# Uradni list L 114/2009

| | ISSN 1725-5155
  doi:10.3000/17255155.L_2009.114.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 114 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 527. maj 2009 |

ISSN 1725-5155

doi:10.3000/17255155.L_2009.114.slv

Uradni list

Evropske unije

L 114

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 527. maj 2009

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 369/2009 z dne 6. maja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave | 1 |
| | * | Uredba Komisije (ES) št. 370/2009 z dne 6. maja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 795/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003 | 3 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva 2009/3/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o spremembi Direktive Sveta 80/181/EGS o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (
  1
  ) | 10 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

Uredba Komisije (ES) št. 369/2009 z dne 6. maja 2009 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

1

*

Uredba Komisije (ES) št. 370/2009 z dne 6. maja 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 795/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003

3

DIREKTIVE

*

Direktiva 2009/3/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o spremembi Direktive Sveta 80/181/EGS o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote (
  1
  )

1

10

| | | IV   Drugi akti |
| --- | --- | --- |
| | | EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR |
| | | Nadzorni organ EFTE |
| | * | Odločba Nadzornega organa EFTA št. 368/06/COL z dne 29. novembra 2006 o prodaji islandskih državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. (Islandija) | 14 |

IV   Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Nadzorni organ EFTE

*

Odločba Nadzornega organa EFTA št. 368/06/COL z dne 29. novembra 2006 o prodaji islandskih državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. (Islandija)

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 7.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/1

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 369/2009

z dne 6. maja 2009

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1),

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

Uredba (ES) št. 1580/2007 ob uporabi rezultatov večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, v skladu s katerimi Komisija določi pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XV k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 7. maja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. maja 2009

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

1

(2)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

2

---

PRILOGA

Pavšalne uvozne vrednosti za določitev vhodne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Oznaka KN | Oznaka tretjih držav (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | MA | 71,9 |
| TN | 115,0 |
| TR | 141,3 |
| ZZ | 109,4 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 32,7 |
| TR | 135,3 |
| ZZ | 107,8 |
| 0709 90 70 | TR | 118,7 |
| ZZ | 118,7 |
| 0805 10 20 | EG | 41,2 |
| IL | 60,3 |
| MA | 46,8 |
| TN | 49,5 |
| TR | 98,3 |
| US | 55,4 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 50 10 | TR | 41,7 |
| ZA | 69,9 |
| ZZ | 55,8 |
| 0808 10 80 | AR | 77,4 |
| BR | 71,5 |
| CA | 114,7 |
| CL | 79,5 |
| CN | 94,5 |
| NZ | 102,5 |
| US | 121,6 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 90,5 |

(EUR/100 kg)

Oznaka KN

Oznaka tretjih držav (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

MA

71,9

TN

115,0

TR

141,3

ZZ

109,4

0707 00 05

JO

155,5

MA

32,7

TR

135,3

ZZ

107,8

0709 90 70

TR

118,7

ZZ

118,7

0805 10 20

EG

41,2

IL

60,3

MA

46,8

TN

49,5

TR

98,3

US

55,4

ZZ

58,6

0805 50 10

TR

41,7

ZA

69,9

ZZ

55,8

0808 10 80

AR

77,4

BR

71,5

CA

114,7

CL

79,5

CN

94,5

NZ

102,5

US

121,6

UY

71,7

ZA

81,2

ZZ

90,5

---

(1)  Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.

---

| 7.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/3

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 370/2009

z dne 6. maja 2009

o spremembi Uredbe (ES) št. 795/2004 o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, predvidenega v Uredbi Sveta (ES) št. 1782/2003

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 z dne 19. januarja 2009 o skupnih pravilih za sheme neposrednih podpor za kmete v okviru skupne kmetijske politike in o uvedbi nekaterih shem podpor za kmete, spremembi uredb (ES) št. 1290/2005, (ES) št. 247/2006, (ES) št. 378/2007 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1782/2003 (1) ter zlasti drugega pododstavka člena 34(2) in člena 142(c), (d) in (g) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 73/2009 je vzpostavila nova pravila za shemo enotnega plačila, ki veljajo od 1. januarja 2009. Zato je treba prilagoditi izvedbene določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 795/2004 (2). |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 73/2009 je vzpostavila nova pravila za shemo enotnega plačila, ki veljajo od 1. januarja 2009. Zato je treba prilagoditi izvedbene določbe iz Uredbe Komisije (ES) št. 795/2004 (2).

| (2) | Opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 795/2004 morajo odražati razširjeno upravičenost območij v okviru sheme enotnega plačila. |
| --- | --- |

(2)

Opredelitve pojmov iz člena 2 Uredbe (ES) št. 795/2004 morajo odražati razširjeno upravičenost območij v okviru sheme enotnega plačila.

| (3) | Določbe o upravičenosti iz člena 3b Uredbe (ES) št. 795/2004 so zastarele, zato jih je treba odstraniti. Člen 34(2)(a) Uredbe (ES) št. 73/2009 pa vključuje uporabo upravičenih hektarjev za nekmetijske dejavnosti. Določiti je treba okvir meril za vse države članice. |
| --- | --- |

(3)

Določbe o upravičenosti iz člena 3b Uredbe (ES) št. 795/2004 so zastarele, zato jih je treba odstraniti. Člen 34(2)(a) Uredbe (ES) št. 73/2009 pa vključuje uporabo upravičenih hektarjev za nekmetijske dejavnosti. Določiti je treba okvir meril za vse države članice.

| (4) | Uredba (ES) št. 73/2009 odpravlja obveznost prahe in razveljavlja nekatere omejitve, povezane s pravicami do plačil iz nacionalne rezerve, zato so določbe o tem zastarele. |
| --- | --- |

(4)

Uredba (ES) št. 73/2009 odpravlja obveznost prahe in razveljavlja nekatere omejitve, povezane s pravicami do plačil iz nacionalne rezerve, zato so določbe o tem zastarele.

| (5) | Člen 7 Uredbe (ES) št. 795/2004 je treba v zvezi s sklicevanji na Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 (3) in Uredbo (ES) št. 73/2009 pojasniti. |
| --- | --- |

(5)

Člen 7 Uredbe (ES) št. 795/2004 je treba v zvezi s sklicevanji na Uredbo Sveta (ES) št. 1782/2003 (3) in Uredbo (ES) št. 73/2009 pojasniti.

| (6) | Uredba (ES) št. 73/2009 ne določa več posebnih pravil za postopek prijave sheme enotnega plačila v prvem letu izvajanja. Zato je treba prilagoditi ustrezna pravila v Uredbi (ES) št. 795/2004. |
| --- | --- |

(6)

Uredba (ES) št. 73/2009 ne določa več posebnih pravil za postopek prijave sheme enotnega plačila v prvem letu izvajanja. Zato je treba prilagoditi ustrezna pravila v Uredbi (ES) št. 795/2004.

| (7) | V primeru poteka zakupa iz členov 20 in 22 ali programov iz člena 23 Uredbe (ES) št. 795/2004 po roku za vložitev zahtevka v okviru sheme enotnega plačila v prvem letu njenega izvajanja je treba podaljšati rok za zahtevke za določitev pravic do plačila, da se kmetom zagotovi dovolj časa za vložitev zahtevka, ki odraža dejansko stanje gospodarstva. |
| --- | --- |

(7)

V primeru poteka zakupa iz členov 20 in 22 ali programov iz člena 23 Uredbe (ES) št. 795/2004 po roku za vložitev zahtevka v okviru sheme enotnega plačila v prvem letu njenega izvajanja je treba podaljšati rok za zahtevke za določitev pravic do plačila, da se kmetom zagotovi dovolj časa za vložitev zahtevka, ki odraža dejansko stanje gospodarstva.

| (8) | Regionalno omejitev iz člena 26 Uredbe (ES) št. 795/2004 je treba prilagoditi členu 43(1) Uredbe (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(8)

Regionalno omejitev iz člena 26 Uredbe (ES) št. 795/2004 je treba prilagoditi členu 43(1) Uredbe (ES) št. 73/2009.

| (9) | Kljub temu, da so določbe o obvezni prahi postale zastarele, je pogoje za prostovoljno praho iz člena 107 Uredbe (ES) št. 1782/2003 v letu 2009 treba ohraniti. |
| --- | --- |

(9)

Kljub temu, da so določbe o obvezni prahi postale zastarele, je pogoje za prostovoljno praho iz člena 107 Uredbe (ES) št. 1782/2003 v letu 2009 treba ohraniti.

| (10) | Kadar se države članice odločijo uporabiti člen 72(4) Uredbe (ES) št. 73/2009, je treba določiti rok in vsebino tega zahtevka, ki se predloži Komisiji. |
| --- | --- |

(10)

Kadar se države članice odločijo uporabiti člen 72(4) Uredbe (ES) št. 73/2009, je treba določiti rok in vsebino tega zahtevka, ki se predloži Komisiji.

| (11) | Treba je določiti pravila za nove države članice, ki prehajajo s sheme enotnega plačila na površino na shemo enotnega plačila. Ta pravila morajo zajemati zlasti prvo dodelitev pravic do plačila in posebnih pravic ter uradno obvestilo o odločitvi. |
| --- | --- |

(11)

Treba je določiti pravila za nove države članice, ki prehajajo s sheme enotnega plačila na površino na shemo enotnega plačila. Ta pravila morajo zajemati zlasti prvo dodelitev pravic do plačila in posebnih pravic ter uradno obvestilo o odločitvi.

| (12) | Uredba (ES) št. 73/2009 določa dodeljevanje neposredne podpore v okviru sheme enotnega plačila za proizvajalce vina, zlasti s prenosom iz programov podpore za vino v shemo enotnega plačila. Zato je treba sprejeti ustrezna podrobna pravila za dodelitev pravic. Navedena podrobna pravila morajo slediti istim smernicam, kot so že navedene v Uredbi (ES) št. 795/2004 glede sektorja sadja in zelenjave. |
| --- | --- |

(12)

Uredba (ES) št. 73/2009 določa dodeljevanje neposredne podpore v okviru sheme enotnega plačila za proizvajalce vina, zlasti s prenosom iz programov podpore za vino v shemo enotnega plačila. Zato je treba sprejeti ustrezna podrobna pravila za dodelitev pravic. Navedena podrobna pravila morajo slediti istim smernicam, kot so že navedene v Uredbi (ES) št. 795/2004 glede sektorja sadja in zelenjave.

| (13) | Za kmete, ki so jim bile pravice do plačila že dodeljene ali ki so do roka za oddajo vlog za določitev pravic do plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 795/2004 slednje kupili ali prejeli, je treba vrednost in število pravic do plačila ponovno izračunati. Pri tem izračunu se ne sme upoštevati pravic do plačila, za katere veljajo posebni pogoji. |
| --- | --- |

(13)

Za kmete, ki so jim bile pravice do plačila že dodeljene ali ki so do roka za oddajo vlog za določitev pravic do plačila v skladu z Uredbo (ES) št. 795/2004 slednje kupili ali prejeli, je treba vrednost in število pravic do plačila ponovno izračunati. Pri tem izračunu se ne sme upoštevati pravic do plačila, za katere veljajo posebni pogoji.

| (14) | Države članice, ki uporabljajo regionalni model iz člena 59(1) in (3) ali člena 71f Uredbe (ES) št. 1782/2003, je treba pooblastiti za določitev števila pravic do plačila na kmeta, ki so posledica prenosa programov podpore za vino v skladu z delom C Priloge IX k Uredbi (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(14)

Države članice, ki uporabljajo regionalni model iz člena 59(1) in (3) ali člena 71f Uredbe (ES) št. 1782/2003, je treba pooblastiti za določitev števila pravic do plačila na kmeta, ki so posledica prenosa programov podpore za vino v skladu z delom C Priloge IX k Uredbi (ES) št. 73/2009.

| (15) | Sprejeti je treba določbo glede regionalnega povprečja v okviru določitve vrednosti pravic do plačil pri uporabi dela B Priloge IX (izkrčitev) k Uredbi (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(15)

Sprejeti je treba določbo glede regionalnega povprečja v okviru določitve vrednosti pravic do plačil pri uporabi dela B Priloge IX (izkrčitev) k Uredbi (ES) št. 73/2009.

| (16) | V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 795/2004 je določen rok, od katerega se gojenje naknadnih posevkov lahko začasno dovoli v regijah, kjer se zaradi podnebnih razlogov žita običajno žanjejo prej, v skladu z določbami v drugem odstavku člena 38 Uredbe (ES) št. 73/2009. Na zahtevo Španije je treba določiti različne datume za različne regije navedene države članice, da se upoštevajo različni agronomski in podnebni pogoji. Treba je posodobiti tudi Prilogo, da bi se upoštevala upravičenost glede sadja in zelenjave v tistih državah članicah, ki ne uporabljajo odložene vključitve. |
| --- | --- |

(16)

V Prilogi I k Uredbi (ES) št. 795/2004 je določen rok, od katerega se gojenje naknadnih posevkov lahko začasno dovoli v regijah, kjer se zaradi podnebnih razlogov žita običajno žanjejo prej, v skladu z določbami v drugem odstavku člena 38 Uredbe (ES) št. 73/2009. Na zahtevo Španije je treba določiti različne datume za različne regije navedene države članice, da se upoštevajo različni agronomski in podnebni pogoji. Treba je posodobiti tudi Prilogo, da bi se upoštevala upravičenost glede sadja in zelenjave v tistih državah članicah, ki ne uporabljajo odložene vključitve.

| (17) | Uredbo (ES) št. 795/2004 je treba zato ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(17)

Uredbo (ES) št. 795/2004 je treba zato ustrezno spremeniti.

| (18) | Predlagane spremembe morajo veljati od datuma, od katerega se uporablja Uredba (ES) št. 73/2009. |
| --- | --- |

(18)

Predlagane spremembe morajo veljati od datuma, od katerega se uporablja Uredba (ES) št. 73/2009.

| (19) | Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila – |
| --- | --- |

(19)

Ukrepi, predvideni s to uredbo, so v skladu z mnenjem Upravljalnega odbora za neposredna plačila –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 795/2004 se spremeni:

| 1. | Člen 2 se spremeni:






  (a) | Točka (a) se črta. |
| --- | --- | --- |

1.

