpliva na upravičenost prevoza po morju. Britanska pomorska zbornica pojasnjuje, da namembni kraj prevažanega materiala večinoma določi stranka glede na njegovo prihodnjo uporabo in/ali okoljska ali druga dovoljenja.

| (48) | Britanska pomorska zbornica se glede opisa običajnega delovanja ladje za polaganje kablov iz obvestila, objavljenega v Uradnem listu Evropske unije, ne strinja s predhodno oceno Komisije: v njem je navedeno, da ladje za polaganje kablov naložijo strankin tovor s kabli v pristaniških objektih in ga prepeljejo na veliko drugih lokacij, med katerimi so lahko druga pristanišča, pri čemer se tja dostavi s postopnim polaganjem na ali v morsko dno. |
| --- | --- |

(48)

Britanska pomorska zbornica se glede opisa običajnega delovanja ladje za polaganje kablov iz obvestila, objavljenega v Uradnem listu Evropske unije, ne strinja s predhodno oceno Komisije: v njem je navedeno, da ladje za polaganje kablov naložijo strankin tovor s kabli v pristaniških objektih in ga prepeljejo na veliko drugih lokacij, med katerimi so lahko druga pristanišča, pri čemer se tja dostavi s postopnim polaganjem na ali v morsko dno.

5.4   Združenje norveških ladjarjev

| (49) | Komisija bi po mnenju združenja norveških ladjarjev morala uporabiti prožno razlago pojma „pomorski prevoz“, saj so podjetja za polaganje kablov in poglabljanje morskega dna enako mednarodno mobilna in izpostavljena enakim silam svetovne konkurence kot tradicionalni „pomorski prevoz“. |
| --- | --- |

(49)

Komisija bi po mnenju združenja norveških ladjarjev morala uporabiti prožno razlago pojma „pomorski prevoz“, saj so podjetja za polaganje kablov in poglabljanje morskega dna enako mednarodno mobilna in izpostavljena enakim silam svetovne konkurence kot tradicionalni „pomorski prevoz“.

| (50) | Po njihovem mnenju sta prevoz in polaganje kablov od enega kraja do drugega hkratna in povezana postopka postopnega „raztovarjanja“ kablov na morsko dno. |
| --- | --- |

(50)

Po njihovem mnenju sta prevoz in polaganje kablov od enega kraja do drugega hkratna in povezana postopka postopnega „raztovarjanja“ kablov na morsko dno.

| (51) | Združenje norveških ladjarjev podobno meni, da je treba prevoz zaradi odstranjevanja mulja, ki nastane pri poglabljanju dna, šteti za prevoz, tudi če poglabljanje dna oziroma raztovarjanje ne poteka v pristanišču ali na plavajoči napravi. |
| --- | --- |

(51)

Združenje norveških ladjarjev podobno meni, da je treba prevoz zaradi odstranjevanja mulja, ki nastane pri poglabljanju dna, šteti za prevoz, tudi če poglabljanje dna oziroma raztovarjanje ne poteka v pristanišču ali na plavajoči napravi.

5.5   Združenje francoskih ladjarjev (Armateurs de France)

| (52) | Po trditvah združenja francoskih ladjarjev pomorski prevoz v uredbah (EGS) št. 3577/92 in (EGS) št. 4055/86, na kateri se sklicujejo smernice, ni opredeljen popolnoma enako. Zato ni nujno, da je opredelitev pomorskega prevoza na področju državnih pomoči enaka opredelitvi iz uredb. Združenje francoskih ladjarjev kljub temu meni, da opredelitve iz Uredbe (EGS) št. 3577/92 ne smemo razumeti kot izčrpne. Po mnenju združenja francoskih ladjarjev smernice tako ne izključujejo dejavnosti polaganja kablov in poglabljanja morskega dna. |
| --- | --- |

(52)

Po trditvah združenja francoskih ladjarjev pomorski prevoz v uredbah (EGS) št. 3577/92 in (EGS) št. 4055/86, na kateri se sklicujejo smernice, ni opredeljen popolnoma enako. Zato ni nujno, da je opredelitev pomorskega prevoza na področju državnih pomoči enaka opredelitvi iz uredb. Združenje francoskih ladjarjev kljub temu meni, da opredelitve iz Uredbe (EGS) št. 3577/92 ne smemo razumeti kot izčrpne. Po mnenju združenja francoskih ladjarjev smernice tako ne izključujejo dejavnosti polaganja kablov in poglabljanja morskega dna.

| (53) | Združenje francoskih ladjarjev meni, da sodba Sodišča Evropskih skupnosti z dne 11. januarja 2007 v zadevi C-251/04 za zadevne dejavnosti ni pomembna, ker dejavnosti polaganja kablov ali poglabljanja morskega dna ne izključuje iz pomorskega prometa. Združenje francoskih ladjarjev poudarja, da te dejavnosti niso storitve, „ki so povezane, dodatne ali pomožne storitvi pomorskega prometa“, v smislu navedene sodbe, ampak pomenijo pomorski prevoz blaga na plavajoče naprave ali z njih. |
| --- | --- |

(53)

Združenje francoskih ladjarjev meni, da sodba Sodišča Evropskih skupnosti z dne 11. januarja 2007 v zadevi C-251/04 za zadevne dejavnosti ni pomembna, ker dejavnosti polaganja kablov ali poglabljanja morskega dna ne izključuje iz pomorskega prometa. Združenje francoskih ladjarjev poudarja, da te dejavnosti niso storitve, „ki so povezane, dodatne ali pomožne storitvi pomorskega prometa“, v smislu navedene sodbe, ampak pomenijo pomorski prevoz blaga na plavajoče naprave ali z njih.

| (54) | Združenje francoskih ladjarjev trdi, da bi razlaga smernic v smislu, da je lahko samo pravi pomorski prevoz upravičen do pomoči v pomorskem prometu, s področja uporabe smernic teoretično izključila tudi plovila, ki se prazna vračajo po prevozu blaga. Ker smernice že zajemajo plovila za vleko in poglabljanje dna, če se več kot 50 % dejansko izvedenih dejavnosti vlačilca med letom nanaša na pomorski prevoz, je po mnenju združenja francoskih ladjarjev ta pojem treba razširiti na vsa servisna plovila, kot so plavajoči bagri in ladje za polaganje kablov. |
| --- | --- |

(54)

Združenje francoskih ladjarjev trdi, da bi razlaga smernic v smislu, da je lahko samo pravi pomorski prevoz upravičen do pomoči v pomorskem prometu, s področja uporabe smernic teoretično izključila tudi plovila, ki se prazna vračajo po prevozu blaga. Ker smernice že zajemajo plovila za vleko in poglabljanje dna, če se več kot 50 % dejansko izvedenih dejavnosti vlačilca med letom nanaša na pomorski prevoz, je po mnenju združenja francoskih ladjarjev ta pojem treba razširiti na vsa servisna plovila, kot so plavajoči bagri in ladje za polaganje kablov.

5.6   Družba Alcatel-Lucent

| (55) | Družba Alcatel-Lucent poudarja pomen ladij za polaganje kablov na pomorskem trgu delovne sile glede na visoko stopnjo zahtevanega strokovnega znanja na tem področju. Po mnenju družbe Alcatel-Lucent so na ladjah za polaganje kablov zaposleni najbolje usposobljeni kadri na celotnem pomorskem trgu delovne sile. Zato razširitev sistema DIS na ladje za polaganje kablov izpolnjuje v smernicah opredeljeni cilj državnih pomoči v pomorskem prometu, saj bi Evropejcem, ki opravljajo pomorski poklic, zagotovila visokokakovostna delovna mesta v Evropi. Število plovil za polaganje telekomunikacijskih kablov, ki plujejo pod zastavo Skupnosti, se je zaradi krize na telekomunikacijskem trgu z 80 zmanjšalo na 35 plovil, ki konkurirajo plovilom, registriranim pod zastavami ugodnosti. |
| --- | --- |

(55)

Družba Alcatel-Lucent poudarja pomen ladij za polaganje kablov na pomorskem trgu delovne sile glede na visoko stopnjo zahtevanega strokovnega znanja na tem področju. Po mnenju družbe Alcatel-Lucent so na ladjah za polaganje kablov zaposleni najbolje usposobljeni kadri na celotnem pomorskem trgu delovne sile. Zato razširitev sistema DIS na ladje za polaganje kablov izpolnjuje v smernicah opredeljeni cilj državnih pomoči v pomorskem prometu, saj bi Evropejcem, ki opravljajo pomorski poklic, zagotovila visokokakovostna delovna mesta v Evropi. Število plovil za polaganje telekomunikacijskih kablov, ki plujejo pod zastavo Skupnosti, se je zaradi krize na telekomunikacijskem trgu z 80 zmanjšalo na 35 plovil, ki konkurirajo plovilom, registriranim pod zastavami ugodnosti.