Člen 2 se spremeni:

(a)

Točka (a) se črta.

| (b) | Točka (c) se nadomesti z naslednjim:






  „(c) | ‚trajni nasad‘ pomeni nasad rastlin, ki niso vključene v kolobar ter niso trajni travniki, ki so na istem zemljišču najmanj pet let in ki dajejo večkratne pridelke, vključno z drevesnicami in panjevci kratke rotacije (oznaka KN ex 0602 90 41);“. |
| --- | --- | --- |

(b)

Točka (c) se nadomesti z naslednjim:

„(c)

‚trajni nasad‘ pomeni nasad rastlin, ki niso vključene v kolobar ter niso trajni travniki, ki so na istem zemljišču najmanj pet let in ki dajejo večkratne pridelke, vključno z drevesnicami in panjevci kratke rotacije (oznaka KN ex 0602 90 41);“.

| (c) | Točka (d) se črta. |
| --- | --- |

(c)

Točka (d) se črta.

| (d) | Točka (f) se nadomesti z naslednjim:






  „(f) | ‚travinje‘ pomeni orno zemljišče, ki se uporablja za pridelavo trave (sejane ali naravne); za namene člena 49 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (4) travinje vključuje trajne travnike; |
| --- | --- | --- |

(d)

Točka (f) se nadomesti z naslednjim:

„(f)

‚travinje‘ pomeni orno zemljišče, ki se uporablja za pridelavo trave (sejane ali naravne); za namene člena 49 Uredbe Sveta (ES) št. 73/2009 (4) travinje vključuje trajne travnike;

| 2. | Člen 3b se črta. |
| --- | --- |

2.

Člen 3b se črta.

| 3. | V poglavje 1 se vstavi naslednji člen 3c:
  „Člen 3c
  Prevladujoča kmetijska raba
  Za namene uporabe člena 34(2)(a) Uredbe (ES) št. 73/2009 šteje, da se kmetijsko zemljišče gospodarstva, ki se uporablja tudi za nekmetijske dejavnosti, uporablja pretežno za kmetijske dejavnosti, če se kmetijska dejavnost lahko izvaja, ne da bi bila znatno ovirana z intenzivnostjo, naravo, trajanjem in periodičnostjo nekmetijske dejavnosti.
  Države članice določijo merila za izvajanje prvega pododstavka na svojem ozemlju.“ |
| --- | --- |

3.

V poglavje 1 se vstavi naslednji člen 3c:

„Člen 3c

Prevladujoča kmetijska raba

Za namene uporabe člena 34(2)(a) Uredbe (ES) št. 73/2009 šteje, da se kmetijsko zemljišče gospodarstva, ki se uporablja tudi za nekmetijske dejavnosti, uporablja pretežno za kmetijske dejavnosti, če se kmetijska dejavnost lahko izvaja, ne da bi bila znatno ovirana z intenzivnostjo, naravo, trajanjem in periodičnostjo nekmetijske dejavnosti.

Države članice določijo merila za izvajanje prvega pododstavka na svojem ozemlju.“

| 4. | Člen 6 se spremeni:






  (a) | Odstavek 3 se spremeni:






  (i) | drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:
  „Znesek na enoto za vsako pravico do plačila, ki mu že pripada, se lahko poveča.“; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Člen 6 se spremeni:

(a)

Odstavek 3 se spremeni:

(i)

drugi pododstavek se nadomesti z naslednjim:

„Znesek na enoto za vsako pravico do plačila, ki mu že pripada, se lahko poveča.“;

| (ii) | tretji pododstavek se črta. |
| --- | --- |

(ii)

tretji pododstavek se črta.

| (b) | Odstavek 4 se črta. |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 4 se črta.

| 5. | Člen 7 se spremeni:






  (a) | V odstavku 1 se prvi in drugi pododstavek nadomestita z naslednjim:
  „Če država članica uporabi možnost, določeno v členu 42(5) Uredbe (ES) št. 1782/2003, lahko na zahtevo v skladu s tem členom zlasti dodeli pravico do plačila kmetom na zadevnih območjih, ki prijavijo manjše število hektarjev od števila, ustreznega pravicam do plačila, ki bi mu bile dodeljene v skladu s členom 43 navedene uredbe in členom 59 Uredbe (ES) št. 73/2009.
  V tem primeru kmet vrne v nacionalno rezervo vse pravice do plačila, ki jih ima ali ki bi mu morale biti dodeljene, razen pravic do plačila, za katere veljajo posebni pogoji v skladu s členom 49 Uredbe (ES) št. 1782/2003.“ |
| --- | --- | --- |

5.

Člen 7 se spremeni:

(a)

V odstavku 1 se prvi in drugi pododstavek nadomestita z naslednjim:

„Če država članica uporabi možnost, določeno v členu 42(5) Uredbe (ES) št. 1782/2003, lahko na zahtevo v skladu s tem členom zlasti dodeli pravico do plačila kmetom na zadevnih območjih, ki prijavijo manjše število hektarjev od števila, ustreznega pravicam do plačila, ki bi mu bile dodeljene v skladu s členom 43 navedene uredbe in členom 59 Uredbe (ES) št. 73/2009.

V tem primeru kmet vrne v nacionalno rezervo vse pravice do plačila, ki jih ima ali ki bi mu morale biti dodeljene, razen pravic do plačila, za katere veljajo posebni pogoji v skladu s členom 49 Uredbe (ES) št. 1782/2003.“

| (b) | Odstavek 3 se črta. |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 3 se črta.

| (c) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Vrednost na enoto pravic do plačila, dodeljenih iz nacionalne rezerve, se izračuna tako, da se referenčni znesek kmeta deli s številom hektarjev, ki jih prijavi.“ |
| --- | --- |

(c)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Vrednost na enoto pravic do plačila, dodeljenih iz nacionalne rezerve, se izračuna tako, da se referenčni znesek kmeta deli s številom hektarjev, ki jih prijavi.“

| 6. | Člen 8 se spremeni:






  (a) | V odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Neuporabljene pravice do plačila se vrnejo v nacionalno rezervo na dan po poteku roka za spremembo zahtevka po shemi enotnega plačila v koledarskem letu, ko poteče obdobje iz člena 28(3) in 42 Uredbe (ES) št. 73/2009.“ |
| --- | --- | --- |

6.

Člen 8 se spremeni:

(a)

V odstavku 1 se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Neuporabljene pravice do plačila se vrnejo v nacionalno rezervo na dan po poteku roka za spremembo zahtevka po shemi enotnega plačila v koledarskem letu, ko poteče obdobje iz člena 28(3) in 42 Uredbe (ES) št. 73/2009.“

| (b) | Odstavek 2 se črta. |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 2 se črta.

| 7. | V členu 9(1) se točka (c) črta. |
| --- | --- |

7.

V členu 9(1) se točka (c) črta.

| 8. | V členu 12(4) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:
  „Dokončna določitev pravic do plačila, ki se dodelijo v prvem letu izvajanja sheme enotnega plačila, je odvisna od zahtevka za pravice, vloženega do roka, določenega v skladu s členom 21a(3) Uredbe (ES) št. 796/2004.“ |
| --- | --- |

8.

V členu 12(4) se prvi pododstavek nadomesti z naslednjim:

„Dokončna določitev pravic do plačila, ki se dodelijo v prvem letu izvajanja sheme enotnega plačila, je odvisna od zahtevka za pravice, vloženega do roka, določenega v skladu s členom 21a(3) Uredbe (ES) št. 796/2004.“

| 9. | Člen 18 se spremeni:






  (a) | Odstavek 3 se črta. |
| --- | --- | --- |

9.

Člen 18 se spremeni:

(a)

Odstavek 3 se črta.

| (b) | Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:
  „4.   Če zakup iz členov 20 in 22 ali programi iz člena 23 potečejo po roku za vložitev zahtevka v okviru sheme enotnega plačila v prvem letu njenega izvajanja, lahko zadevni kmet zaprosi za določitev svojih pravic do plačila po poteku zakupa ali programa v roku, ki ga določijo države članice, vendar najpozneje do roka, določenega za spremembo zahtevka za pomoč v naslednjem letu.“ |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Če zakup iz členov 20 in 22 ali programi iz člena 23 potečejo po roku za vložitev zahtevka v okviru sheme enotnega plačila v prvem letu njenega izvajanja, lahko zadevni kmet zaprosi za določitev svojih pravic do plačila po poteku zakupa ali programa v roku, ki ga določijo države članice, vendar najpozneje do roka, določenega za spremembo zahtevka za pomoč v naslednjem letu.“

| 10. | V členu 23a se drugi odstavek črta. |
| --- | --- |

10.

V členu 23a se drugi odstavek črta.

| 11. | V členu 24 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:
  „3.   Kmetje lahko prostovoljno oddajo pravice do plačila v nacionalno rezervo.“ |
| --- | --- |

11.

V členu 24 se odstavek 3 nadomesti z naslednjim:

„3.   Kmetje lahko prostovoljno oddajo pravice do plačila v nacionalno rezervo.“

| 12. | Člen 26 se spremeni:






  (a) | Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:
  „1.   Ne glede na člen 50(1) in 62(1) Uredbe (ES) št. 73/2009, če država članica uporabi možnost, predvideno v tretjem pododstavku člena 43(1) navedene uredbe, določi regijo na ustrezni teritorialni ravni v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov ter ne povzroča motenj trga in konkurence.“ |
| --- | --- | --- |

12.

Člen 26 se spremeni:

(a)

Odstavek 1 se nadomesti z naslednjim:

„1.   Ne glede na člen 50(1) in 62(1) Uredbe (ES) št. 73/2009, če država članica uporabi možnost, predvideno v tretjem pododstavku člena 43(1) navedene uredbe, določi regijo na ustrezni teritorialni ravni v skladu z objektivnimi merili in na način, ki zagotavlja enako obravnavo kmetov ter ne povzroča motenj trga in konkurence.“

| (b) | Odstavek 4 se črta. |
| --- | --- |

(b)

Odstavek 4 se črta.

| 13. | Člen 32 se nadomesti z naslednjim:
  „Člen 32
  Pogoji za prostovoljno praho iz člena 107 Uredbe (ES) št. 1782/2003
  1.   Površine morajo biti v prahi najpozneje 15. januarja in to obdobje se ne sme zaključiti pred 31. avgustom. Države članice pa določijo pogoje, pod katerimi pridelovalci lahko dobijo dovoljenje za setev semena od 15. julija za spravilo v naslednjem letu, in pogoje za dovoljenje za pašo, ki se začne 15. julija ali v izjemnih podnebnih razmerah 15. junija v državah članicah, kjer se tradicionalno izvaja sezonska selitev živali.
  2.   Države članice izvajajo ustrezne ukrepe, združljive s specifičnim položajem površin, ki so v prahi, da zagotovijo njihovo ohranjanje v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ter varstvo okolja.
  Taki ukrepi lahko vključujejo tudi travne ruše. V tem primeru morajo ukrepi zagotoviti, da travnih ruš ni mogoče uporabiti za pridelavo semena niti za kmetijske namene pred 31. avgustom ali pred 15. januarjem v naslednjem letu za pridelavo pridelkov za trženje.
  3.   V primerih iz člena 31(c) Uredbe (ES) št. 73/2009 lahko države članice dovolijo vsem dotičnim proizvajalcem, da zemljišče, prijavljeno kot praho, uporabljajo za krmljenje živali v letu enotnega zahtevka. Države članice sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se zemljišče v prahi, za katerega se izda dovoljenje, ne uporablja v pridobitne namene in zlasti, da se krma, pridelana na navedenem zemljišču v prahi, ne proda. Države članice uradno obvestijo Komisijo o svoji odločitvi o dovoljenju in njeni upravičenosti.“ |
| --- | --- |

13.

Člen 32 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 32

Pogoji za prostovoljno praho iz člena 107 Uredbe (ES) št. 1782/2003

1.   Površine morajo biti v prahi najpozneje 15. januarja in to obdobje se ne sme zaključiti pred 31. avgustom. Države članice pa določijo pogoje, pod katerimi pridelovalci lahko dobijo dovoljenje za setev semena od 15. julija za spravilo v naslednjem letu, in pogoje za dovoljenje za pašo, ki se začne 15. julija ali v izjemnih podnebnih razmerah 15. junija v državah članicah, kjer se tradicionalno izvaja sezonska selitev živali.

2.   Države članice izvajajo ustrezne ukrepe, združljive s specifičnim položajem površin, ki so v prahi, da zagotovijo njihovo ohranjanje v dobrem kmetijskem in okoljskem stanju ter varstvo okolja.

Taki ukrepi lahko vključujejo tudi travne ruše. V tem primeru morajo ukrepi zagotoviti, da travnih ruš ni mogoče uporabiti za pridelavo semena niti za kmetijske namene pred 31. avgustom ali pred 15. januarjem v naslednjem letu za pridelavo pridelkov za trženje.

3.   V primerih iz člena 31(c) Uredbe (ES) št. 73/2009 lahko države članice dovolijo vsem dotičnim proizvajalcem, da zemljišče, prijavljeno kot praho, uporabljajo za krmljenje živali v letu enotnega zahtevka. Države članice sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se zemljišče v prahi, za katerega se izda dovoljenje, ne uporablja v pridobitne namene in zlasti, da se krma, pridelana na navedenem zemljišču v prahi, ne proda. Države članice uradno obvestijo Komisijo o svoji odločitvi o dovoljenju in njeni upravičenosti.“

| 14. | Členi 33, 34, 39, 41 in 43 se črtajo. |
| --- | --- |

14.

Členi 33, 34, 39, 41 in 43 se črtajo.

| 15. | V členu 48 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:
  „6.   Države članice, ki uporabijo člen 72(4) Uredbe (ES) št. 73/2009, najpozneje do 7. junij 2009, ki jih nameravajo odobriti, ter zlasti opis pogojev za upravičenost in sektorjev, na katere se izvedeni ukrepi nanašajo, ter zbranih finančnih virov.“ |
| --- | --- |

15.

V členu 48 se odstavek 6 nadomesti z naslednjim:

„6.   Države članice, ki uporabijo člen 72(4) Uredbe (ES) št. 73/2009, najpozneje do 7. junij 2009, ki jih nameravajo odobriti, ter zlasti opis pogojev za upravičenost in sektorjev, na katere se izvedeni ukrepi nanašajo, ter zbranih finančnih virov.“

| 16. | Poglavje 6a se nadomesti z naslednjim:
  „POGLAVJE 6a

  NOVE DRŽAVE ČLANICE



  Uvedba sheme enotnega plačila v novih državah članicah, ki izvajajo shemo enotnega plačila na površino


  Člen 48a
  Splošne določbe
  1.   Če v tem poglavju ni drugače določeno, veljajo določbe te uredbe za nove države članice, ki izvajajo shemo enotnega plačila na površino.
  2.   Vsako sklicevanje v tej uredbi na člen 42 Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali člen 41 Uredbe (ES) št. 73/2009 šteje za sklicevanje na člen 57 Uredbe (ES) št. 73/2009.
  3.   Za namene uporabe člena 57(3) Uredbe (ES) št. 73/2009 lahko nova država članica določi reprezentativno obdobje, ki je pred prvim letom izvajanja sheme enotnega plačila.
  4.   Vsako sklicevanje v tej uredbi na ‚referenčno obdobje‘ šteje za sklicevanje na prvo leto izvajanja sheme enotnega plačila ali na referenčno obdobje iz člena 59(3) Uredbe (ES) št. 73/2009.
  Člen 48b
  Prva dodelitev pravic do plačila
  1.   Ne glede na člen 59(3) Uredbe (ES) št. 73/2009 določijo nove države članice za namene člena 59(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 število upravičenih hektarjev v skladu z navedenim odstavkom, ob uporabi števila hektarjev, prijavljenih za določanje pravic do plačila v prvem letu izvajanja sheme enotnega plačila.
  2.   Kljub odstavku 1 tega člena lahko nove države članice določijo število upravičenih hektarjev v skladu s členom 59(2) Uredbe (ES) št. 73/2009, ob uporabi števila hektarjev, prijavljenih za leto pred prvim letom izvajanja sheme enotnega plačila.
  Če je število upravičenih hektarjev, ki so ga kmetje prijavili v prvem letu izvajanja sheme enotnega plačila, nižje od števila upravičenih hektarjev, določenih v skladu s prvim pododstavkom, lahko nova država članica delno ali v celoti prerazporedi zneske, ki ustrezajo številu neprijavljenih hektarjev, kot dodatek vsaki pravici do plačila, ki je bila dodeljena v prvem letu izvajanja sheme enotnega plačila. Dodatek se izračuna tako, da se zadevni znesek deli s številom dodeljenih pravic do plačila.
  3.   Vrednost in število pravic do plačila, dodeljenih na podlagi prijav kmetov za določitev pravic do plačila v prvem letu izvajanja sheme enotnega plačila, sta začasna. Dokončna ugotovitev vrednosti in števila se opravi najpozneje do 1. aprila leta, ki sledi prvemu letu izvajanja sheme enotnega plačila po opravljenih pregledih v skladu z Uredbo (ES) št. 796/2004.
  4.   Če država članica uporabi možnost iz člena 59(3) Uredbe (ES) št. 73/2009, lahko s koledarskim letom pred prvim letom izvajanja sheme enotnega plačila nadaljuje z določanjem upravičenih kmetov in z začasnim določanjem števila hektarjev iz navedenega odstavka ter s predhodnim preverjanjem pogojev iz odstavka 6.
  Ne glede na člen 61 Uredbe (ES) št. 73/2009 se vrednost pravic izračuna z deljenjem zneska iz člena 59(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 s skupnim številom pravic, dodeljenim v skladu s tem odstavkom.
  5.   Kmeta se o začasnih pravicah obvesti najmanj en mesec pred rokom za vložitev zahtevka, določenim v skladu s členom 56(1) Uredbe (ES) št. 73/2009.
  6.   Vlagatelj mora državi članici dokazati, da je na dan vložitve zahtevka za pravice do plačila kmet v smislu člena 2(a) Uredbe (ES) št. 73/2009.
  7.   Država članica lahko določi najmanjšo velikost gospodarstva glede na kmetijsko zemljišče, za katero se lahko zahteva določitev pravic do plačila. Vendar najmanjša velikost ne sme presegati omejitev iz člena 28(1)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009.
  Za določitev pravic do plačila, za katere veljajo posebni pogoji iz člena 60 Uredbe (ES) št. 73/2009 se, kot je določeno v členu 28(1) navedene uredbe, najmanjše velikosti ne ugotavlja.
  8.   Država članica lahko sklene, da se zahtevek za dokončno določitev pravic do plačil v skladu z odstavkom 5 lahko vloži hkrati z zahtevkom za plačilo v okviru sheme enotnega plačila.
  Člen 48ba
  Dodelitev posebnih pravic
  Ne glede na odstavka 1 in 2 člena 30 te uredbe za izračunavanje kmetijske dejavnosti, izražene v glavah velike živine (GVŽ) v skladu s členom 44(2) Uredbe (ES) št. 73/2009, se število živali, ki jih redi kmet v obdobju, ki ga je določila država članica, pretvori v GVŽ, pri čemer se uporablja pretvorbena tabela:






  Moško govedo in telice, starejše od 24 mesecev, krave dojilje, krave molznice | 1,0 GVŽ |
| --- | --- | --- |
| Moško govedo in telice, stare od šest do 24 mesecev | 0,6 GVŽ |
| Moško, žensko govedo, mlajše od šestih mesecev | 0,2 GVŽ |
| Ovce | 0,15 GVŽ |
| Koze | 0,15 GVŽ |

16.

Poglavje 6a se nadomesti z naslednjim:

„POGLAVJE 6a

NOVE DRŽAVE ČLANICE

Uvedba sheme enotnega plačila v novih državah članicah, ki izvajajo shemo enotnega plačila na površino

Člen 48a

Splošne določbe

1.   Če v tem poglavju ni drugače določeno, veljajo določbe te uredbe za nove države članice, ki izvajajo shemo enotnega plačila na površino.

2.   Vsako sklicevanje v tej uredbi na člen 42 Uredbe (ES) št. 1782/2003 ali člen 41 Uredbe (ES) št. 73/2009 šteje za sklicevanje na člen 57 Uredbe (ES) št. 73/2009.

3.   Za namene uporabe člena 57(3) Uredbe (ES) št. 73/2009 lahko nova država članica določi reprezentativno obdobje, ki je pred prvim letom izvajanja sheme enotnega plačila.

4.   Vsako sklicevanje v tej uredbi na ‚referenčno obdobje‘ šteje za sklicevanje na prvo leto izvajanja sheme enotnega plačila ali na referenčno obdobje iz člena 59(3) Uredbe (ES) št. 73/2009.

Člen 48b

Prva dodelitev pravic do plačila

1.   Ne glede na člen 59(3) Uredbe (ES) št. 73/2009 določijo nove države članice za namene člena 59(2) Uredbe (ES) št. 73/2009 število upravičenih hektarjev v skladu z navedenim odstavkom, ob uporabi števila hektarjev, prijavljenih za določanje pravic do plačila v prvem letu izvajanja sheme enotnega plačila.

2.   Kljub odstavku 1 tega člena lahko nove države članice določijo število upravičenih hektarjev v skladu s členom 59(2) Uredbe (ES) št. 73/2009, ob uporabi števila hektarjev, prijavljenih za leto pred prvim letom izvajanja sheme enotnega plačila.

Če je število upravičenih hektarjev, ki so ga kmetje prijavili v prvem letu izvajanja sheme enotnega plačila, nižje od števila upravičenih hektarjev, določenih v skladu s prvim pododstavkom, lahko nova država članica delno ali v celoti prerazporedi zneske, ki ustrezajo številu neprijavljenih hektarjev, kot dodatek vsaki pravici do plačila, ki je bila dodeljena v prvem letu izvajanja sheme enotnega plačila. Dodatek se izračuna tako, da se zadevni znesek deli s številom dodeljenih pravic do plačila.

3.   Vrednost in število pravic do plačila, dodeljenih na podlagi prijav kmetov za določitev pravic do plačila v prvem letu izvajanja sheme enotnega plačila, sta začasna. Dokončna ugotovitev vrednosti in števila se opravi najpozneje do 1. aprila leta, ki sledi prvemu letu izvajanja sheme enotnega plačila po opravljenih pregledih v skladu z Uredbo (ES) št. 796/2004.

4.   Če država članica uporabi možnost iz člena 59(3) Uredbe (ES) št. 73/2009, lahko s koledarskim letom pred prvim letom izvajanja sheme enotnega plačila nadaljuje z določanjem upravičenih kmetov in z začasnim določanjem števila hektarjev iz navedenega odstavka ter s predhodnim preverjanjem pogojev iz odstavka 6.

Ne glede na člen 61 Uredbe (ES) št. 73/2009 se vrednost pravic izračuna z deljenjem zneska iz člena 59(1) Uredbe (ES) št. 73/2009 s skupnim številom pravic, dodeljenim v skladu s tem odstavkom.

5.   Kmeta se o začasnih pravicah obvesti najmanj en mesec pred rokom za vložitev zahtevka, določenim v skladu s členom 56(1) Uredbe (ES) št. 73/2009.

6.   Vlagatelj mora državi članici dokazati, da je na dan vložitve zahtevka za pravice do plačila kmet v smislu člena 2(a) Uredbe (ES) št. 73/2009.

7.   Država članica lahko določi najmanjšo velikost gospodarstva glede na kmetijsko zemljišče, za katero se lahko zahteva določitev pravic do plačila. Vendar najmanjša velikost ne sme presegati omejitev iz člena 28(1)(b) Uredbe (ES) št. 73/2009.

Za določitev pravic do plačila, za katere veljajo posebni pogoji iz člena 60 Uredbe (ES) št. 73/2009 se, kot je določeno v členu 28(1) navedene uredbe, najmanjše velikosti ne ugotavlja.

8.   Država članica lahko sklene, da se zahtevek za dokončno določitev pravic do plačil v skladu z odstavkom 5 lahko vloži hkrati z zahtevkom za plačilo v okviru sheme enotnega plačila.

Člen 48ba

Dodelitev posebnih pravic

Ne glede na odstavka 1 in 2 člena 30 te uredbe za izračunavanje kmetijske dejavnosti, izražene v glavah velike živine (GVŽ) v skladu s členom 44(2) Uredbe (ES) št. 73/2009, se število živali, ki jih redi kmet v obdobju, ki ga je določila država članica, pretvori v GVŽ, pri čemer se uporablja pretvorbena tabela:

Moško govedo in telice, starejše od 24 mesecev, krave dojilje, krave molznice

1,0 GVŽ

Moško govedo in telice, stare od šest do 24 mesecev

0,6 GVŽ

Moško, žensko govedo, mlajše od šestih mesecev

0,2 GVŽ

Ovce

0,15 GVŽ

Koze

0,15 GVŽ

Za preverjanje najmanjše kmetijske dejavnosti v novih državah članicah se uporabljajo odstavki 3 do 5 člena 30 te uredbe.

Člen 48bb

Obvestilo o odločitvi

Če nova država članica namerava zaključiti izvajanje sheme enotnega plačila na površino v skladu s členom 122(3) Uredbe (ES) št. 73/2009 najpozneje do 1. avgusta v letu pred prvim letom izvajanja sheme enotnega plačila obvesti Komisijo o podrobnih pravilih za izvajanje sheme enotnega plačila, vključno z možnostmi v skladu s členi 55(3), 57, 59 in 61 navedene uredbe, ter objektivnimi merili, na podlagi katerih so bile sprejete odločitve.“

| 17. | Vstavi se naslednje poglavje 6d:
  „POGLAVJE 6d

  VINO


  Oddelek 1



  Prenos iz programov podpore za vino v shemo enotnega plačila


  Člen 48i
  Splošna pravila
  1.   Zaradi določitve zneska in pravic do plačila v okviru prenosa iz programov podpore za vino v shemo enotnega plačila se del C Priloge IX k Uredbi (ES) št. 73/2009 uporablja ob upoštevanju posebnih pravil iz člena 48j te uredbe in v primeru, da je država članica izkoristila možnost iz člena 59 ali 71f Uredbe (ES) št. 1782/2003, tudi ob upoštevanju posebnih pravil iz člena 48k te uredbe.
  2.   Države članice lahko od 1. januarja 2009 nadaljujejo z določanjem, kateri kmetje so upravičeni za dodelitev pravic do plačila, ki izhajajo iz prenosa iz programov podpore za vino v shemo enotnega plačila.
  3.   Za namen uporabe členov 7(1) in 12 te uredbe v zvezi z vinskim sektorjem je prvo leto izvajanja sheme enotnega plačila leto, v katerem država članica določi zneske in upravičene hektarje iz dela C Priloge IX k Uredbi (ES) št. 73/2009.
  Člen 48j
  Posebna pravila
  1.   Če kmet do zadnjega dneva za oddajo zahtevkov za določitev pravic do plačila, določenega v skladu s to uredbo, nima pravic do plačila ali ima samo pravice, za katere veljajo posebni pogoji, prejme pravice do plačila za vino, ki se izračunajo v skladu z delom C Priloge IX k Uredbi (ES) št. 73/2009.
  Prvi pododstavek se uporablja tudi, kadar je kmet zakupil pravice do plačila med prvim letom izvajanja sheme enotnega plačila in letom prenosa iz programov podpore.
  2.   Če so bile kmetu do zadnjega dne za oddajo vlog za določitev pravic do plačila v skladu s to uredbo dodeljene pravice do plačila ali je slednje kupil ali prejel, se vrednost in število njegovih pravic do plačila ponovno izračunata na naslednji način:






  (a) | število pravic do plačila je enako številu pravic do plačila, ki jih že ima, h katerim se prišteje število hektarov, določenih v skladu z delom C Priloge IX k Uredbi (ES) št. 73/2009; |
| --- | --- | --- |

17.