| (56) | Trg je svetoven. Na vrhuncu internetnega mehurčka je na leto dosegel 100 000 km, se nato med letoma 2003 in 2006 zmanjšal na 20 000 km na leto, medtem ko trenutno znaša blizu 50 000 do 70 000 km na leto. |
| --- | --- |

(56)

Trg je svetoven. Na vrhuncu internetnega mehurčka je na leto dosegel 100 000 km, se nato med letoma 2003 in 2006 zmanjšal na 20 000 km na leto, medtem ko trenutno znaša blizu 50 000 do 70 000 km na leto.

| (57) | Družba Alcatel-Lucent glede na to, da kabelske povezave vključujejo čezoceanske plovbe in da se lahko največja plovila za polaganje kablov založijo s samo 3 000 km kabelskih bobnov, meni, da je najpomembnejša dejavnost plovil za polaganje kablov prevoz kabelskih bobnov iz tovarne kabelskih bobnov do kraja na morju, kjer je treba kabel priključiti in od koder se bo položil na morsko dno. Po navedbah družbe Alcatel plovilo za polaganje kablov spada v opredelitev pomorskega prevoza, če upoštevamo, da se hkrati z upravljanjem plovila tovor med plovbo nenehno raztovarja. Zato je treba polaganje kablov šteti za prevoz tovora. |
| --- | --- |

(57)

Družba Alcatel-Lucent glede na to, da kabelske povezave vključujejo čezoceanske plovbe in da se lahko največja plovila za polaganje kablov založijo s samo 3 000 km kabelskih bobnov, meni, da je najpomembnejša dejavnost plovil za polaganje kablov prevoz kabelskih bobnov iz tovarne kabelskih bobnov do kraja na morju, kjer je treba kabel priključiti in od koder se bo položil na morsko dno. Po navedbah družbe Alcatel plovilo za polaganje kablov spada v opredelitev pomorskega prevoza, če upoštevamo, da se hkrati z upravljanjem plovila tovor med plovbo nenehno raztovarja. Zato je treba polaganje kablov šteti za prevoz tovora.

| (58) | Po mnenju družbe Alcatel-Lucent vrste namembnih krajev na morju v uredbah (EGS) št. 3577/92 in (EGS) št. 4055/86 niso strogo omejene (med dvema pristaniščema ali med pristaniščem in plavajočo napravo). Po njenem mnenju je treba tudi določen kraj na morju šteti za namembni kraj v smislu smernic. Poleg tega bi se lahko štelo, da polaganje kablov s prvim metrom položenega kabla na morsko dno postane plavajoča naprava, zato nadaljnje polaganje kabla ni nič drugega kot izvršitev prevoza do te plavajoče naprave. |
| --- | --- |

(58)

Po mnenju družbe Alcatel-Lucent vrste namembnih krajev na morju v uredbah (EGS) št. 3577/92 in (EGS) št. 4055/86 niso strogo omejene (med dvema pristaniščema ali med pristaniščem in plavajočo napravo). Po njenem mnenju je treba tudi določen kraj na morju šteti za namembni kraj v smislu smernic. Poleg tega bi se lahko štelo, da polaganje kablov s prvim metrom položenega kabla na morsko dno postane plavajoča naprava, zato nadaljnje polaganje kabla ni nič drugega kot izvršitev prevoza do te plavajoče naprave.

| (59) | Po mnenju družbe Alcatel-Lucent je na podlagi sodbe Sodišča Evropskih skupnosti z dne 11. januarja 2007 v zadevi C-251/04 neposredno dovoljena razširitev opredelitve pomorskega prevoza, če je zajeta v ciljih smernic. Po trditvah družbe Alcatel-Lucent sta glavna cilja smernic zaščita plovil, ki plujejo pod zastavo Skupnosti, in ohranitev konkurenčnega ladjevja na svetovnih trgih. Zato se smernice uporabljajo za dejavnosti polaganja kablov, tudi če bi se te dejavnosti štele za opravljanje storitev (dodatno ali pomožno k opravljanju storitev pomorskega prevoza), saj izpolnjujejo tudi cilje iz smernic. |
| --- | --- |

(59)

Po mnenju družbe Alcatel-Lucent je na podlagi sodbe Sodišča Evropskih skupnosti z dne 11. januarja 2007 v zadevi C-251/04 neposredno dovoljena razširitev opredelitve pomorskega prevoza, če je zajeta v ciljih smernic. Po trditvah družbe Alcatel-Lucent sta glavna cilja smernic zaščita plovil, ki plujejo pod zastavo Skupnosti, in ohranitev konkurenčnega ladjevja na svetovnih trgih. Zato se smernice uporabljajo za dejavnosti polaganja kablov, tudi če bi se te dejavnosti štele za opravljanje storitev (dodatno ali pomožno k opravljanju storitev pomorskega prevoza), saj izpolnjujejo tudi cilje iz smernic.

| (60) | Družba Alcatel-Lucent nazadnje meni, da je z okoljskega vidika pomembno, da se ohrani veliko plovil za polaganje kablov, ki plujejo pod zastavo Skupnosti. |
| --- | --- |

(60)

Družba Alcatel-Lucent nazadnje meni, da je z okoljskega vidika pomembno, da se ohrani veliko plovil za polaganje kablov, ki plujejo pod zastavo Skupnosti.

5.7   Združenje danskih ladjarjev

| (61) | Po trditvah združenja danskih ladjarjev polaganje kablov že „samo po sebi“ pomeni dejavnost in ne pomožno storitev vzdolž linij vleke, za katero se je v sodbi Sodišča Evropskih skupnosti z dne 11. januarja 2007 v zadevi C-251/04 štelo, da ni zajeta v uredbah (EGS) št. 3577/92 in (EGS) št. 4055/86. Poleg tega združenje danskih ladjarjev meni, da je pomembneje, da se upoštevajo cilji iz smernic. Združenje danskih ladjarjev zato opozarja, da evropska industrija polaganja kablov zagotavlja delo številnim pomorščakom v Evropi. Še več, polaganje kablov lahko pripomore k zagotavljanju varnostnih predpisov in standardov ter k vpisu takih plovil v registre Skupnosti. |
| --- | --- |

(61)

Po trditvah združenja danskih ladjarjev polaganje kablov že „samo po sebi“ pomeni dejavnost in ne pomožno storitev vzdolž linij vleke, za katero se je v sodbi Sodišča Evropskih skupnosti z dne 11. januarja 2007 v zadevi C-251/04 štelo, da ni zajeta v uredbah (EGS) št. 3577/92 in (EGS) št. 4055/86. Poleg tega združenje danskih ladjarjev meni, da je pomembneje, da se upoštevajo cilji iz smernic. Združenje danskih ladjarjev zato opozarja, da evropska industrija polaganja kablov zagotavlja delo številnim pomorščakom v Evropi. Še več, polaganje kablov lahko pripomore k zagotavljanju varnostnih predpisov in standardov ter k vpisu takih plovil v registre Skupnosti.

| (62) | Združenje danskih ladjarjev meni, da je polaganje kablov izpostavljeno enakemu konkurenčnemu pritisku, kot ga pomorski prevozniki Skupnosti poznajo na svetovnem trgu. Tudi ladje za polaganje kablov morajo pluti med celinami. |
| --- | --- |

(62)

Združenje danskih ladjarjev meni, da je polaganje kablov izpostavljeno enakemu konkurenčnemu pritisku, kot ga pomorski prevozniki Skupnosti poznajo na svetovnem trgu. Tudi ladje za polaganje kablov morajo pluti med celinami.

| (63) | Poleg tega združenje danskih ladjarjev meni, da so danski predpisi o poglabljanju peščenega dna glede na podobnost besedila zajeti v smernicah. Po navedbah združenja danskih ladjarjev zadevna danska zakonodaja ne zajema izkopavanja. Poleg tega poglabljanje dna izpolnjuje pogoje za pomoč samo, če je upoštevana zahteva, da se najmanj 50 % zadevnih dejavnosti nanaša na pomorski prevoz. |
| --- | --- |

(63)

Poleg tega združenje danskih ladjarjev meni, da so danski predpisi o poglabljanju peščenega dna glede na podobnost besedila zajeti v smernicah. Po navedbah združenja danskih ladjarjev zadevna danska zakonodaja ne zajema izkopavanja. Poleg tega poglabljanje dna izpolnjuje pogoje za pomoč samo, če je upoštevana zahteva, da se najmanj 50 % zadevnih dejavnosti nanaša na pomorski prevoz.

5.8   Stališča Danske do pripomb tretjih strani

| (64) | Danski organi so v odzivu na pripombe zainteresiranih strani ponovili prejšnje trditve in poudarili, da se vse zainteresirane strani strinjajo, da smernice zajemajo plovila za polaganje kablov. |
| --- | --- |

(64)

Danski organi so v odzivu na pripombe zainteresiranih strani ponovili prejšnje trditve in poudarili, da se vse zainteresirane strani strinjajo, da smernice zajemajo plovila za polaganje kablov.