Vstavi se naslednje poglavje 6d:

„POGLAVJE 6d

VINO

Oddelek 1

Prenos iz programov podpore za vino v shemo enotnega plačila

Člen 48i

Splošna pravila

1.   Zaradi določitve zneska in pravic do plačila v okviru prenosa iz programov podpore za vino v shemo enotnega plačila se del C Priloge IX k Uredbi (ES) št. 73/2009 uporablja ob upoštevanju posebnih pravil iz člena 48j te uredbe in v primeru, da je država članica izkoristila možnost iz člena 59 ali 71f Uredbe (ES) št. 1782/2003, tudi ob upoštevanju posebnih pravil iz člena 48k te uredbe.

2.   Države članice lahko od 1. januarja 2009 nadaljujejo z določanjem, kateri kmetje so upravičeni za dodelitev pravic do plačila, ki izhajajo iz prenosa iz programov podpore za vino v shemo enotnega plačila.

3.   Za namen uporabe členov 7(1) in 12 te uredbe v zvezi z vinskim sektorjem je prvo leto izvajanja sheme enotnega plačila leto, v katerem država članica določi zneske in upravičene hektarje iz dela C Priloge IX k Uredbi (ES) št. 73/2009.

Člen 48j

Posebna pravila

1.   Če kmet do zadnjega dneva za oddajo zahtevkov za določitev pravic do plačila, določenega v skladu s to uredbo, nima pravic do plačila ali ima samo pravice, za katere veljajo posebni pogoji, prejme pravice do plačila za vino, ki se izračunajo v skladu z delom C Priloge IX k Uredbi (ES) št. 73/2009.

Prvi pododstavek se uporablja tudi, kadar je kmet zakupil pravice do plačila med prvim letom izvajanja sheme enotnega plačila in letom prenosa iz programov podpore.

2.   Če so bile kmetu do zadnjega dne za oddajo vlog za določitev pravic do plačila v skladu s to uredbo dodeljene pravice do plačila ali je slednje kupil ali prejel, se vrednost in število njegovih pravic do plačila ponovno izračunata na naslednji način:

(a)

število pravic do plačila je enako številu pravic do plačila, ki jih že ima, h katerim se prišteje število hektarov, določenih v skladu z delom C Priloge IX k Uredbi (ES) št. 73/2009;

| (b) | vrednost dobimo tako, da seštevek vrednosti pravic do plačila, ki jih že ima, in referenčnega zneska, izračunanega v skladu z delom C Priloge IX k Uredbi (ES) št. 73/2009, delimo s številom, dobljenim v skladu s točko (a) tega odstavka. |
| --- | --- |

(b)

vrednost dobimo tako, da seštevek vrednosti pravic do plačila, ki jih že ima, in referenčnega zneska, izračunanega v skladu z delom C Priloge IX k Uredbi (ES) št. 73/2009, delimo s številom, dobljenim v skladu s točko (a) tega odstavka.

Pri izračunu iz tega odstavka se ne upoštevajo pravice do plačila, za katere veljajo posebni pogoji.

3.   Pravice do plačila, dane v zakup pred rokom za vložitev zahtevka v okviru sheme enotnega plačila, določenim v skladu s to uredbo, se pri izračunu iz odstavka 2 upoštevajo.

Člen 48k

Regionalno izvajanje

1.   Če je država članica izkoristila možnost, predvideno v členu 59 ali členu 71f Uredbe (ES) št. 1782/2003, je število pravic do plačila, ki jih prejmejo kmetje, enako številu novih upravičenih hektarov za vinograde.

Vrednost pravice do plačila se izračuna na podlagi objektivnih in nediskriminatornih meril.

Prvo leto uporabe za vinski sektor v skladu s členom 59(4) ali členom 71f Uredbe (ES) št. 1782/2003 je leto 2009.

2.   Ne glede na odstavek 1 lahko država članica določi število pravic na kmeta na podlagi objektivnih meril v skladu z delom C Priloge IX k Uredbi (ES) št. 73/2009.

Oddelek 2

Izkrčitev

Člen 48l

Regionalno povprečje

Za namene določitve vrednosti pravic do plačila pri uporabi dela B Priloge IX (izkrčitev) k Uredbi (ES) št. 73/2009 države članice določijo regionalno povprečje na ustrezni teritorialni ravni. Določi se v roku, ki ga določijo države članice. Vsako leto se lahko revidira. Temelji na vrednosti pravic do plačil, dodeljenih kmetom v zadevni regiji. Ne sme se razločevati glede na proizvodni sektor.“

| 18. | Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

18.

Priloga I se nadomesti z besedilom v Prilogi k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2009.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 6. maja 2009

Za Komisijo

Mariann FISCHER BOEL

Članica Komisije

---

(1)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.

1

(2)  UL L 141, 30.4.2004, str. 1.

2

(3)  UL L 270, 21.10.2003, str. 1.

3

(4)  UL L 30, 31.1.2009, str. 16.“

4

---

PRILOGA

„PRILOGA I

| Država članica | Datum |
| --- | --- |
| Danska | 15. julij |
| Nemčija | 15. julij |
| Španija: Castilla-la-Mancha | 1. junij |
| Španija: Aragón, Asturias, Baleares, Cantabria, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Madrid, Murcia, País Vasco, La Rioja, Comunidad Valenciana | 1. julij |
| Španija: Andalucía | 1. september |
| Španija: Extremadura | 15. september |
| Španija: Navarra | 15. avgust |
| Francija: Aquitaine, Midi-Pyrénées in Languedoc-Roussillon | 1. julij |
| Francija: Alsace, Auvergne, Burgundy, Brittany, Centre, Champagne-Ardenne, Corsica, Franche-Comté, Île-de-France, Limousin, Lorraine, Nord-Pas-de-Calais, Lower Normandy, Upper Normandy, Loire Region (except the departments of Loire-Atlantique and Vendée), Picardy, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte-d’Azur in Rhône-Alpes | 15. julij |
| Francija: departmaja Loire-Atlantique in Vendée | 15. oktober |
| Italija | 11. junij |
| Avstrija | 30. junij“ |

Država članica

Datum

Danska

15. julij

Nemčija

15. julij

Španija: Castilla-la-Mancha

1. junij

Španija: Aragón, Asturias, Baleares, Cantabria, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Madrid, Murcia, País Vasco, La Rioja, Comunidad Valenciana

1. julij

Španija: Andalucía

1. september

Španija: Extremadura

15. september

Španija: Navarra

15. avgust

Francija: Aquitaine, Midi-Pyrénées in Languedoc-Roussillon

1. julij

Francija: Alsace, Auvergne, Burgundy, Brittany, Centre, Champagne-Ardenne, Corsica, Franche-Comté, Île-de-France, Limousin, Lorraine, Nord-Pas-de-Calais, Lower Normandy, Upper Normandy, Loire Region (except the departments of Loire-Atlantique and Vendée), Picardy, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte-d’Azur in Rhône-Alpes

15. julij

Francija: departmaja Loire-Atlantique in Vendée

15. oktober

Italija

11. junij

Avstrija

30. junij“

---

DIREKTIVE

| 7.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/10

---

DIREKTIVA 2009/3/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

z dne 11. marca 2009

o spremembi Direktive Sveta 80/181/EGS o približevanju zakonodaj držav članic, ki se nanašajo na merske enote

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 95 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Komisije,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

v skladu s postopkom, določenim v členu 251 Pogodbe (2),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Na podlagi Direktive Sveta 80/181/EGS (3) bi morala Združeno kraljestvo in Irska določiti datum za odpravo izjem, kjer se te za merske enote še uporabljajo, in sicer za „pinto“ za mleko v vračljivih steklenicah ter pivo in jabolčnik iz soda, „miljo“ za prometne znake in prikaz hitrosti ter „unčo“ za transakcije s plemenitimi kovinami. Vendar so izkušnje pokazale, da zaradi lokalne narave navedenih izjem in omejenega števila zadevnih izdelkov ohranitev izjem ne bi povzročila netarifne ovire za trgovino, zato ni več potrebe po odpravi teh izjem. |
| --- | --- |

(1)

Na podlagi Direktive Sveta 80/181/EGS (3) bi morala Združeno kraljestvo in Irska določiti datum za odpravo izjem, kjer se te za merske enote še uporabljajo, in sicer za „pinto“ za mleko v vračljivih steklenicah ter pivo in jabolčnik iz soda, „miljo“ za prometne znake in prikaz hitrosti ter „unčo“ za transakcije s plemenitimi kovinami. Vendar so izkušnje pokazale, da zaradi lokalne narave navedenih izjem in omejenega števila zadevnih izdelkov ohranitev izjem ne bi povzročila netarifne ovire za trgovino, zato ni več potrebe po odpravi teh izjem.

| (2) | Primerno je pojasniti, da je področje uporabe Direktive 80/181/EGS skladno s cilji iz člena 95 Pogodbe in da ni omejeno na nobeno posebno področje ukrepanja Skupnosti. |
| --- | --- |

(2)

Primerno je pojasniti, da je področje uporabe Direktive 80/181/EGS skladno s cilji iz člena 95 Pogodbe in da ni omejeno na nobeno posebno področje ukrepanja Skupnosti.

| (3) | V skladu z Direktivo 80/181/EGS se lahko do 31. decembra 2009 poleg zakonskih enot iz poglavja I Priloge k navedeni direktivi uporabljajo tudi dodatni zapisi. Da bi se izognili ustvarjanju ovir za podjetja Skupnosti, ki izvažajo v nekatere tretje države, v katerih morajo biti izdelki označeni v drugačnih enotah od tistih iz poglavja I, je primerno ohraniti dovoljenje za uporabo dodatnih zapisov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Direktivo 80/181/EGS se lahko do 31. decembra 2009 poleg zakonskih enot iz poglavja I Priloge k navedeni direktivi uporabljajo tudi dodatni zapisi. Da bi se izognili ustvarjanju ovir za podjetja Skupnosti, ki izvažajo v nekatere tretje države, v katerih morajo biti izdelki označeni v drugačnih enotah od tistih iz poglavja I, je primerno ohraniti dovoljenje za uporabo dodatnih zapisov.

| (4) | Direktiva 80/181/EGS podpira nemoteno delovanje notranjega trga s stopnjo usklajenosti merskih enot, ki jo določi sama. V zvezi s tem je primerno, da Komisija spremlja dogajanja na trgu v zvezi z navedeno direktivo in njenim izvajanjem, zlasti glede morebitnih ovir pri delovanju notranjega trga in morebitnega nadaljnjega usklajevanja, potrebnega za premagovanje teh ovir. |
| --- | --- |

(4)

Direktiva 80/181/EGS podpira nemoteno delovanje notranjega trga s stopnjo usklajenosti merskih enot, ki jo določi sama. V zvezi s tem je primerno, da Komisija spremlja dogajanja na trgu v zvezi z navedeno direktivo in njenim izvajanjem, zlasti glede morebitnih ovir pri delovanju notranjega trga in morebitnega nadaljnjega usklajevanja, potrebnega za premagovanje teh ovir.

| (5) | Primerno je, da si Komisija v okviru trgovinskih odnosov s tretjimi državami, tudi v Čezatlantskem ekonomskem Svetu, še naprej odločno prizadeva, da bi bili proizvodi, označeni le z enotami mednarodnega sistema (SI), sprejeti na trgu tretjih držav. |
| --- | --- |

(5)

Primerno je, da si Komisija v okviru trgovinskih odnosov s tretjimi državami, tudi v Čezatlantskem ekonomskem Svetu, še naprej odločno prizadeva, da bi bili proizvodi, označeni le z enotami mednarodnega sistema (SI), sprejeti na trgu tretjih držav.

| (6) | Dodatni zapisi bi lahko omogočili tudi postopno in nemoteno uvedbo novih metričnih enot, ki se lahko določijo na mednarodni ravni. |
| --- | --- |

(6)

Dodatni zapisi bi lahko omogočili tudi postopno in nemoteno uvedbo novih metričnih enot, ki se lahko določijo na mednarodni ravni.

| (7) | Generalna konferenca za uteži in mere je leta 1995 sklenila odpraviti razred dopolnilnih enot SI kot ločeni razred SI ter enoti „radian“ in „steradian“ opredeliti kot brezdimenzionalni izpeljani enoti SI, imeni in simbola katerih se lahko po potrebi uporabljajo v izrazih za druge izpeljane enote SI, ni pa to nujno. |
| --- | --- |

(7)

Generalna konferenca za uteži in mere je leta 1995 sklenila odpraviti razred dopolnilnih enot SI kot ločeni razred SI ter enoti „radian“ in „steradian“ opredeliti kot brezdimenzionalni izpeljani enoti SI, imeni in simbola katerih se lahko po potrebi uporabljajo v izrazih za druge izpeljane enote SI, ni pa to nujno.

| (8) | Generalna konferenca za uteži in mere je leta 1999 v mednarodni sistem enot SI kot enoto SI za katalitično aktivnost vključila „katal“ s simbolom „kat“. Ta nova usklajena enota SI zagotavlja skladno in enotno navedbo merskih enot na področjih medicine in biokemije ter s tem preprečuje vse možne nesporazume, ki izhajajo iz uporabe neusklajenih enot. |
| --- | --- |

(8)

Generalna konferenca za uteži in mere je leta 1999 v mednarodni sistem enot SI kot enoto SI za katalitično aktivnost vključila „katal“ s simbolom „kat“. Ta nova usklajena enota SI zagotavlja skladno in enotno navedbo merskih enot na področjih medicine in biokemije ter s tem preprečuje vse možne nesporazume, ki izhajajo iz uporabe neusklajenih enot.

| (9) | Generalna konferenca za uteži in mere je leta 2007 z namenom, da bi odpravila enega največjih vzrokov za ugotovljene raznolikosti med različnimi realizacijami trojne točke vode, sprejela opombo k definiciji „kelvina“. „Kelvin“ je definiran kot del termodinamične temperature trojne točke vode. Opomba se nanaša na vodo točno določene izotopske sestave. |
| --- | --- |

(9)

Generalna konferenca za uteži in mere je leta 2007 z namenom, da bi odpravila enega največjih vzrokov za ugotovljene raznolikosti med različnimi realizacijami trojne točke vode, sprejela opombo k definiciji „kelvina“. „Kelvin“ je definiran kot del termodinamične temperature trojne točke vode. Opomba se nanaša na vodo točno določene izotopske sestave.

| (10) | Ker se aker v Združenem kraljestvu in na Irskem ne uporablja več za vpis v zemljiško knjigo, glede tega izjema ni več potrebna. |
| --- | --- |

(10)

Ker se aker v Združenem kraljestvu in na Irskem ne uporablja več za vpis v zemljiško knjigo, glede tega izjema ni več potrebna.

| (11) | V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (4) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Skupnosti pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo povezavo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter te tabele objavijo. |
| --- | --- |

(11)

V skladu s točko 34 Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje (4) se države članice poziva, da za lastne potrebe in v interesu Skupnosti pripravijo tabele, ki naj kar najbolj nazorno prikazujejo povezavo med to direktivo in ukrepi za prenos, ter te tabele objavijo.

| (12) | Direktivo 80/181/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(12)

Direktivo 80/181/EGS bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Spremembe

Direktiva 80/181/EGS se spremeni:

| 1. | člen 1(b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | tiste enote, ki so naštete v poglavju II Priloge, samo v tistih državah članicah, v katerih so bile odobrene 21. aprila 1973;“; |
| --- | --- | --- |

1.

člen 1(b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

tiste enote, ki so naštete v poglavju II Priloge, samo v tistih državah članicah, v katerih so bile odobrene 21. aprila 1973;“;

| 2. | Člen 2(a) se nadomesti z naslednjim:






  „(a) | Obveznosti, ki izhajajo iz člena 1, se nanašajo na merilne instrumente, ki se uporabljajo, na merjenja, ki se izvajajo, in na navedbe količin, izražene v merskih enotah.“; |
| --- | --- | --- |

2.

Člen 2(a) se nadomesti z naslednjim:

„(a)

Obveznosti, ki izhajajo iz člena 1, se nanašajo na merilne instrumente, ki se uporabljajo, na merjenja, ki se izvajajo, in na navedbe količin, izražene v merskih enotah.“;

| 3. | Člen 3(2) se nadomesti z naslednjim:
  „2.   Odobri se uporaba dodatnih zapisov.“; |
| --- | --- |

3.

Člen 3(2) se nadomesti z naslednjim:

„2.   Odobri se uporaba dodatnih zapisov.“;

| 4. | vstavi se naslednji člen:
  „Člen 6b
  Komisija spremlja dogajanje na trgu v zvezi s to direktivo in njenim izvajanjem glede nemotenega delovanja notranjega trga in mednarodne trgovine ter Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2019 v zvezi s tem dogajanjem predloži poročilo, kateremu po potrebi priloži ustrezne predloge.“; |
| --- | --- |

4.

vstavi se naslednji člen:

„Člen 6b

Komisija spremlja dogajanje na trgu v zvezi s to direktivo in njenim izvajanjem glede nemotenega delovanja notranjega trga in mednarodne trgovine ter Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2019 v zvezi s tem dogajanjem predloži poročilo, kateremu po potrebi priloži ustrezne predloge.“;

| 5. | Priloga se spremeni:






  (a) | v točki 1.1 poglavja I se odstavek z naslovom „Enota za termodinamično temperaturo“ nadomesti z naslednjim:
  „Enota za termodinamično temperaturo
  Enota za termodinamično temperaturo, kelvin, je 1/273,16 del termodinamične temperature trojne točke vode.
  Ta definicija se nanaša na vodo, katere izotopska sestava je opredeljena z naslednjimi razmerji množin snovi: 0,00015576 mol 2H na mol 1H, 0,0003799 mol 17O na mol 16O in 0,0020052 mol 18O na mol 16O.
  (resolucija št. 4 trinajste konference CGPM (1967) in resolucija št. 10 triindvajsete konference CGPM (2007))“; |
| --- | --- | --- |

5.

Priloga se spremeni:

(a)

v točki 1.1 poglavja I se odstavek z naslovom „Enota za termodinamično temperaturo“ nadomesti z naslednjim:

„Enota za termodinamično temperaturo

Enota za termodinamično temperaturo, kelvin, je 1/273,16 del termodinamične temperature trojne točke vode.

Ta definicija se nanaša na vodo, katere izotopska sestava je opredeljena z naslednjimi razmerji množin snovi: 0,00015576 mol 2H na mol 1H, 0,0003799 mol 17O na mol 16O in 0,0020052 mol 18O na mol 16O.

(resolucija št. 4 trinajste konference CGPM (1967) in resolucija št. 10 triindvajsete konference CGPM (2007))“;

| (b) | naslov točke 1.1.1 poglavja I se nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(b)

naslov točke 1.1.1 poglavja I se nadomesti z naslednjim:

| (c) | naslov točke 1.2 poglavja I se naslov nadomesti z naslednjim: |
| --- | --- |

(c)

naslov točke 1.2 poglavja I se naslov nadomesti z naslednjim:

| (d) | točka 1.2.1 poglavja I se črta; |
| --- | --- |

(d)

točka 1.2.1 poglavja I se črta;

| (e) | točki 1.2.2 in 1.2.3 poglavja I se nadomestita z naslednjim:
  „1.2.2   Splošno pravilo za izpeljane enote SI
  Enote, ki so koherentno izpeljane iz osnovnih enot SI, so podane kot algebrski izrazi v obliki zmnožkov potenc osnovnih enot SI s številskimi faktorji, enakimi 1.
  1.2.3   Izpeljane enote SI s posebnimi imeni in simboli









  Veličina | Enota | Izraženo |
| --- | --- | --- | --- |
| Ime | Simbol | z drugimi enotami SI | z osnovnimi enotami SI |
| ravninski kot | radian | rad | | m · m–1 |
| prostorski kot | steradian | sr | | m2 · m–2 |
| frekvenca | herc, hertz | Hz | | s–1 |
| sila | njuten, newton | N | | m · kg · s–2 |
| tlak, napetost | paskal, pascal | Pa | N · m–2 | m–1 · kg · s–2 |
| energija, delo, toplota | džul, joule | J | N · m | m2 · kg · s–2 |
| moč (5), energijski tok | Vat, watt | W | J · s–1 | m2 · kg · s–3 |
| Elektrina, električni naboj | kulon, coulomb | C | | s · A |
| Električni potencial, razlika, potencialov lastna (vsebovana) napetost | volt | V | W · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–1 |
| Električna upornost | ohm | Ω | V · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–2 |
| Prevodnost | simens, siemens | S | A · V–1 | m–2 · kg–1 · s3 · A2 |
| Kapacitivnost | farad | F | C · V–1 | m–2 · kg–1 · s4 · A2 |
| Magnetni pretok | veber, weber | Wb | V · s | m2 · kg · s–2 · A–1 |
| Gostota magnetnega pretoka | tesla | T | Wb · m–2 | kg · s–2 · A–1 |
| Induktivnost | henri, henry | H | Wb · A–1 | m2 · kg · s–2 · A–2 |
| Svetlobni tok | lumen | lm | cd · sr | cd |
| Osvetljenost | luks, lux | lx | lm · m–2 | m–2 · cd |
| Aktivnost (radionuklida) | bekerel, becquerel | Bq | | s–1 |
| Absorbirana doza, specifična uvožena energija, kerma, indeks absorbirane doze | grej, gray | Gy | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Ekvivalentna doza | sivert, sievert | Sv | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Katalitična aktivnost | katal | kat | | mol · s–1 |

(e)

točki 1.2.2 in 1.2.3 poglavja I se nadomestita z naslednjim:

„1.2.2   Splošno pravilo za izpeljane enote SI

Enote, ki so koherentno izpeljane iz osnovnih enot SI, so podane kot algebrski izrazi v obliki zmnožkov potenc osnovnih enot SI s številskimi faktorji, enakimi 1.

1.2.3   Izpeljane enote SI s posebnimi imeni in simboli

Veličina

Enota

Izraženo

Ime

Simbol

z drugimi enotami SI

z osnovnimi enotami SI

ravninski kot

radian

rad

m · m–1

prostorski kot

steradian

sr

m2 · m–2

frekvenca

herc, hertz

Hz

s–1

sila

njuten, newton

N

m · kg · s–2

tlak, napetost

paskal, pascal

Pa

N · m–2

m–1 · kg · s–2

energija, delo, toplota

džul, joule

J

N · m

m2 · kg · s–2

moč (5), energijski tok

Vat, watt

W

J · s–1

m2 · kg · s–3

Elektrina, električni naboj

kulon, coulomb

C

s · A

Električni potencial, razlika, potencialov lastna (vsebovana) napetost

volt

V

W · A–1

m2 · kg · s–3 · A–1

Električna upornost

ohm

Ω

V · A–1

m2 · kg · s–3 · A–2

Prevodnost

simens, siemens

S

A · V–1

m–2 · kg–1 · s3 · A2

Kapacitivnost

farad

F

C · V–1

m–2 · kg–1 · s4 · A2

Magnetni pretok

veber, weber

Wb

V · s

m2 · kg · s–2 · A–1

Gostota magnetnega pretoka

tesla

T

Wb · m–2

kg · s–2 · A–1

Induktivnost

henri, henry

H

Wb · A–1

m2 · kg · s–2 · A–2

Svetlobni tok

lumen

lm

cd · sr

cd

Osvetljenost

luks, lux

lx

lm · m–2

m–2 · cd

Aktivnost (radionuklida)

bekerel, becquerel

Bq

s–1

Absorbirana doza, specifična uvožena energija, kerma, indeks absorbirane doze

grej, gray

Gy

J · kg–1

m2 · s–2

Ekvivalentna doza

sivert, sievert

Sv

J · kg–1

m2 · s–2

Katalitična aktivnost

katal

kat

mol · s–1

Enote izpeljane iz osnovnih enot SI so lahko izražene z izrazi, naštetimi v poglavju I.

Izpeljane enote SI so lahko izražene s posebnimi imeni in simboli iz zgornje preglednice; na primer enota SI za dinamično viskoznost je lahko izražena kot m–1 · kg · s–1 or N · s · m–2 or Pa · s.“;

| (f) | v poglavju II se v tabeli črta naslednja vrstica:








  „Vpis v zemljiško knjigo | aker | 1 ak = 4 047 m2 | ak“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(f)

v poglavju II se v tabeli črta naslednja vrstica:

„Vpis v zemljiško knjigo

aker

1 ak = 4 047 m2

ak“

| (g) | v poglavju II se zadnji stavek nadomesti z naslednjim: „Enote, naštete v tem poglavju, se lahko medsebojno ali z enotami iz poglavja I kombinirajo v sestavljene enote.“ |
| --- | --- |

(g)

v poglavju II se zadnji stavek nadomesti z naslednjim: „Enote, naštete v tem poglavju, se lahko medsebojno ali z enotami iz poglavja I kombinirajo v sestavljene enote.“

Člen 2

Prenos

1.   Države članice najpozneje do 31. decembra 2009 sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo. Komisiji nemudoma sporočijo besedilo teh predpisov.

Navedene predpise uporabljajo od 1. januarja 2010.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih določb nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Začetek veljavnosti

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Naslovniki

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Strasbourgu, 11. marca 2009

Za Evropski parlament

Predsednik

H.-G. PÖTTERING

Za Svet

Predsednik

A. VONDRA

---

(1)  UL C 120, 16.5.2008, str. 14.

1

(2)  Mnenje Evropskega parlamenta z dne 29. novembra 2007 (UL C 297 E, 20.11.2008, str. 105), Skupno stališče Sveta z dne 18. novembra 2008 (UL C 330 E, 30.12.2008, str.1) in Stališče Evropskega parlamenta z dne 16. decembra 2008 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  UL L 39, 15.2.1980, str. 40.

3

(4)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

4

(5)  Posebni imeni za enoto moči: ime volt-amper (simbol ‚VA‘), kadar se uporablja za izražanje navidezne moči izmeničnega električnega toka, in var (simbol ‚var‘), kadar se uporablja za izražanje jalove električne moči. ‚Var‘ ni vključen v resolucije CGPM.