6.   OCENA UKREPOV

6.1   Polaganje kablov

| (65) | Prvič, Komisija ugotavlja, da dejavnosti polaganja kablov enako kot pomorski prevoz zahtevajo usposobljene pomorščake s podobnimi kvalifikacijami, kot jih imajo tisti, ki delajo na tradicionalnih plovilih za prevoz po morju. Nato ugotavlja, da za pomorščake, ki delajo na ladjah za polaganje kablov, veljata isto delovno pravo in socialni okvir kot za druge pomorščake. |
| --- | --- |

(65)

Prvič, Komisija ugotavlja, da dejavnosti polaganja kablov enako kot pomorski prevoz zahtevajo usposobljene pomorščake s podobnimi kvalifikacijami, kot jih imajo tisti, ki delajo na tradicionalnih plovilih za prevoz po morju. Nato ugotavlja, da za pomorščake, ki delajo na ladjah za polaganje kablov, veljata isto delovno pravo in socialni okvir kot za druge pomorščake.

| (66) | Drugič, Komisija priznava, da so ladje za polaganje kablov morska plovila ter zanje veljajo enaki tehnični in varnostni pregledi kot za plovila v pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(66)

Drugič, Komisija priznava, da so ladje za polaganje kablov morska plovila ter zanje veljajo enaki tehnični in varnostni pregledi kot za plovila v pomorskem prometu.

| (67) | Tretjič, Komisija se strinja, da obstaja tveganje, da bi podjetja za polaganje kablov svoje kopenske dejavnosti preselila iz Skupnosti, da bi si zagotovila ugodnejše davčne razmere, in nato svoja plovila registrirala pod zastavo ugodnosti. V tem smislu Komisija priznava, da je trg polaganja kablov po svoji naravi svetoven. |
| --- | --- |

(67)

Tretjič, Komisija se strinja, da obstaja tveganje, da bi podjetja za polaganje kablov svoje kopenske dejavnosti preselila iz Skupnosti, da bi si zagotovila ugodnejše davčne razmere, in nato svoja plovila registrirala pod zastavo ugodnosti. V tem smislu Komisija priznava, da je trg polaganja kablov po svoji naravi svetoven.

| (68) | Komisija nato opozarja, da bi razširitev sistema DIS na dejavnosti polaganja kablov pripomogla k ohranjanju delovnih mest Skupnosti na plovilih za polaganje kablov, ki se upravljajo v skladu z danskimi interesi. |
| --- | --- |

(68)

Komisija nato opozarja, da bi razširitev sistema DIS na dejavnosti polaganja kablov pripomogla k ohranjanju delovnih mest Skupnosti na plovilih za polaganje kablov, ki se upravljajo v skladu z danskimi interesi.

| (69) | Izzivi, ki jih za sektor polaganja kablov v Skupnosti pomenita svetovna konkurenca in preselitev kopenskih dejavnosti, so podobni tistim, s katerimi se sooča pomorski prevoz Skupnosti. Prav tako za dejavnosti polaganja kablov v Skupnosti velja enako pravno okolje na delovnem, tehničnem in varnostnem področju kot za pomorski promet Skupnosti. In nazadnje, enako kot pri pomorskem prevozu so nujno potrebni kvalificirani in usposobljeni pomorščaki. |
| --- | --- |

(69)

Izzivi, ki jih za sektor polaganja kablov v Skupnosti pomenita svetovna konkurenca in preselitev kopenskih dejavnosti, so podobni tistim, s katerimi se sooča pomorski prevoz Skupnosti. Prav tako za dejavnosti polaganja kablov v Skupnosti velja enako pravno okolje na delovnem, tehničnem in varnostnem področju kot za pomorski promet Skupnosti. In nazadnje, enako kot pri pomorskem prevozu so nujno potrebni kvalificirani in usposobljeni pomorščaki.

| (70) | Ta dejstva so bila glavni vzrok za nastanek smernic. V prvem pododstavku oddelka 2.2 smernic se med glavnimi zastavljenimi cilji namreč omenjajo izboljšanje varnosti na morju, spodbujanje vpisa in ponovnega vpisa v registre držav članic, pomoč pri utrjevanju pomorskega grozda v državah članicah, ohranjanje in izboljševanje pomorskega znanja in izkušenj ter spodbujanje zaposlovanja evropskih pomorščakov. To zlasti velja za državno pomoč v obliki zmanjševanja stroškov dela (oddelek 3.2 smernic), ki se prišteva med „socialne ukrepe za izboljšanje konkurenčnosti“ (glej naslov oddelka 3 smernic). |
| --- | --- |

(70)

Ta dejstva so bila glavni vzrok za nastanek smernic. V prvem pododstavku oddelka 2.2 smernic se med glavnimi zastavljenimi cilji namreč omenjajo izboljšanje varnosti na morju, spodbujanje vpisa in ponovnega vpisa v registre držav članic, pomoč pri utrjevanju pomorskega grozda v državah članicah, ohranjanje in izboljševanje pomorskega znanja in izkušenj ter spodbujanje zaposlovanja evropskih pomorščakov. To zlasti velja za državno pomoč v obliki zmanjševanja stroškov dela (oddelek 3.2 smernic), ki se prišteva med „socialne ukrepe za izboljšanje konkurenčnosti“ (glej naslov oddelka 3 smernic).

| (71) | Čeprav Komisija še vedno trdi, da dejavnosti polaganja kablov ne spadajo v opredelitev pomorskega prevoza iz navedenih uredb in smernic, glede na navedeno meni, da bi bilo treba polaganje kablov za namene uporabe oddelka 3.2 smernic po analogiji povezati s pomorskim prevozom in da bi morala navedena določba tako zajemati polaganje kablov. |
| --- | --- |

(71)

Čeprav Komisija še vedno trdi, da dejavnosti polaganja kablov ne spadajo v opredelitev pomorskega prevoza iz navedenih uredb in smernic, glede na navedeno meni, da bi bilo treba polaganje kablov za namene uporabe oddelka 3.2 smernic po analogiji povezati s pomorskim prevozom in da bi morala navedena določba tako zajemati polaganje kablov.

| (72) | Komisija tako sklepa, da bi se lahko razširitev sistema DIS na plovila za polaganje kablov odobrila, če bi se zanje po analogiji uporabil oddelek 3.2 smernic, in da je ta razširitev zato združljiva s skupnim trgom. |
| --- | --- |

(72)

Komisija tako sklepa, da bi se lahko razširitev sistema DIS na plovila za polaganje kablov odobrila, če bi se zanje po analogiji uporabil oddelek 3.2 smernic, in da je ta razširitev zato združljiva s skupnim trgom.

6.2   Poglabljanje dna

| (73) | Komisija zavrača trditev Danske, da naj bi Komisija zlorabila pooblastila, ker je sprožila postopek preiskave glede določb sistema DIS o poglabljanju dna. Priglasitvi je bila priložena navedena odredba: Komisija meni, da je bila dolžna proučiti tudi to prilogo, da bi ugotovila, ali Odredba pomeni spremembo sistema DIS, ki jo je Komisija odobrila v navedeni odločbi z dne 12. decembra 2002 v zadevi NN 116/98, in ukrepov, o katerih je Danska Komisijo obvestila leta 2005, da bi sistem DIS prilagodila smernicam iz leta 2004. |
| --- | --- |

(73)

Komisija zavrača trditev Danske, da naj bi Komisija zlorabila pooblastila, ker je sprožila postopek preiskave glede določb sistema DIS o poglabljanju dna. Priglasitvi je bila priložena navedena odredba: Komisija meni, da je bila dolžna proučiti tudi to prilogo, da bi ugotovila, ali Odredba pomeni spremembo sistema DIS, ki jo je Komisija odobrila v navedeni odločbi z dne 12. decembra 2002 v zadevi NN 116/98, in ukrepov, o katerih je Danska Komisijo obvestila leta 2005, da bi sistem DIS prilagodila smernicam iz leta 2004.

| (74) | Komisija zavrača tudi trditev, da sta bila oba zakonska predloga odobrena z dopisom služb Komisije z dne 18. maja 2005. V tem dopisu je bilo pojasnjeno, da se dejstvo, da je država članica sprejela ustrezne ukrepe, ki jih Komisija predlaga v smernicah, v postopkovnem smislu ne sme šteti za priglasitev nove pomoči ali spremembe veljavne pomoči. Komisija je v navedenem odgovoru tudi pojasnila, da so ukrepi, ki so jih predložili danski organi, pomenili zgolj prenos ustreznih ukrepov, predlaganih v smernicah, in da njihova priglasitev na podlagi člena 88(3) Pogodbe ES ni bila nujna. |
| --- | --- |

(74)