5

---

IV Drugi akti

EVROPSKI GOSPODARSKI PROSTOR

Nadzorni organ EFTE

| 7.5.2009 | SL | Uradni list Evropske unije | L 114/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

SL

Uradni list Evropske unije

L 114/14

---

ODLOČBA NADZORNEGA ORGANA EFTA

št. 368/06/COL

z dne 29. novembra 2006

o prodaji islandskih državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. (Islandija)

NADZORNI ORGAN EFTA JE (1) –

ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (2) ter zlasti členov 61 do 63 Sporazuma in Protokola 26 k Sporazumu,

ob upoštevanju Sporazuma med državami Efte o ustanovitvi nadzornega organa in sodišča (3) ter zlasti člena 24 Sporazuma,

ob upoštevanju člena 1(3) in (2) dela I in členov 4(2), 4(4), 6, 7(2) dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču,

ob upoštevanju Smernic Organa (4) o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP,

ob upoštevanju Odločbe Organa z dne 14. julija 2004 o izvajanju določb iz člena 27 dela II Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču,

ob pozivu zainteresiranim strankam, naj v skladu z navedenimi členi predložijo svoje pripombe o Odločbi št. 421/04/COL (5) in Odločbi št. 367/06/COL (6),

ob upoštevanju naslednjega:

I.   DEJSTVA

1.   Postopek

Z dopisom Islandske misije pri Evropski uniji z dne 19. avgusta 2003, v katerem je bil posredovan dopis Ministrstva za finance z dne 19. avgusta 2003, ki ju je Nadzorni organ prejel in evidentiral na isti dan (dok. št. 03-5684 A), so islandski organi priglasili prodajo državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. v skladu s členom 1(3) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču.

Podjetje Aalborg Portland Íslandi ehf. je 17. decembra 2003 pri Nadzornem organu vložilo pritožbo o načinu in pogojih, pod katerimi je država Islandija prodajala svoje delnice v podjetju Sementsverksmiðjan hf. Nadzorni organ je ta dopis prejel in evidentiral 23. decembra 2003 (dok. št. 03-9059 A). Pritožnik je zahteval, da se pritožba obravnava hkrati s priglasitvijo prodaje, ki jo je predložila vlada.

Po izmenjavi različne korespondence (7) je Nadzorni organ z dopisom z dne 21. decembra 2004 obvestil islandske organe, da se je glede prodaje islandskih državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. odločil sprožiti postopek, določen v členu 1(2) dela I Protokola 3 k Sporazumu o nadzornem organu in sodišču (dogodek št. 296878).

Odločba Nadzornega organa št. 421/04/COL o začetku formalnega postopka preiskave je bila objavljena v Uradnem listu Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije
   (8). Nadzorni organ je pozval zainteresirane stranke, naj predložijo svoje pripombe. Islandski organi so z dopisom z dne 24. februarja 2005 (dogodek št. 311243) posredovali svoje pripombe na to odločbo. Nadzorni organ je 20. junija 2005 prejel pripombe podjetja Islenskt sement ehf., kupca podjetja Sementsverksmiðjan hf. (dogodek št. 323552). Podjetje Aalborg Portland Íslandi ehf. je 2. septembra 2005 predložilo dodatne pripombe (dogodek št. 333018).

Nadzorni organ je za pomoč zaprosil neodvisnega strokovnjaka. g. Erlenda Kvaala, izrednega profesorja na Norveški šoli za management BI v Oslu, da bi ugotovil, ali je bila prodaja državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. opravljena v skladu z načelom tržnega vlagatelja. Na podlagi prve ocene informacij, ki so bile o prodaji na voljo Nadzornemu organu in jo je pripravil neodvisni strokovnjak, je bil islandskim organom 12. julija 2005 poslan zahtevek za informacije (dogodek št. 326295). Islandski organi so odgovorili z dopisom Islandske misije pri EU, ki je posredovala dopis Ministrstva za finance, z dne 30. oziroma 31. avgusta 2005. Ta dopis je Nadzorni organ prejel in evidentiral 1. septembra 2005 (dogodek št. 332274).

Drugi zahtevek za informacije je bil islandskim organom v okviru formalnega postopka preiskave poslan 28. oktobra 2005 (dogodek št. 347691). Temu zahtevku je 23. novembra 2005 sledil sestanek v Bruslju, na katerem so sodelovali predstavniki Nadzornega organa, islandskih organov, podjetja Sementsverksmiðjan hf. in enega investitorja iz konzorcija, ki je kupil državne delnice. Sestanka se je udeležil tudi neodvisni strokovnjak, ki ga je najel Nadzorni organ.

Z dopisom z dne 6. decembra 2005, ki ga je Nadzorni organ prejel in evidentiral 7. decembra 2005 (dogodek št. 353483) je Islandska misija pri EU posredovala dopis Ministrstva za finance z dne 2. decembra 2005, v katerem je bil podan odgovor na zgoraj navedeni zahtevek za informacije in tudi na nekatera nerešena vprašanja s sestanka.

Neodvisni strokovnjak je 31. januarja 2006 Nadzornemu organu predstavil svoje končno poročilo o vprašanju, ali je bila prodaja delnic podjetja Sementsverksmiðjan hf. v lasti islandske države izvedena po tržnih pogojih (dogodek št. 360438).

Nadzorni organ je 16. februarja, 9. marca in 4 avgusta 2006 islandskim organom poslal dopise, v katerih je zahteval dodatne informacije in pojasnila o še vedno nepojasnjenih točkah (dogodki št. 363213, 365145 in 383227). Islandski organi so odgovorili z dopisi z dne 20. februarja, 19. aprila in 25 septembra (dogodki št. 363608, 370425 in 390092).

O tej zadevi je potekala razprava tudi na letnem sestanku o paketu državnih pomoči 12. oktobra 2006 v Reykjaviku. Kot nadaljevanje te razprave so islandski organi 2. novembra 2006 poslali dopis Nadzornemu organu (dogodek št. 396476).

Nadzorni organ je 29. novembra 2006 sprejel Odločbo št. 367/06/COL o podaljšanju formalnega postopka preiskave, začetega z Odločbo Nadzornega organa št. 421/04/COL. Podaljšanje se je nanašalo na državni prevzem pokojninskih obveznosti podjetja Sementsverksmiðjan hf. v postopku priprave podjetja na prodajo. S to odločbo Nadzorni organ zaključuje formalni postopek preiskave o prodaji islandskih državnih delnic v Sementsverksmiðjan hf. skupini investitorjev Íslenskt sement ehf. po ceni 68 milijonov ISK. Drugi elementi formalnega postopka preiskave ostajajo predmet nadaljnje preiskave.

2.   Opis ukrepov, ocenjenih v tej odločbi

Podjetje v državni lasti Sementsverksmiðjan hf. je uživalo dejanski monopol na trgu cementa na Islandiji vse do leta 2000, ko je na islandski trg vstopil uvoznik cementa iz Danske. Zdi se, da se je zaradi novega konkurenčnega položaja na trgu podjetje Sementsverksmiðjan hf. znašlo v gospodarskih težavah in začelo kopičiti izgube. V takšnih okoliščinah se je v letu 2003 država odločila, da proda svoje delnice v podjetju (9). Po navedbi državnega obvestila o prodaji delnic: „Izvršni odbor za privatizacijo in minister za industrijo nameravata posamezniku ali skupini investitorjev prodati vse delnice Sementsverksmiðjan hf v nominalni vrednosti 450 000 000 ISK, ki so trenutno v lasti države. To pomeni 100 % vseh delnic podjetja. Pričakuje se, da bo nakupna cena plačana v gotovini. Išče se investitor, ki je pripravljen nadaljevati s poslovanjem podjetja, ga okrepiti in prispevati k zdravi konkurenci na islandskem gradbenem trgu.“

Ministrstvo za industrijo je 2. oktobra 2003 s skupino investitorjev Íslenskt Sement ehf v imenu islandske vlade podpisalo pogodbo o nakupu deleža. Na podlagi te pogodbe je država, lastnica 100-odstotnega deleža v Sementsverksmiðjan hf., prodala svoj delež Íslenskt Sement ehf za ceno 68 milijonov ISK.

Hkrati je bil med Sementsverksmiðjan hf. in nacionalno zakladnico sklenjen ločen sporazum. Po določilih tega sporazuma je država Islandija od Sementsverksmiðjan hf. kupila določena stalna in finančna sredstva, ki so bila nepotrebna za proizvodnjo cementa, za ceno 450 milijonov ISK. Iztržek se je porabil za plačilo neporavnanih dolgov podjetja.

Poleg tega je v skladu s členom 4 pogodbe o nakupu deleža med Vlado Islandije in Íslenskt sement ehf. država Islandija s sporazumom med Ministrstvom za finance in Pokojninskim skladom državnih uslužbencev prevzela pokojninske obveznosti, ki so bremenile Sementsverksmiðjan hf.

Z drugimi besedami, podjetje, katerega delnice je kupilo Íslenskt sement ehf., je bilo tako brez teh sredstev in obveznosti.

Ta transakcija, prodaja Sementsverksmiðjan hf. podjetju Íslenskt sement ehf., je predmet te odločbe. Formalni postopek preiskave glede drugih domnevnih ukrepov državne pomoči v korist Sementsverksmiðjan hf., ki je bil začet z Odločbo št. 421/04/COL, je bil z Odločbo št. 367/06/COL podaljšan in bo vključeval državni prevzem pokojninskih obveznosti podjetja ter ga bo obravnavala druga odločba.

3.   Razlogi za sprožitev formalnega postopka preiskave

Glede državne prodaje 100 % njenih delnic v Sementsverksmiðjan hf. je v Odločbi št. 421/04/COL o sprožitvi formalnega postopka preiskave Nadzorni organ v zadevnem primeru podvomil o primernosti uporabe Poglavja 18B Smernic o državni pomoči o prodaji zemljišč in stavb s strani javnih organov. Nadzorni organ je menil, da države ne prodaja zgolj zemljišča in stavb, ki jih je imela v lasti, temveč njene delnice v podjetju, ki je bilo 100-odstotno v njeni lasti.

Poleg tega je Nadzorni organ dvomil, da je prodaja potekala v skladu z načelom tržnega vlagatelja. Ni bilo jasno, v kolikšnem obsegu je država v postopku pogajanj upoštevala druge dejavnike poleg samega gospodarskega donosa transakcije in ali je temu ustrezno v prodaji dosežena cena ustrezala tržni vrednosti podjetja.

S priglasitvijo transakcije so islandski organi predložili cenitev podjetja Sementsverksmiðjan hf., ki jo je opravil neodvisni strokovnjak na podlagi likvidacijske vrednosti. V Odločbi o sprožitvi formalnega postopka preiskave je Nadzorni organ podvomil, ali se lahko vrednost delujočega podjetja oceni za enako njegovi likvidacijski vrednosti, ki temelji na domnevi, da bo podjetje prenehalo poslovati. Nadzorni organ je to utemeljeval s tem, da če bi bila tržna vrednost 100-odstotnega državnega deleža v Sementsverksmiðjan hf. višja kot cena 68 milijonov ISK, ki jo je zanj plačal Íslenskt Sement ehf., bi država prodala podjetje pod njegovo tržno ceno. V smislu člena 61(1) Sporazuma EGP bi bila vpletena državna sredstva v obliki izpada dohodkov, ker bi država prejela nižje prihodke kot zasebni subjekt po tržnih pogojih za ista sredstva.

4.   Pripombe islandskih organov

V dopisu z dne 23. februarja 2005 so islandski organi predložili svoje pripombe o odločbi Nadzornega organa, da sproži formalni postopek preiskave o prodaji državnih delnic v Sementsverksmiðjan hf.

Islandski organi so poudarili, da je bil eden najpomembnejših razlogov za obstoj pogoja o nadaljnji proizvodnji cementa dvig vrednosti Sementsverksmiðjan hf. pri prodaji podjetja tretji osebi. Islandski organi so navedli, da: „Če takega pogoja ne bi bilo, bi kupec takoj moral kriti stroške sanacije prostora. S postavitvijo pogoja, da se mora proizvodnja cementa nadaljevati, so ti stroški ostali latentni. Poleg tega je treba omeniti, da je bil s kupci med pogajanji o tem pogoju dogovorjeno in tudi vključeno v pogodbo o nakupu deleža, da gre zgolj za namen kupcev, da nadaljujejo z obratovanjem Sementsverksmiðjan hf. dokler bo to gospodarsko upravičeno. Država kupcem ne more ukazati, naj nadaljujejo s poslovanjem podjetja, če to ni gospodarsko upravičeno. Tega ni mogoče videti kot dokaz, da je država upoštevala več kot zgolj gospodarski donos.“

Po mnenju islandskih organov in kot je navedeno tudi v Smernicah Nadzornega organa, je lahko državna pomoč vključena le v primerih, kadar ni objektivnih razlogov, po katerih bi lahko pričakovali, da bo investicija dajala enak donos, kot bi bil sprejemljiv za zasebnega vlagatelja v primerljivem zasebnem podjetju, ki bi delovalo v normalnih tržnih pogojih.

Islandski organi so navedli, da: „Ob upoštevanju zgoraj navedenega ni mogoče sklepati, da ni bilo nikakršnih objektivnih razlogov, zaradi katerih bi država pričakovala, da prodaja podjetja Sementsverksmiðjan državi ne bo zagotovila ustrezne stopnje donosnosti. Nasprotno, država je po pogajanjih s kupci pričakovala nakupno ceno podjetja, ki je bila bistveno višja od tržne cene. Zato je treba ugotoviti, da država ni iztržila nižjega prihodka, kot bi ga za ista sredstva po tržnih pogojih lahko dobil zasebni subjekt. Država je zato ravnala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu. Nadzorni organ mora dokazati, da država ni pričakovala ustrezne stopnje donosnosti. Ker to ni bilo dokazano in ker mnenja države ni mogoče prikazati, je treba ugotoviti, da je država delovala v skladu z načelom vlagatelja v tržnem gospodarstvu.“

V priglasitvi transakcije so islandski organi trdili, da vrednost podjetja ustreza njegovi likvidacijski vrednosti. Likvidacijska vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. je bila ocenjena na – 46,5 milijona ISK, brez upoštevanja stroškov sanacije tovarne v Arkanesu. V Odločbi o začetku formalnega postopka preiskave je Nadzorni organ izrazil dvom, da je tržno vrednost podjetja, ki je bilo prodano kot delujoča družba, mogoče določiti z uporabo likvidacijske vrednosti. V pripombah na Odločbo Nadzornega organa o začetku formalnega postopka preiskave so se islandski organi nadalje sklicevali na vrednosti denarnih tokov, ki so jih predložili Nadzornemu organu. Zlasti je tržna vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf., glede na vrednost denarnih tokov, ki je bila prikazana v prilogi dopisa z dne 23. februarja 2005, znašala – 1,5 milijarde ISK. Na tej osnovi so islandski organi ocenili, da je tržna vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. kot delujoče družbe bistveno nižja od njegove likvidacijske vrednosti.