Komisija zavrača tudi trditev, da sta bila oba zakonska predloga odobrena z dopisom služb Komisije z dne 18. maja 2005. V tem dopisu je bilo pojasnjeno, da se dejstvo, da je država članica sprejela ustrezne ukrepe, ki jih Komisija predlaga v smernicah, v postopkovnem smislu ne sme šteti za priglasitev nove pomoči ali spremembe veljavne pomoči. Komisija je v navedenem odgovoru tudi pojasnila, da so ukrepi, ki so jih predložili danski organi, pomenili zgolj prenos ustreznih ukrepov, predlaganih v smernicah, in da njihova priglasitev na podlagi člena 88(3) Pogodbe ES ni bila nujna.

| (75) | Poleg tega se priglasitvi priložena Odredba bistveno razlikuje od zakonskega predloga, ki je bil predložen v navedenem dopisu z dne 21. januarja 2008, saj v primerjavi z zakonskim predlogom, poslanim v navedeni predložitvi, močno razširja obseg dejavnosti poglabljanja dna, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč. Komisija določb Odredbe ob sprožitvi preiskave ni štela za novo pomoč (in nezakonito, ker so že začele veljati), ampak za zlorabo veljavne pomoči na podlagi člena 16 Uredbe o postopku državne pomoči. Upoštevano poglavje iz Uredbe tako ni poglavje V o postopku v zvezi z veljavnimi sistemi pomoči, kot so v poslanih pripombah domnevali danski organi, ampak poglavje IV o postopku v zvezi z zlorabo pomoči. |
| --- | --- |

(75)

Poleg tega se priglasitvi priložena Odredba bistveno razlikuje od zakonskega predloga, ki je bil predložen v navedenem dopisu z dne 21. januarja 2008, saj v primerjavi z zakonskim predlogom, poslanim v navedeni predložitvi, močno razširja obseg dejavnosti poglabljanja dna, ki izpolnjujejo pogoje za pomoč. Komisija določb Odredbe ob sprožitvi preiskave ni štela za novo pomoč (in nezakonito, ker so že začele veljati), ampak za zlorabo veljavne pomoči na podlagi člena 16 Uredbe o postopku državne pomoči. Upoštevano poglavje iz Uredbe tako ni poglavje V o postopku v zvezi z veljavnimi sistemi pomoči, kot so v poslanih pripombah domnevali danski organi, ampak poglavje IV o postopku v zvezi z zlorabo pomoči.

| (76) | Komisija je tako popolnoma upravičeno sprožila postopek preiskave v zvezi z Odredbo. |
| --- | --- |

(76)

Komisija je tako popolnoma upravičeno sprožila postopek preiskave v zvezi z Odredbo.

| (77) | V petem pododstavku oddelka 3.2 smernic so navedeni pogoji, pod katerimi se lahko pomoč v obliki znižanja stroškov dela dodeli za dejavnosti poglabljanja dna. Pogoja, da morajo pomorščaki biti pomorščaki Skupnosti, ki delajo na morskih plovilih, v smislu tretjega pododstavka oddelka 3.2 smernic, in da morajo biti plavajoči bagri registrirani v državi članici, sta določena že v sistemu DIS. |
| --- | --- |

(77)

V petem pododstavku oddelka 3.2 smernic so navedeni pogoji, pod katerimi se lahko pomoč v obliki znižanja stroškov dela dodeli za dejavnosti poglabljanja dna. Pogoja, da morajo pomorščaki biti pomorščaki Skupnosti, ki delajo na morskih plovilih, v smislu tretjega pododstavka oddelka 3.2 smernic, in da morajo biti plavajoči bagri registrirani v državi članici, sta določena že v sistemu DIS.

| (78) | Danski organi so v pripombah k odločitvi o sprožitvi postopka tudi pojasnili, da so do ugodnosti sistema DIS upravičeni samo plavajoči bagri na lastni pogon in da so tako imenovane dejavnosti poglabljanja dna, ki se izvajajo v pristaniščih in fjordih ter v njihovi bližini, izključene iz sistema DIS. |
| --- | --- |

(78)

Danski organi so v pripombah k odločitvi o sprožitvi postopka tudi pojasnili, da so do ugodnosti sistema DIS upravičeni samo plavajoči bagri na lastni pogon in da so tako imenovane dejavnosti poglabljanja dna, ki se izvajajo v pristaniščih in fjordih ter v njihovi bližini, izključene iz sistema DIS.

| (79) | Komisija glede pogoja, da mora pomorski prevoz po morju obsegati najmanj 50 % obratovalnega časa plavajočih bagrov, navaja, da je „pomorski prevoz“ v primeru poglabljanja dna v šestnajstem pododstavku oddelka 3.1 smernic opredeljen kot „prevoz izkopanega materiala po odprtem morju“ in da izključuje „izkopavanje in poglabljanje dna kot takšno“. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je izkopavanje ali poglabljanje dna kot takšno izključeno iz opredelitve dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje za dodelitev pomoči, kot je opisano v navedeni danski odredbi. Poleg tega Komisija meni, da „plutje med krajem izkopavanja in krajem, kjer se izkopani material raztovarja,“ ter „plutje med kraji izkopavanja“ dejansko pomenita prevoz izkopanega materiala. Komisija se tudi strinja, da ladje za prevoz po morju zaradi neravnotežja na nekaterih trgih vedno ne plujejo natovorjene. Zato je po analogiji logično, da „plutje med pristaniščem in krajem izkopavanja“ ter „plutje med krajem raztovarjanja in pristaniščem“ pomenita pomorski prevoz. Podobno je tudi „raztovarjanje“ del pomorskega prometa. In nazadnje, kadar plavajoči bagri na zahtevo javnih organov nudijo pomoč na odprtem morju, se čas, ki ga neposredno in izključno namenijo za to, nanaša na pomorski prevoz. |
| --- | --- |

(79)

Komisija glede pogoja, da mora pomorski prevoz po morju obsegati najmanj 50 % obratovalnega časa plavajočih bagrov, navaja, da je „pomorski prevoz“ v primeru poglabljanja dna v šestnajstem pododstavku oddelka 3.1 smernic opredeljen kot „prevoz izkopanega materiala po odprtem morju“ in da izključuje „izkopavanje in poglabljanje dna kot takšno“. Komisija v zvezi s tem opozarja, da je izkopavanje ali poglabljanje dna kot takšno izključeno iz opredelitve dejavnosti, ki izpolnjujejo pogoje za dodelitev pomoči, kot je opisano v navedeni danski odredbi. Poleg tega Komisija meni, da „plutje med krajem izkopavanja in krajem, kjer se izkopani material raztovarja,“ ter „plutje med kraji izkopavanja“ dejansko pomenita prevoz izkopanega materiala. Komisija se tudi strinja, da ladje za prevoz po morju zaradi neravnotežja na nekaterih trgih vedno ne plujejo natovorjene. Zato je po analogiji logično, da „plutje med pristaniščem in krajem izkopavanja“ ter „plutje med krajem raztovarjanja in pristaniščem“ pomenita pomorski prevoz. Podobno je tudi „raztovarjanje“ del pomorskega prometa. In nazadnje, kadar plavajoči bagri na zahtevo javnih organov nudijo pomoč na odprtem morju, se čas, ki ga neposredno in izključno namenijo za to, nanaša na pomorski prevoz.

| (80) | Komisija zato sklepa, da so lahko v Odredbi opredeljene dejavnosti plavajočih bagrov upravičene do ugodnosti sistema DIS, razen dejavnosti, ki se nanašajo na „plutje na kraje izkopavanja“, ki jih dejansko ni mogoče razlikovati od samega izkopavanja ali poglabljanja dna. |
| --- | --- |

(80)

Komisija zato sklepa, da so lahko v Odredbi opredeljene dejavnosti plavajočih bagrov upravičene do ugodnosti sistema DIS, razen dejavnosti, ki se nanašajo na „plutje na kraje izkopavanja“, ki jih dejansko ni mogoče razlikovati od samega izkopavanja ali poglabljanja dna.

| (81) | Dejstvo, da je Komisija odobrila večino dejavnosti, ki so jih danski organi v navedeni odredbi opredelili kot upravičene do sistema DIS, temelji tudi na naslednjih elementih. |
| --- | --- |

(81)

Dejstvo, da je Komisija odobrila večino dejavnosti, ki so jih danski organi v navedeni odredbi opredelili kot upravičene do sistema DIS, temelji tudi na naslednjih elementih.

| (82) | Poglabljanje dna zahteva kvalificirane pomorščake, za katere veljata enako delovno pravo in socialni okvir kot za druge pomorščake. |
| --- | --- |

(82)

Poglabljanje dna zahteva kvalificirane pomorščake, za katere veljata enako delovno pravo in socialni okvir kot za druge pomorščake.

| (83) | Ladje za polaganje kablov so morska plovila ter zanje veljajo enaki tehnični in varnostni pregledi kot za plovila v pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(83)

Ladje za polaganje kablov so morska plovila ter zanje veljajo enaki tehnični in varnostni pregledi kot za plovila v pomorskem prometu.

| (84) | In nazadnje, obstaja tveganje, da bi podjetja za polaganje kablov svoje kopenske dejavnosti preselila iz Skupnosti, da bi si zagotovila ugodnejše davčne razmere in sisteme socialne varnosti, ter nato svoja plovila registrirala pod zastavo ugodnosti. |
| --- | --- |

(84)

In nazadnje, obstaja tveganje, da bi podjetja za polaganje kablov svoje kopenske dejavnosti preselila iz Skupnosti, da bi si zagotovila ugodnejše davčne razmere in sisteme socialne varnosti, ter nato svoja plovila registrirala pod zastavo ugodnosti.

| (85) | Komisija zato meni, da se lahko sistem DIS uporablja za poglabljanje morskega dna, kot je določeno v Odredbi, razen za plutje na kraje izkopavanja. |
| --- | --- |

(85)

Komisija zato meni, da se lahko sistem DIS uporablja za poglabljanje morskega dna, kot je določeno v Odredbi, razen za plutje na kraje izkopavanja.

6.3   Omejitev trajanja veljavnosti odločb Komisije na področju državnih pomoči

| (86) | Komisija v skladu z najnovejšo prakso sistemov državnih pomoči – ali njihovih sprememb – ne odobri več za nedoločen čas, zato zdaj zahteva, da se sistemi priglasijo za največ 10 let. |
| --- | --- |

(86)

Komisija v skladu z najnovejšo prakso sistemov državnih pomoči – ali njihovih sprememb – ne odobri več za nedoločen čas, zato zdaj zahteva, da se sistemi priglasijo za največ 10 let.

| (87) | Komisija mora tako v skladu s sedanjo prakso naložiti prenehanje priglašenega ukrepa. Komisija mora danskim organom zato odrediti, da morajo spremembo sistema DIS, ki je v tej odločbi ocenjena na podlagi člena 88(3) Pogodbe ES, ponovno priglasiti najpozneje 10 let po datumu uradnega obvestila o tej odločbi – |
| --- | --- |

(87)

Komisija mora tako v skladu s sedanjo prakso naložiti prenehanje priglašenega ukrepa. Komisija mora danskim organom zato odrediti, da morajo spremembo sistema DIS, ki je v tej odločbi ocenjena na podlagi člena 88(3) Pogodbe ES, ponovno priglasiti najpozneje 10 let po datumu uradnega obvestila o tej odločbi –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

1.   Ukrepi, ki jih namerava Danska izvajati v korist morskih plovil za polaganje kablov, so na podlagi člena 87(1) Pogodbe ES združljivi s skupnim trgom.

2.   Ukrepi, ki jih Danska izvede v korist poglabljanja morskega dna, so združljivi s skupnim trgom, če se iz dejavnosti, upravičenih do ukrepov, izključi plutje na kraje izkopavanja.

Člen 2

Danska mora spremembo sistema DIS, ki je v tej odločbi ocenjena na podlagi člena 88(3) Pogodbe ES, ponovno priglasiti v desetih letih od datuma uradnega obvestila o tej odločbi.

Člen 3

Ta odločba je naslovljena na Kraljevino Dansko.

V Bruslju, 13. januarja 2009

Za Komisijo

Antonio TAJANI

Podpredsednik

---

(1)  UL C 213, 12.9.2007, str. 22.

1

(2)  Evidentiran pod referenčno oznako TREN(2007) A/21157.

2

(3)  Besedilo Odločbe v zadevi N 116/98 je v uradnem jeziku na voljo na naslednji spletni strani: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

3

(4)  Evidentiran pod referenčno oznako TREN(2007) A/28077.

4

(5)  Evidentiran pod referenčno oznako TREN(2007) D/306985.

5

(6)  Evidentiran pod referenčno oznako C(2007) 3219 konč.

6

(7)  UL L 83, 27.3.1999, str. 1.

7

(8)  Evidentiran pod referenčno oznako TREN(2007) A/41561.

8

(9)  Glej opombo 1.

9

(10)  Evidentiran pod referenčno oznako TREN(2008) A/80508.

10

(11)  Evidentirana pod referenčno oznako C(2007) 3219 konč.

11

(12)  Zadeva NN 116/98, ki jo je Komisija odobrila z Odločbo z dne 13. novembra 2002. Besedilo Odločbe je v uradnem jeziku na voljo na naslednji spletni strani: http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

12

(13)  UL L 378, 31.12.1986, str. 1.

13

(14)  UL L 364, 12.12.1992, str. 7.

14

(15)  UL C 13, 17.1.2004, str. 3.

15

(16)  Evidentiran pod referenčno oznako TREN(2006) D/212345.

16

(17)  Sporočilo Komisije za javnost IP/07/1047 z dne 10. julija 2007.

17

---

| 14.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 119/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 119/32

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 13. maja 2009

o spremembi Odločbe 2006/771/ES o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega

(notificirano pod dokumentarno številko C(2009) 3710)

(Besedilo velja za EGP)

(2009/381/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Odločbe Evropskega parlamenta in Sveta 676/2002/ES z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti (Odločba o radijskem spektru) (1) in zlasti člena 4(3) Odločbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2006/771/ES (2) usklajuje tehnične pogoje za uporabo spektra za številne vrste naprav kratkega dosega, vključno z aplikacijami, kot so alarmi, lokalna komunikacijska oprema, naprave za odpiranje vrat in medicinski vsadki. Naprave kratkega dosega so običajno izdelki množičnega trga (široke potrošnje) in/ali prenosni izdelki, ki jih je mogoče enostavno vzeti s sabo in uporabiti prek meja; razlike v pogojih dostopa do spektra zato preprečujejo njihov prosti pretok, povečujejo proizvodne stroške ter povzročajo tveganje za škodljivo motenje drugih radijskih aplikacij in storitev. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2006/771/ES (2) usklajuje tehnične pogoje za uporabo spektra za številne vrste naprav kratkega dosega, vključno z aplikacijami, kot so alarmi, lokalna komunikacijska oprema, naprave za odpiranje vrat in medicinski vsadki. Naprave kratkega dosega so običajno izdelki množičnega trga (široke potrošnje) in/ali prenosni izdelki, ki jih je mogoče enostavno vzeti s sabo in uporabiti prek meja; razlike v pogojih dostopa do spektra zato preprečujejo njihov prosti pretok, povečujejo proizvodne stroške ter povzročajo tveganje za škodljivo motenje drugih radijskih aplikacij in storitev.

| (2) | Odločba Komisije 2008/432/ES (3) je spremenila usklajene tehnične pogoje za naprave kratkega dosega, vsebovane v Odločbi 2006/771/ES, tako da je nadomestila prilogo slednje. |
| --- | --- |

(2)

Odločba Komisije 2008/432/ES (3) je spremenila usklajene tehnične pogoje za naprave kratkega dosega, vsebovane v Odločbi 2006/771/ES, tako da je nadomestila prilogo slednje.

| (3) | Zaradi naglih tehnoloških sprememb in sprememb družbenih potreb pa bi se lahko pojavile nove naprave kratkega dosega, ki bi zahtevale redno posodabljanje pogojev za usklajevanje spektra. |
| --- | --- |

(3)

Zaradi naglih tehnoloških sprememb in sprememb družbenih potreb pa bi se lahko pojavile nove naprave kratkega dosega, ki bi zahtevale redno posodabljanje pogojev za usklajevanje spektra.

| (4) | Komisija je 5. julija 2006 v skladu s členom 4(2) Odločbe 676/2002/ES izdala stalno pooblastilo (4) za Evropsko konferenco uprav za pošto in telekomunikacije (CEPT) za posodabljanje Priloge k Odločbi 2006/771/ES kot odziv na tehnološki in tržni razvoj naprav kratkega dosega. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je 5. julija 2006 v skladu s členom 4(2) Odločbe 676/2002/ES izdala stalno pooblastilo (4) za Evropsko konferenco uprav za pošto in telekomunikacije (CEPT) za posodabljanje Priloge k Odločbi 2006/771/ES kot odziv na tehnološki in tržni razvoj naprav kratkega dosega.

| (5) | Konferenca CEPT je v poročilu (5), ki ga je predložila novembra 2008 kot odgovor na navedeno pooblastilo, Komisiji svetovala, da spremeni nekatere tehnične vidike Priloge k Odločbi 2006/771/ES. |
| --- | --- |

(5)

Konferenca CEPT je v poročilu (5), ki ga je predložila novembra 2008 kot odgovor na navedeno pooblastilo, Komisiji svetovala, da spremeni nekatere tehnične vidike Priloge k Odločbi 2006/771/ES.

| (6) | Odločbo 2006/771/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(6)

Odločbo 2006/771/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (7) | Oprema, ki deluje pod pogoji iz te odločbe, mora biti v skladu tudi z Direktivo 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (6), da bo zagotovljena učinkovita uporaba spektra in preprečeno škodljivo motenje, to pa se doseže z upoštevanjem usklajenih standardov ali izvajanjem alternativnih postopkov za ocenjevanje skladnosti. |
| --- | --- |

(7)

Oprema, ki deluje pod pogoji iz te odločbe, mora biti v skladu tudi z Direktivo 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme (6), da bo zagotovljena učinkovita uporaba spektra in preprečeno škodljivo motenje, to pa se doseže z upoštevanjem usklajenih standardov ali izvajanjem alternativnih postopkov za ocenjevanje skladnosti.

| (8) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter – |
| --- | --- |

(8)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Odbora za radijski spekter –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Priloga k Odločbi 2006/771/ES se nadomesti s prilogo k tej odločbi.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 13. maja 2009

Za Komisijo

Viviane REDING

Članica Komisije

---

(1)  UL L 108, 24.4.2002, str. 1.