Islandski organi so nadalje trdili, da, ker je bila tržna cena podjetja Sementsverksmiðjan hf. ob upoštevanju bodisi vrednosti denarnih tokov bodisi likvidacijske vrednosti nižja od prodajne cene 68 milijonov ISK, niti Sementsverksmiðjan hf. niti Íslenskt sement ehf. nista prejela nikakršne gospodarske prednosti v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Islandski organi so menili, da mora Nadzorni organ pri ugotavljanju, ali je bila dodeljena državna pomoč, oceniti celotno prodajno ceno podjetja po prodaji sredstev, nepotrebnih za proizvodnjo cementa, nazaj državi Islandiji: „Nadaljnje mnenje države je, da, če Nadzorni organ ugotovi, da je [vrednost denarnih tokov] podjetja pravilni način cenitve za določanje prodajne cene [...], je nato to metodo denarnih tokov treba uporabiti za oceno vrednosti podjetja po prodaji sredstev.“

Islandski organi so pojasnili, da se država ni bila pripravljena pogajati o prodajni ceni, ki bi ustrezala izračunani vrednosti denarnih tokov podjetja Sementsverksmiðjan hf. „[K]er je zaradi nakopičenih izgub podjetja od objave razpisa postalo jasno, da bo za prodajo podjetja kupcu treba podjetje prestrukturirati. Država bi od podjetja kupila vsa sredstva, ki niso bila bistvenega pomena za proizvodnjo in poslovanje, da bi tako zmanjšala operativne stroške in omogočila nemoteno poslovanje podjetja.“

Zaradi prej navedenih razlogov so islandski organi menili, da v transakciji ni bila vključena nikakršna državna pomoč. Vendar če bi Nadzorni organ ugotovil, da je šlo za državno pomoč, bi po njihovem mnenju ta pomoč bila upravičena, v skladu z odstopanjem iz člena 61(3)(c) Sporazuma EGP, zlasti na podlagi določb iz Poglavja 16 Smernic o državni pomoči kot pomoč za prestrukturiranje podjetja v težavah.

V dopisu z dne 2. novembra 2006 so islandski organi zaprosili Nadzorni organ, da preuči možnost, da nekaterih vidikov sedanje formalne preiskave še ne zaključi, ker „je treba upoštevati vse vidike transakcije kot celote, da bi lahko povsem razumeli zadevo.“

5.   Pripombe tretjih strank

5.1   Pripombe podjetja Íslenskt sement ehf.

V dopisu z dne 20. junija 2005 je podjetje Íslenskt sement ehf. predložilo svoje pripombe o Odločbi Nadzornega organa št. 421/04/COL, da sproži formalni postopek preiskave o prodaji islandskih državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan. Po mnenju podjetja Íslenskt sement ehf. omenjena prodaja ni vključevala nikakršne državne pomoči. Družba je sporočila: „Podjetje Islenskt Sement je prepričano, da je bilo načelo tržnega vlagatelja izpolnjeno, zlasti ker je bila skupna nakupna cena podjetja Sementsverksmiðjan vsaj enakovredna, če že ne bistveno višja, kot je bila prava tržna vrednost podjetja v zadevni transakciji.“

Podjetje Íslenskt sement ehf. je menilo, da je cenitev na podlagi denarnih tokov, ki se običajno uporablja v podjetjih za pridobivanje cementa, edina pravična metoda cenitve podjetja. Vendar pa je podjetje trdilo, da se država Islandija ni bila pripravljena pogajati na tej osnovi, ker bi to privedlo do negativne nakupne cene. Po navedbah podjetja Íslenskt sement ehf. bi ocenjena tržna vrednost, če bi se v primeru podjetja Sementsverksmiðjan uporabila metoda denarnih tokov, bila enaka nič ali celo negativna. Zato je podjetje Íslenskt sement ehf. menilo, da je vrednost, določena z uporabo likvidacijske metode, ustrezala najvišji tržni vrednosti podjetja v času nakupa. Nadalje je podjetje Íslenskt sement ehf. trdilo, da likvidacijska vrednost 69,9 milijona ISK ni upoštevala nikakršnih stroškov, povezanih z likvidacijo in prenehanjem poslovanja, vključno s sanacijo zemljišča. Podjetje Íslenskt sement ehf. je trdilo, da je bila nakupna cena za delnice v podjetju Sementsverksmiðjan hf. bistveno višja od likvidacijske vrednosti podjetja.

Podjetje Islenskt Sement je trdilo, da sredstva, ki jih je kupila nacionalna zakladnica, niso bila prodana ločeno, temveč v povezavi s prodajo delnic, kot sestavni del celotne pogodbe o nakupu. Zato „pri ocenjevanju, ali je bila pri prodaji podjetja Semenstverksmidjan vključena državna pomoč, Nadzorni organ ne more ločeno ocenjevati vsake posamezne prodaje sredstev, temveč mora upoštevati učinek, ki ga je prodaja posameznih sredstev imela na celotno oceno vrednosti podjetja v času prodaje.“

5.2   Pripombe podjetja Aalborg Portland Íslandi ehf.

V dopisu z dne 2. septembra 2005 je podjetje Aalborg Portland Íslandi ehf. predložilo pripombe o Odločbi Nadzornega organa št. 421/04/COL, da sproži formalni postopek preiskave o prodaji državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. Podjetje je imelo enake pomisleke in stališča, kot jih je podal Nadzorni organ v navedeni odločbi, sklicevalo pa se je tudi na prevzem pokojninskih obveznosti podjetja Sementsverksmiðjan hf. s strani države Islandije, ki ni bil vključen v Odločbo Nadzornega organa.

II.   OCENA

1.   Obstoj državne pomoči pri prodaji islandskih državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf.

Po informacijah, ki so jih zagotovili islandski organi, je država prodala svoje delnice v podjetju Sementsverksmiðjan hf. po ceni 68 milijonov ISK v transakciji, povezani z nakupom s strani Islandske nacionalne zakladnice nekaterih sredstev podjetja, ki niso bila potrebna za poslovanje podjetja. Čeprav sta ta elementa transakcije tesno povezana, tako da je podjetje Íslenskt sement ehf. kupilo operativni del podjetja Sementsverksmiðjan hf. brez sredstev in delnic, nepotrebnih za proizvodnjo cementa, bo v tej odločbi Nadzorni organ ločeno ocenil zgolj prodajo delnic. To je zato, ker bi bil morebitni prejemnik državne pomoči v primeru prodaje državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. podjetje Íslenskt sement ehf. V nasprotju s tem pa bi bil morebitni prejemnik kakršne koli državne pomoči, dodeljene v okviru prestrukturiranja sredstev in obveznosti podjetja, ki bi ga država izvedla v povezavi s prodajo delnic, sam proizvajalec cementa, tj. podjetje Sementsverksmiðjan hf. Država je namreč od slednjega kupila različna sredstva in prevzela pokojninske obveznosti.

Člen 61(1) Sporazuma EGP določa, da:

„Razen če ta sporazum ne določa drugače, je vsaka pomoč, ki jo dodeli država članica ES, država Efte, ali kakršna koli vrsta pomoči iz državnih sredstev, ki izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco z dajanjem prednosti določenim podjetjem ali proizvodnji določenega blaga, če to vpliva na trgovino med pogodbenicami, nezdružljiva z delovanjem tega sporazuma.“

Preden oceni, ali ta prodaja vključuje državno pomoč v smislu člena 61 Sporazuma EGP, bo Nadzorni organ obravnaval navedbe islandske vlade, da je prisotnost državne pomoči mogoče izključiti zaradi uporabe Poglavja 18B Smernic o državni pomoči o „Elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti“.

„Elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti“

1.1   Poglavje 18B Smernic o državni pomoči o „Elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti“

Poglavje 18B Smernic o državni pomoči o „Elementih državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti“

Poglavje 18B Smernic o državni pomoči „Elementi državne pomoči pri prodaji zemljišč in objektov s strani javnih oblasti“ daje navodila, kako Nadzorni organ razlaga in uporablja določbe sporazuma EGP o državni pomoči, kadar gre za ocenjevanje prodaje zemljišč in objektov s strani javnih organov. Če se v povezavi s prodajo zemljišč in objektov s strani javnih organov upoštevajo postopki, določeni v Poglavju 18B Smernic Nadzornega organa o državni pomoči, velja domneva, da v prodajo ni bila vključena nikakršna državna pomoč.

Čeprav so islandski organi priglasili pogoje transakcije glede prodaje državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf., so bili mnenja, da je prodaja potekala v skladu s Poglavjem 18B Smernic o državni pomoči glede prodaje zemljišč in objektov. Zato po njihovem mnenju transakcija ni vključevala nikakršne državne pomoči.

Kot je bilo navedeno že v odločbi o začetku formalnega postopka preiskave, Nadzorni organ meni, da pri tej transakciji ni mogoče uporabljati Poglavja 18B. Država ni zgolj prodala zemljišča in stavb, ki jih je imela v lasti, temveč njene delnice v podjetju, ki je bilo 100-odstotno v njeni lasti in ki še vedno posluje. Tudi če bi se uporabljale določbe Poglavja 18B, pa niso bili upoštevani zahtevani postopki, ki izključujejo prisotnost državne pomoči.

Postopek za oddajo naročila, izveden v tem primeru, ni upošteval definicije iz Poglavja 18B.2.1(1)(b). Prvič, ni bil v zadostni meri oglaševan. Poleg tega je bil namenjen zgolj izbiri prihodnjega kupca, s katerim so se pogajanja o ceni začela šele pozneje. Kar zadeva alternativni postopek, tj. prodajo na osnovi neodvisne strokovne cenitve, je v zadevnem primeru strokovnjak, MP-verðbréf hf., določil likvidacijsko vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. Kljub temu pa je bilo podjetje prodano kot delujoča družba, kar je pomenilo, da se bo proizvodnja cementa nadaljevala. V teh okoliščinah ni bilo mogoče brez nadaljnje ocene sklepati, da je likvidacijska vrednost ustrezala tržni vrednosti brez obstoja državne pomoči.

Zdi se, da je treba določiti, katera metoda je v takšnih okoliščinah najprimernejša za določanje tržne vrednosti podjetja in temu primerno izvesti oceno. Nadaljnja analiza, kolikšna bi bila lahko tržna vrednost podjetja in ali je prodaja delnic podjetja Sementsverksmiðjan hf. podjetju Íslenskt sement ehf. vključevala kakšno državno pomoč, sledi v nadaljevanju.

1.2   Ocena državne pomoči pri prodaji delnic

Ocena državne pomoči pri prodaji delnic

Če naj se ukrep šteje za državno pomoč v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP, mora izpolnjevati naslednje kumulativne pogoje:

| — | pomoč pomeni selektivno prednost, |
| --- | --- |

—

pomoč pomeni selektivno prednost,

| — | pomoč se zagotavlja iz državnih virov, |
| --- | --- |

—

pomoč se zagotavlja iz državnih virov,

| — | pomoč izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco, |
| --- | --- |

—

pomoč izkrivlja ali bi lahko izkrivljala konkurenco,

| — | in vpliva na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP. |
| --- | --- |

—

in vpliva na trgovino med pogodbenicami Sporazuma EGP.

Ukrep, ki zagotavlja prednost nekaterim določenim upravičencem in ki ni splošni ukrep, izpolnjuje prvega od zgoraj naštetih pogojev. Zato je treba ugotoviti, ali zadevno podjetje prejme gospodarsko prednost, ki je ne bi mogel dobiti v normalnih tržnih pogojih (10). Člen 61(1) Sporazuma EGP ne razlikuje med državnimi posegi glede na njihove vzroke ali cilje, temveč jih opredeljuje glede na njihove učinke (11). Iz tega izhaja, da je koncept pomoči objektiven, merilo pa je, ali državni ukrep daje prednost enemu ali več posameznim podjetjem (12).

10

11

12

Nakup sredstev po ceni, nižji od njihove tržne vrednosti, načeloma pomeni prednost. Zato v primeru, če bi podjetje Íslenskt sement ehf. za podjetje Sementsverksmiðjan hf. plačalo ceno, ki bi ustrezala tržni vrednosti podjetja, pri tej transakciji ne bi pridobilo nikakršne prednosti.

Da bi ugotovil, ali je podjetje Íslenskt sement ehf. plačalo ceno za državne delnice pod njihovo tržno vrednostjo, je Nadzorni organ oceno tržne vrednosti podjetja Sementsverksmiðjan hf. v času prodaje zaupal neodvisnemu strokovnjaku. Neodvisni strokovnjak je ocenil tržno vrednost podjetja po tem, ko je bila celotna transakcija zaključena in upošteval podjetje, ki nadaljuje s poslovanjem. To pomeni, da je neodvisni strokovnjak ocenil tržno vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. po tem, ko je Islandska nacionalna zakladnica kupila nazaj nekatera sredstva podjetja, ki niso bila potrebna za proizvodnjo cementa (13) in je Ministrstvo za finance prevzelo pokojninske obveznosti podjetja. Z drugimi besedami, neodvisni strokovnjak je ocenil tržno vrednost tistega, kar je podjetje Íslenskt sement ehf. dejansko kupilo, tj. delnice okleščenega podjetja.