1

(2)  UL L 312, 11.11.2006, str. 66.

2

(3)  UL L 151, 11.6.2008, str. 49.

3

(4)  Stalno pooblastilo za Evropsko konferenco uprav za pošto in telekomunikacije o letnem posodabljanju tehnične priloge Odločbe Komisije o uskladitvi radijskega spektra za uporabo naprav kratkega dosega (5. julij 2006).

4

(5)  Poročilo CEPT št. 26, RSCOM 8-88.

5

(6)  UL L 91, 7.4.1999, str. 10.

6

---

PRILOGA

„PRILOGA

Usklajeni frekvenčni pasovi in tehnični parametri za naprave kratkega dosega

| Vrsta naprave kratkega dosega | Frekvenčni pas | Omejitev moči/poljske jakosti/gostote moči (1) | Dodatni parametri/zahteve za dostop do spektra in ublažitev motenj (2) | Druge omejitve uporabe (3) | Rok za izvedbo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nespecifične naprave kratkega dosega (4) | 6 765–6 795 kHz | 42 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. oktober 2008 |
| 13,553–13,567 MHz | 42 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. oktober 2008 |
| 26,957–27,283 MHz | 10 mW efektivne sevane moči (e.r.p.), kar ustreza 42 dBμA/m na 10 metrov | | Video aplikacije so izključene. | 1. junij 2007 |
| 40,660–40,700 MHz | 10 mW e.r.p. | | Video aplikacije so izključene. | 1. junij 2007 |
| 433,050–434,040 (5) MHz | 1 mW e.r.p.
  in gostota moči – 13dBm/10 kHz za širokopasovno modulacijo več kot 250 kHz | | Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni. | 1. oktober 2008 |
| 10 mW e.r.p. | Obratovalni ciklus (6): 10 % | Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni. | 1. junij 2007 |
| 434,040–434,790 (5) MHz | 1 mW e.r.p.
  in gostota moči – 13dBm/10 kHz za širokopasovno modulacijo več kot 250 kHz | | Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni. | 1. oktober 2008 |
| 10 mW e.r.p. | Obratovalni ciklus (6): 10 % | Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni. | 1. junij 2007 |
| Obratovalni ciklus (6): 100 % pri medkanalskem razmiku do 25 kHz | Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni. | 1. oktober 2008 |
| 863,000–868,000 MHz | 25 mW e.r.p. | Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 0,1 %. | Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni. | 1. oktober 2008 |
| 868,000–868,600 (5) MHz | 25 mW e.r.p. | Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 1 %. | Video aplikacije so izključene. | 1. oktober 2008 |
| 25 mW e.r.p. | Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 0,1 %. | Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni. | 1. oktober 2008 |
| 868,700–869,200 (5) MHz | 25 mW e.r.p. | Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 0,1 %. | Video aplikacije so izključene. | 1. oktober 2008 |
| 25 mW e.r.p. | Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 0,1 %. | Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni. | 1. oktober 2008 |
| 869,400–869,650 (5) MHz | 500 mW e.r.p. | Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 10 %.
  Medkanalski razmik mora biti 25 kHz, razen tega se lahko celoten pas uporabi kot en sam kanal za prenos podatkov z visoko hitrostjo. | Video aplikacije so izključene. | 1. oktober 2008 |
| 25 mW e.r.p. | Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 0,1 %. | Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni. | 1. oktober 2008 |
| 869,700–870,000 (5) MHz | 5 mW e.r.p. | Govorne aplikacije so dovoljene z naprednimi tehnikami ublažitve motenj. | Zvokovne in video aplikacije so izključene. | 1. junij 2007 |
| 25 mW e.r.p. | Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 0,1 %. | Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni. | 1. oktober 2008 |
| 2 400–2 483,5 MHz | 10 mW ekvivalentne izotropne sevane moči (e.i.r.p.) | | | 1. junij 2007 |
| 5 725–5 875 MHz | 25 mW e.i.r.p. | | | 1. junij 2007 |
| 24,150–24,250 GHz | 100 mW e.i.r.p. | | | 1. oktober 2008 |
| 61,0–61,5 GHz | 100 mW e.i.r.p. | | | 1. oktober 2008 |
| Sistemi za širokopasovni prenos podatkov | 2 400–2 483,5 MHz | 100 mW e.i.r.p.
  gostota e.i.r.p. je 100 mW/100 kHz, kadar se uporablja modulacija s frekvenčnim skakanjem, gostota e.i.r.p. je 10 mW/MHz, kadar se uporabljajo druge vrste modulacije | Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. | | 1. november 2009 |
| 57,0–66,0 (5) GHz | 40 dBm e.i.r.p.
  in gostota e.i.r.p. 13 dBm/MHz | | Aplikacije na prostem so izključene. | 1. november 2009 |
| 25 dBm e.i.r.p.
  in gostota e.i.r.p. – 2 dBm/MHz | | Fiksne aplikacije na prostem so izključene. | 1. november 2009 |
| Alarmni sistemi | 868,600–868,700 MHz | 10 mW e.r.p. | Medkanalski razmik: 25 kHz
  Celoten frekvenčni pas se lahko uporabi kot en sam kanal za prenos podatkov z visoko hitrostjo.
  Obratovalni ciklus (6): 1,0 % | | 1. oktober 2008 |
| 869,250–869,300 MHz | 10 mW e.r.p. | Medkanalski razmik: 25 kHz
  Obratovalni ciklus (6): 0,1 % | | 1. junij 2007 |
| 869,300–869,400 MHz | 10 mW e.r.p. | Medkanalski razmik: 25 kHz
  Obratovalni ciklus (6): 1,0 % | | 1. oktober 2008 |
| 869,650–869,700 MHz | 25 mW e.r.p. | Medkanalski razmik: 25 kHz
  Obratovalni ciklus (6): 10 % | | 1. junij 2007 |
| Socialni alarmi (7) | 869,200–869,250 MHz | 10 mW e.r.p. | Medkanalski razmik: 25 kHz
  Obratovalni ciklus (6): 0,1 % | | 1. junij 2007 |
| Induktivne aplikacije (8) | 20,050–59,750 kHz | 72 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. junij 2007 |
| 59,750–60,250 kHz | 42 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. junij 2007 |
| 60,250–70,000 kHz | 69 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. junij 2007 |
| 70–119 kHz | 42 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. junij 2007 |
| 119–127 kHz | 66 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. junij 2007 |
| 127–140 kHz | 42 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. oktober 2008 |
| 140–148,5 kHz | 37,7 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. oktober 2008 |
| 148,5–5 000 kHz
  V spodaj navedenih posebnih pasovih se uporabljajo višje poljske jakosti in dodatne omejitve uporabe. | – 15 dBμA/m na 10 metrov v vsaki pasovni širini 10 kHz
  Za sisteme, ki delujejo v pasovnih širinah, večjih kot 10 kHz, velja skupna poljska jakost – 5 dΒμΑ/m na 10 metrov | | | 1. oktober 2008 |
| 400–600 kHz | – 8 dBμA/m na 10 metrov | | Ta nabor pogojev uporabe se nanaša le na RFID (9) | 1. oktober 2008 |
| 3 155–3 400 kHz | 13,5 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. oktober 2008 |
| 5 000–30 000 kHz
  V spodaj navedenih posebnih pasovih se uporabljajo višje poljske jakosti in dodatne omejitve uporabe. | – 20 dBμA/m na 10 metrov v vsaki pasovni širini 10 kHz
  Za sisteme, ki delujejo v pasovnih širinah, večjih kot 10 kHz, velja skupna poljska jakost – 5 dΒμΑ/m na 10 metrov | | | 1. oktober 2008 |
| 6 765–6 795 kHz | 42 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. junij 2007 |
| 7 400–8 800 kHz | 9 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. oktober 2008 |
| 10 200–11 000 kHz | 9 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. oktober 2008 |
| 13 553–13 567 kHz | 42 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. junij 2007 |
| 60 dBμA/m na 10 metrov | | Ta nabor pogojev uporabe se nanaša le na RFID (9) in EAS (10) | 1. oktober 2008 |
| 26 957–27 283 kHz | 42 dBμA/m na 10 metrov | | | 1. oktober 2008 |
| Aktivni medicinski vsadki (11) | 9–315 kHz | 30 dBμA/m na 10 metrov | Obratovalni ciklus (6): 10 % | | 1. oktober 2008 |
| 402–405 MHz | 25 μW e.r.p. | Medkanalski razmik: 25 kHz
  Posamezni oddajniki lahko združujejo sosednje kanale za povečane pasovne širine do 300 kHz.
  Mogoče je uporabiti druge tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, vključno s pasovnimi širinami, večjimi od 300 kHz, če zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES, da se zagotovi delovanje, združljivo z drugimi uporabniki in zlasti z meteorološkimi radiosondami. | | 1. november 2009 |
| Brezžične zvokovne aplikacije (12) | 87,5–108,0 MHz | 50 nW e.r.p. | Medkanalski razmik do 200 kHz | | 1. oktober 2008 |
| 863–865 MHz | 10 mW e.r.p. | | | 1. junij 2007 |
| Aplikacije radijskega določanja položaja (13) | 2 400–2 483,5 MHz | 25 mW e.i.r.p. | | | 1. november 2009 |
| 17,1–17,3 GHz | 26 dBm e.i.r.p. | Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. | Ta nabor pogojev uporabe se nanaša le na zemeljske sisteme | 1. november 2009 |
| Radar za ugotavljanje ravni snovi v rezervoarju (14) | 4,5–7,0 GHz | 24 dBm e.i.r.p (15) | | | 1. november 2009 |
| 8,5–10,6 GHz | 30 dBm e.i.r.p. (15) | | | 1. november 2009 |
| 24,05–27,0 GHz | 43 dBm e.i.r.p. (15) | | | 1. november 2009 |
| 57,0–64,0 GHz | 43 dBm e.i.r.p. (15) | | | 1. november 2009 |
| 75,0–85,0 GHz | 43 dBm e.i.r.p. (15) | | | 1. november 2009 |
| Upravljanje modelov (16) | 26 990–27 000 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 1. november 2009 |
| 27 040–27 050 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 1. november 2009 |
| 27 090–27 100 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 1. november 2009 |
| 27 140–27 150 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 1. november 2009 |
| 27 190–27 200 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 1. november 2009 |
| Radiofrekvenčna identifikacija (RFID) | 2 446–2 454 MHz | 100 mW e.r.p. | | | 1. november 2009 |

Vrsta naprave kratkega dosega

Frekvenčni pas

Omejitev moči/poljske jakosti/gostote moči (1)

Dodatni parametri/zahteve za dostop do spektra in ublažitev motenj (2)

Druge omejitve uporabe (3)

Rok za izvedbo

Nespecifične naprave kratkega dosega (4)

6 765–6 795 kHz

42 dBμA/m na 10 metrov

1. oktober 2008

13,553–13,567 MHz

42 dBμA/m na 10 metrov

1. oktober 2008

26,957–27,283 MHz

10 mW efektivne sevane moči (e.r.p.), kar ustreza 42 dBμA/m na 10 metrov

Video aplikacije so izključene.

1. junij 2007

40,660–40,700 MHz

10 mW e.r.p.

Video aplikacije so izključene.

1. junij 2007

433,050–434,040 (5) MHz

1 mW e.r.p.

in gostota moči – 13dBm/10 kHz za širokopasovno modulacijo več kot 250 kHz

Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni.

1. oktober 2008

10 mW e.r.p.

Obratovalni ciklus (6): 10 %

Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni.

1. junij 2007

434,040–434,790 (5) MHz

1 mW e.r.p.

in gostota moči – 13dBm/10 kHz za širokopasovno modulacijo več kot 250 kHz

Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni.

1. oktober 2008

10 mW e.r.p.

Obratovalni ciklus (6): 10 %

Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni.

1. junij 2007

Obratovalni ciklus (6): 100 % pri medkanalskem razmiku do 25 kHz

Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni.

1. oktober 2008

863,000–868,000 MHz

25 mW e.r.p.

Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 0,1 %.

Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni.

1. oktober 2008

868,000–868,600 (5) MHz

25 mW e.r.p.

Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 1 %.

Video aplikacije so izključene.

1. oktober 2008

25 mW e.r.p.

Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 0,1 %.

Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni.

1. oktober 2008

868,700–869,200 (5) MHz

25 mW e.r.p.

Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 0,1 %.

Video aplikacije so izključene.

1. oktober 2008

25 mW e.r.p.

Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 0,1 %.

Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni.

1. oktober 2008

869,400–869,650 (5) MHz

500 mW e.r.p.

Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 10 %.

Medkanalski razmik mora biti 25 kHz, razen tega se lahko celoten pas uporabi kot en sam kanal za prenos podatkov z visoko hitrostjo.

Video aplikacije so izključene.

1. oktober 2008

25 mW e.r.p.

Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 0,1 %.

Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni.

1. oktober 2008

869,700–870,000 (5) MHz

5 mW e.r.p.

Govorne aplikacije so dovoljene z naprednimi tehnikami ublažitve motenj.

Zvokovne in video aplikacije so izključene.

1. junij 2007

25 mW e.r.p.

Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES. Nadomestno se lahko uporabi obratovalni ciklus (6) 0,1 %.

Zvokovni in govorni signali ter video aplikacije so izključeni.

1. oktober 2008

2 400–2 483,5 MHz

10 mW ekvivalentne izotropne sevane moči (e.i.r.p.)

1. junij 2007

5 725–5 875 MHz

25 mW e.i.r.p.

1. junij 2007

24,150–24,250 GHz

100 mW e.i.r.p.

1. oktober 2008

61,0–61,5 GHz

100 mW e.i.r.p.

1. oktober 2008

Sistemi za širokopasovni prenos podatkov

2 400–2 483,5 MHz

100 mW e.i.r.p.

gostota e.i.r.p. je 100 mW/100 kHz, kadar se uporablja modulacija s frekvenčnim skakanjem, gostota e.i.r.p. je 10 mW/MHz, kadar se uporabljajo druge vrste modulacije

Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES.

1. november 2009

57,0–66,0 (5) GHz

40 dBm e.i.r.p.

in gostota e.i.r.p. 13 dBm/MHz

Aplikacije na prostem so izključene.

1. november 2009

25 dBm e.i.r.p.

in gostota e.i.r.p. – 2 dBm/MHz

Fiksne aplikacije na prostem so izključene.

1. november 2009

Alarmni sistemi

868,600–868,700 MHz

10 mW e.r.p.

Medkanalski razmik: 25 kHz

Celoten frekvenčni pas se lahko uporabi kot en sam kanal za prenos podatkov z visoko hitrostjo.

Obratovalni ciklus (6): 1,0 %

1. oktober 2008

869,250–869,300 MHz

10 mW e.r.p.

Medkanalski razmik: 25 kHz

Obratovalni ciklus (6): 0,1 %

1. junij 2007

869,300–869,400 MHz

10 mW e.r.p.

Medkanalski razmik: 25 kHz

Obratovalni ciklus (6): 1,0 %

1. oktober 2008

869,650–869,700 MHz

25 mW e.r.p.

Medkanalski razmik: 25 kHz

Obratovalni ciklus (6): 10 %

1. junij 2007

Socialni alarmi (7)

869,200–869,250 MHz

10 mW e.r.p.

Medkanalski razmik: 25 kHz

Obratovalni ciklus (6): 0,1 %

1. junij 2007

Induktivne aplikacije (8)

20,050–59,750 kHz

72 dBμA/m na 10 metrov

1. junij 2007

59,750–60,250 kHz

42 dBμA/m na 10 metrov

1. junij 2007

60,250–70,000 kHz

69 dBμA/m na 10 metrov

1. junij 2007

70–119 kHz

42 dBμA/m na 10 metrov

1. junij 2007

119–127 kHz

66 dBμA/m na 10 metrov

1. junij 2007

127–140 kHz

42 dBμA/m na 10 metrov

1. oktober 2008

140–148,5 kHz

37,7 dBμA/m na 10 metrov

1. oktober 2008

148,5–5 000 kHz

V spodaj navedenih posebnih pasovih se uporabljajo višje poljske jakosti in dodatne omejitve uporabe.

– 15 dBμA/m na 10 metrov v vsaki pasovni širini 10 kHz

Za sisteme, ki delujejo v pasovnih širinah, večjih kot 10 kHz, velja skupna poljska jakost – 5 dΒμΑ/m na 10 metrov

1. oktober 2008

400–600 kHz

– 8 dBμA/m na 10 metrov

Ta nabor pogojev uporabe se nanaša le na RFID (9)

1. oktober 2008

3 155–3 400 kHz

13,5 dBμA/m na 10 metrov

1. oktober 2008

5 000–30 000 kHz

V spodaj navedenih posebnih pasovih se uporabljajo višje poljske jakosti in dodatne omejitve uporabe.

– 20 dBμA/m na 10 metrov v vsaki pasovni širini 10 kHz

Za sisteme, ki delujejo v pasovnih širinah, večjih kot 10 kHz, velja skupna poljska jakost – 5 dΒμΑ/m na 10 metrov

1. oktober 2008

6 765–6 795 kHz

42 dBμA/m na 10 metrov

1. junij 2007

7 400–8 800 kHz

9 dBμA/m na 10 metrov

1. oktober 2008

10 200–11 000 kHz

9 dBμA/m na 10 metrov

1. oktober 2008

13 553–13 567 kHz

42 dBμA/m na 10 metrov

1. junij 2007

60 dBμA/m na 10 metrov

Ta nabor pogojev uporabe se nanaša le na RFID (9) in EAS (10)

1. oktober 2008

26 957–27 283 kHz

42 dBμA/m na 10 metrov

1. oktober 2008

Aktivni medicinski vsadki (11)

9–315 kHz

30 dBμA/m na 10 metrov

Obratovalni ciklus (6): 10 %

1. oktober 2008

402–405 MHz

25 μW e.r.p.

Medkanalski razmik: 25 kHz

Posamezni oddajniki lahko združujejo sosednje kanale za povečane pasovne širine do 300 kHz.

Mogoče je uporabiti druge tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, vključno s pasovnimi širinami, večjimi od 300 kHz, če zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES, da se zagotovi delovanje, združljivo z drugimi uporabniki in zlasti z meteorološkimi radiosondami.

1. november 2009

Brezžične zvokovne aplikacije (12)

87,5–108,0 MHz

50 nW e.r.p.

Medkanalski razmik do 200 kHz

1. oktober 2008

863–865 MHz

10 mW e.r.p.

1. junij 2007

Aplikacije radijskega določanja položaja (13)

2 400–2 483,5 MHz

25 mW e.i.r.p.

1. november 2009

17,1–17,3 GHz

26 dBm e.i.r.p.

Treba je uporabiti tehnike za dostop do spektra in ublažitev motenj, ki zagotavljajo najmanj enako zmogljivost kot tehnike, opisane v usklajenih standardih, sprejetih z Direktivo 1999/5/ES.

Ta nabor pogojev uporabe se nanaša le na zemeljske sisteme

1. november 2009

Radar za ugotavljanje ravni snovi v rezervoarju (14)

4,5–7,0 GHz

24 dBm e.i.r.p (15)

1. november 2009

8,5–10,6 GHz

30 dBm e.i.r.p. (15)

1. november 2009

24,05–27,0 GHz

43 dBm e.i.r.p. (15)

1. november 2009

57,0–64,0 GHz

43 dBm e.i.r.p. (15)

1. november 2009

75,0–85,0 GHz

43 dBm e.i.r.p. (15)

1. november 2009

Upravljanje modelov (16)

26 990–27 000 kHz

100 mW e.r.p.

1. november 2009

27 040–27 050 kHz

100 mW e.r.p.

1. november 2009

27 090–27 100 kHz

100 mW e.r.p.

1. november 2009

27 140–27 150 kHz

100 mW e.r.p.

1. november 2009

27 190–27 200 kHz

100 mW e.r.p.

1. november 2009

Radiofrekvenčna identifikacija (RFID)

2 446–2 454 MHz

100 mW e.r.p.

1. november 2009

---

(1)  Države članice morajo dovoliti uporabo spektra do vrednosti moči, poljske jakosti oziroma gostote moči iz te tabele. V skladu s členom 3(3) Odločbe 2006/771/ES lahko določijo manj stroge pogoje, tj. dovolijo uporabo spektra z višjo močjo, poljsko jakostjo oziroma gostoto moči.

1

(2)  Države članice lahko določijo samo te ‚dodatne parametre/zahteve za dostop do spektra in ublažitev motenj‘ in ne smejo dodajati drugih parametrov ali zahtev za dostop do spektra in ublažitev motenj. Ker se lahko določijo manj strogi pogoji v smislu člena 3(3) Odločbe 2006/771/ES, lahko države članice v določeni celici v celoti izpustijo parametre/zahteve za dostop do spektra in ublažitev motenj ali pa dovolijo višje vrednosti.

2

(3)  Države članice lahko uvedejo samo te ‚druge omejitve uporabe‘ in ne smejo dodajati dodatnih omejitev uporabe. Ker se lahko uvedejo manj strogi pogoji v smislu člena 3(3) Odločbe 2006/771/ES, lahko države članice izpustijo eno od teh omejitev ali vse te omejitve.

3

(4)  Ta kategorija je namenjena za vse tipe naprav, ki izpolnjujejo tehnične pogoje (običajno so to telemetrija, daljinsko upravljanje, alarmne naprave, splošni prenos podatkov in druge podobne uporabe).

4

(5)  Za ta frekvenčni pas morajo države članice omogočiti vse alternativne nabore pogojev uporabe.

5

(6)  Obratovalni ciklus pomeni časovno razmerje v vsakem enournem obdobju aktivnega oddajanja opreme. Ker se lahko določijo manj strogi pogoji v smislu člena 3(3) Odločbe 2006/771/ES, lahko države članice za obratovalni ciklus dovolijo višjo vrednost.

6

(7)  Naprave za socialni alarm se uporabljajo za pomoč starejšim ali invalidnim osebam v stiski.

7

(8)  Ta kategorija zajema npr. naprave za imobilizacijo avtomobilov, identifikacijo živali, alarmne sisteme, kabelske detektorje, ravnanje z odpadki, identifikacijo oseb, brezžične govorne povezave, nadzor dostopa, bližinska zaznavala, protivlomne sisteme vključno z radiofrekvenčnimi protivlomnimi indukcijskimi sistemi, prenos podatkov do ročne postaje, avtomatično identifikacijo izdelkov, brezžične nadzorne sisteme in avtomatično pobiranje cestnine.

8

(9)  Ta kategorija zajema induktivne aplikacije, ki se uporabljajo v radiofrekvenčni identifikaciji (RFID).

9

(10)  Ta kategorija zajema induktivne aplikacije, ki se uporabljajo za elektronski nadzor artiklov (EAS).

10

(11)  Ta kategorija zajema radijski del aktivnih medicinskih pripomočkov za vsaditev, kakor so opredeljene v Direktivi Sveta 90/385/EGS z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev (UL L 189, 20.7.1990, str. 17).

11

(12)  Aplikacije za brezžične zvokovne sisteme vključujejo: brezžične zvočnike, brezžične naglavne slušalke, brezžične prenosne naglavne slušalke za npr. prenosni predvajalnik za zgoščenke, prenosne kasetnike in radijske sprejemnike, brezžične naglavne slušalke za uporabo v vozilu, npr. za uporabo pri radijskem sprejemniku ali mobilnem telefonu itn., ušesnonadzorne sisteme za uporabo na koncertih in drugih odrskih predstavah.

12

(13)  V to kategorijo spadajo aplikacije, ki se uporabljajo za določanje položaja, hitrosti in/ali drugih značilnosti določenega predmeta ali za pridobivanje informacij, povezanih s temi parametri.

13

(14)  Radarji za ugotavljanje ravni snovi v rezervoarju (TLPR – Tank Level Probing Radars) so posebna vrsta aplikacij radijskega določanja, uporabljajo se za merjenje ravni snovi v rezervoarju in se nameščajo v kovinske ali železobetonske rezervoarje ali podobne konstrukcije, izdelane iz materialov s primerljivimi lastnostmi dušenja. Namen teh rezervoarjev je, da se v njih hranijo snovi.

14

(15)  Omejitev moči se nanaša na notranjost zaprtega rezervoarja in ustreza spektralni gostoti – 41,3 dBm/MHz e.i.r.p. zunaj 500-litrskega preizkusnega rezervoarja.

15

(16)  V to kategorijo spadajo aplikacije, ki se uporabljajo za upravljanje gibanja modelov (v glavnem miniaturnih posnetkov vozil) v zraku, na kopnem ali na vodni gladini oziroma pod njo.“

16

---

III Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo EU

AKTI, SPREJETI V SKLADU Z NASLOVOM V POGODBE EU

| 14.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 119/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 119/40

---

DODATEK

k SKLEPU ATALANTA/3/2009 POLITIČNEGA IN VARNOSTNEGA ODBORA z dne 21. aprila 2009 o vzpostavitvi odbora sodelujočih držav za vojaško operacijo Evropske unije kot prispevku k odvračanju, preprečevanju in zatiranju piratstva in oboroženih ropov pred somalsko obalo (Atalanta) (2009/369/SZVP)

(Uradni list Evropske unije L 112 z dne 6. maja 2009)

Sklepu Političnega in varnostnega odbora Atalanta/3/2009 z dne 21. aprila 2009 se doda naslednja priloga:

„PRILOGA

SEZNAM TRETJIH DRŽAV IZ ČLENA 2(1)

| — | Norveška“ |
| --- | --- |

—

Norveška“

---