13

Po mnenju neodvisnega strokovnjaka je edina metoda, ki lahko da približno oceno, kolikšna je primerna tržna vrednost podjetja v transakciji, kakršna je bila prodaja državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf., metoda diskontiranja ocenjenih prihodnjih denarnih tokov (uporabna vrednost) (14). Čista sedanja vrednost pričakovanih denarnih tokov iz prihodnje uporabe stalnih sredstev je izračun vlagatelja za rezultat morebitnega projekta. Projekcije denarnih tokov se torej lahko razlikujejo glede na strategije vsakega posameznega vlagatelja. Zato je bil po mnenju neodvisnega strokovnjaka najprimernejši pristop določiti vrsto morebitnih rezultatov za uporabno vrednost in pri tem določiti zgornjo ter spodnjo mejo rezultatov. Islandski organi so bili zaprošeni, da posredujejo informacije in izračune, potrebne za določitev teh mej (15), da bi tako dobili predstavo o primerni tržni vrednosti temeljne dejavnosti, ki je proizvodnja cementa. Ko je določena operativna vrednost, vsa dodana sredstva, ki niso pripadala temeljni dejavnosti (kot so vsa finančna sredstva), pomenijo dodano vrednost, vse obveznosti (kot so dolgovi ali druge finančne obveznosti) pa pomenijo zmanjšanje vrednosti.

14

15

Na tej osnovi in na zahtevo neodvisnega strokovnjaka so bili islandski organi zaprošeni, da pripravijo dva scenarija, scenarij I, ki je predvideval uvoz cementa na Islandijo v obsegu 30 % celotnega trga in scenarij II, ki ni predvideval nikakršnega uvoza. Scenarij I (tako imenovan pesimistični scenarij) je privedel do negativne čiste sedanje vrednosti (v nadaljevanju ČSV) prihodnjih prostih denarnih tokov v višini okoli 1 000 milijonov ISK, scenarij II (tako imenovan optimistični scenarij) pa do pozitivne ČSV prihodnjih prostih denarnih tokov v višini okoli 200 milijonov ISK. S prilagoditvijo ukrepov ČSV z odštetjem dolgoročnega dolga in prištetjem presežnih neto gibljivih sredstev je islandska vlada izračunala ocenjeni lastniški kapital v znesku – 897 milijonov ISK za scenarij I in 307 milijonov ISK za scenarij II. Obseg izrabe zmogljivosti je bil odločilnega pomena za razliko v rezultatih. Variabilni proizvodnji stroški na tono so bili ocenjeni v višini od 5 749 ISK v letih s polno izrabo zmogljivosti (130 000 ton) do 7 479 v letih z zelo majhno izrabo zmogljivosti (70 000 ton). Zato sta bili pri izračunu upoštevani dve ekonomiji obsega, saj se tako variabilni kot po definiciji stalni stroški na tono zmanjšujejo z večjim obsegom proizvodnje (16).

16

V spremnem dopisu so islandski organi trdili, da optimistični scenarij ni realen, saj ne predvideva nikakršne konkurence na islandskem trgu cementa. Ob upoštevanju naložb v zmogljivosti danskega konkurenta Aalborg Portland se ni zdelo verjetno, da na islandskem trgu cementa ne bi bilo več konkurence. Islandski organi niso komentirali realizma najbolj pesimističnega scenarija.

Strokovnjak je kritiziral visoko diskontno stopnjo (ki je vključevala premijo tveganja), ki so jo islandski organi uporabili v svojih modelih. Visoka diskontna stopnja lahko povzroči podcenitev obveznosti, ki izhajajo iz negativnih denarnih tokov in tako neupravičeno izboljša napovedi. Ne glede na to kritiko se je zaradi doslednosti v celotni analizi za različne predlagane scenarije uporabljala realna diskontna stopnja v višini 12,4 %, ki so jo predlagali islandski organi.

Scenarij I je prikazoval podjetje, ki bi v obdobju tridesetih let imelo neprestano izgubo, kar se zdi povsem nelogično. Ob upoštevanju, da je neodvisni strokovnjak z oblikovanjem pesimističnega scenarija želel določiti spodnjo mejo morebitnih rezultatov, je scenarij I, ki so ga predstavili islandski organi, očitno neprimeren (17). Kakršna koli racionalna odločitev o naložbi temelji na pričakovanem pozitivnem donosu. Pojavlja se vprašanje, kako bi racionalni vlagatelj ravnal, če se pričakovani pozitiven donos ne bi uresničil. Splošno ravnanje v takšnem primeru bi bilo zmanjšati izgube ob upoštevanju spremenjenih pričakovanj.

17

Temu ustrezno je neodvisni strokovnjak preoblikoval pesimistični scenarij ob domnevi o petletnem obdobju z nizko izrabo zmogljivosti (82 000 ton letno, enako kot povprečje v scenariju I), nizki prodajni ceni, ki bi ostala na ravni leta 2003 (7 071 ISK za tono) in domnevo, da bo podjetje po petih letih poslovanja likvidirano. Poleg tega je bil predviden prenos vseh negativnih denarnih tokov na lastnike. Po mnenju strokovnjaka se je to zdela razumna strategija za črni scenarij, saj bi vsaka racionalna odločitev o naložbi temeljila na pričakovanem pozitivnem donosu in na možnosti ukrepanja, če se ta pozitiven donos ne bi uresničil.

Črni scenarij, ki bi povzročil prekinitev proizvodnje cementa po petih letih, bi sprožil sanacijsko aktivnost, ki bi se izvedla neposredno po prekinitvi. Po določilih najemne pogodbe med podjetjem Sementsverksmiðjan hf. in mestom Akranes iz julija 2003, „če se proizvodnja cementa prekine za neprekinjeno obdobje 24 mesecev, mora Iceland Cement Ltd. na lastne stroške porušiti skladišče materiala“ (18). Na osnovi informacij, ki so jih zagotovili islandski organi, so stroški sanacije ocenjeni na 460 milijonov ISK, verjetno po tekočih cenah (19).

18

19

Na tej osnovi je bil oblikovan črni scenarij, ki je vključeval petletno proizvodnjo v majhnem obsegu in cene cementa, ki so ostale na ravni cen v letu 2003. Čista sedanja vrednost povezanih denarnih tokov je bila prilagojena s sredstvi in obveznostmi izven proizvodnega cikla na dan nakupa. Prišteta sta bila neto učinek alternativne rabe stalnih sredstev (na primer za uvoz cementa) in stroški sanacije.

Ob upoštevanju preoblikovanega scenarija, ki ga je pripravil neodvisni strokovnjak, je simulacija denarnih tokov ob teh domnevah privedla do negativnih denarnih tokov iz poslovanja v znesku 144 milijonov ISK letno v trajanju petih let in čisto sedanjo vrednost negativnih stroškov v višini 360 milijonov ISK v šestem letu. Diskontna vrednost teh denarnih tokov je bila izračunana v višini – 691 milijonov ISK, po prilagoditvi za druge postavke bilance stanja zunaj obratovalnega cikla pa je bila vrednost naložbe določena v znesku – 332 milijonov ISK.

Namen optimističnega scenarija je bil določiti zgornjo mejo morebitnih rezultatov. Bistvena značilnost optimističnega scenarija je predvidevanje, da se bo poslovanje po petih letih uravnotežilo. Izhodišče je bilo prvo leto po privatizaciji, s pričakovano proizvodnjo 100 000 ton, ceno cementa v višini 7 489 ISK, variabilnimi stroški, kot so navedeni v stroškovni enačbi (6 381 ISK za tono) in enakimi režijskimi stroški kot v scenariju I (127 milijonov ISK). Letni denarni učinki ponovnega vlaganja so bili ocenjeni na 40 milijonov ISK, ki bi lahko tudi presegli amortizacijo. Na podlagi teh domnev je bila za prvo leto izračunana neto vrednost denarnih tokov v višini – 38 milijonov ISK. Nato bi se neto denarni tokovi v petih letih počasi zbliževali in se v šestem letu približali ničli.

Čista sedanja vrednost denarnih tokov v prvih petih letih poslovanja je bila ocenjena na – 59 milijonov ISK. Ob domnevi, da bi bil dobiček iz poslovanja od takrat naprej blizu ničle, je bila sedanja vrednost poslovanja poznejših letih določena na vrednost nič. V tem scenariju je strokovnjak predvidel, da je smiselno, da se prenesene davčne izgube (20) v prvih letih ne bodo izkoriščale. Rezultat poslovanja je bil prilagojen z drugimi postavkami bilance stanja zunaj obratovalnega cikla (kot je bilo narejeno v pesimističnem scenariju), kar je privedel do čiste sedanje vrednosti 300 milijonov ISK. Strokovnjak je tudi tokrat uporabil diskontno stopnjo v višini 12,4 %, enako kot v pesimističnem scenariju. Poudaril je, da ta stopnja odraža zgolj stroške lastniškega kapitala (pred obdavčenjem), medtem ko bi se naložbeni projekti po tem scenariju običajno v večji meri financirali z dolgom in bi se tako zmanjšala splošna zahtevana stopnja donosnosti. Nižja diskontna stopnja bi povzročila manj pozitiven rezultat, saj so vključeni denarni tokovi vsi negativni. Vendar pa je poudaril, da je pomembno v obeh scenarijih uporabljati enako diskontno stopnjo.

20

Na osnovi zgornje ocene je po mnenju neodvisnega strokovnjaka primerno določiti zgornjo in spodnjo mejo za merjenje primerne vrednosti s prihodnjimi diskontnimi denarnimi tokovi. Spodnja meja se nanaša na pesimistični scenarij, v katerem bi bila proizvodnja cementa prekinjena po nekaj letih poslovanja, v katerih bi se lastniki prepričali, da delovanje ne bo postalo dobičkonosno. Poleg izgube virov v teh letih izgube bi podjetje po končanju proizvodnje moralo kriti stroške sanacije prostora (21). Na pozitivni strani tega scenarija so začetne zaloge in finančna sredstva, ki bi ob likvidaciji dala pozitivni prihodek, skupaj z alternativno uporabo nekaterih stalnih sredstev. Na podlagi vrednosti denarnih tokov je bila najnižja tržna vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. ocenjena na – 322 milijonov ISK.

21

Zgornja meja je določena v optimističnem scenariju, po katerem bi se dobičkonosnost proizvodnje cementa počasi izboljševala in bi po nekaj letih dosegla točko preloma. Enako kot v pesimističnem scenariju bi prva leta prinašala izgubo, ki bi črpala vire podjetja, četudi na manj obsežni ravni. Čista sedanja vrednost poslovanja po dosegu točke preloma je bila najverjetneje zanemarljiva in zato pri izračunu ni bila upoštevana. Tudi v tem scenariju so začetne zaloge in finančna sredstva prispevali pozitivno vrednost. Na podlagi vrednosti denarnih tokov je bila najvišja tržna vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. ocenjena na 300 milijonov ISK.

Izračuni denarnih tokov so tako nakazovali dokaj simetričen interval primerne tržne vrednosti okoli ničle z dokaj verjetnimi rezultati v obsegu ± 300 milijonov ISK.

V nekaterih primerih lahko dogovorjena transakcija odstopa od ugotovljene ali hipotetične tržne vrednosti, ker ima ena od strank v transakciji v njej določene zasebne interese. Po mnenju strokovnjaka so bili pri nakupu državnih delnic podjetja Sementsverksmiðjan hf. s strani podjetja Íslenskt sement ehf. jasno vključeni zasebni interesi, ki so vplivali na ceno transakcije.

Íslenskt sement ehf. je konzorcij treh podjetij, ki je bil ustanovljen za nakup državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf.: BM Valla, Björgun in Norcem. BM Valla je veliko gradbeno podjetje na Islandiji in velik kupec cementa. Glede na informacije, ki so bile posredovane na sestanku med predstavniki Nadzornega organa, neodvisnim strokovnjakom in predstavniki islandskih organov in podjetja Íslenskt sement ehf., ima BM Valla dva strateška interesa v islandski tovarni cementa. Eden je zagotoviti, da pri ponudbi cementa na islandskem trgu ne bo prevladoval samo en ponudnik. Drugi interes je ohraniti lokalni razvoj izdelkov in znanje v dolgoročno korist gradbene industrije, zlasti ob upoštevanju tehničnih posebnosti islandskega trga cementa.

Björgun je dobavitelj kremenovega peska podjetju Sementsverksmiðjan hf. Če se lokalna proizvodnja cementa preneha, Björgun ne bi imel alternativnega odjemalca svojih proizvodov.

Norcem je norveški proizvajalec cementa, ki je v lasti nemške skupine Heidelberger Zement. Norcem ima lahko strateški in konkurenčni interes v krepitvi svoje prisotnosti na islanskem trgu.

Ob upoštevanju posebnih okoliščin konzorcija kupcev v tem primeru, neodvisni strokovnjak meni, da je na dogovorjeno ceno prodaje vplival obstoj zasebnih interesov.

Zato je neodvisni strokovnjak sklenil, da (22)„četudi se mi dogovorjena cena 68 milijonov ISK zdi dokaj visoka, pa so verjetno določeni elementi v razmerah lastnikov povečali verjetnost, da se bodo stroški naložbe povrnili“.

22

Nadzorni organ je ocenil dejstva in številke, ki so jih predložili islandski organi, ter temeljito proučil ocene in poročilo, ki ga je predstavil neodvisni strokovnjak. Nadzorni organ meni, da je analiza neodvisnega strokovnjaka pošten način za določitev cene podjetja Sementsverksmiðjan hf. Kot je bilo navedeno že v Odločbi št. 421/04/COL o začetku formalnega postopka preiskave, ni mogoče sklepati, da je likvidacijska vrednost podjetja, ki naj bi nadaljevalo s poslovanjem, enaka tržni vrednosti podjetja. V skladu z mnenjem neodvisnega strokovnjaka Nadzorni organ meni, da je analiza diskontnih denarnih tokov ustrezen način za izračun vrednosti podjetja, kot je podjetje v tem postopku. Kljub temu pa Nadzorni organ ugotavlja, da je bila ocena vrednosti podjetja v času transakcije očitno dokaj nejasna. Zato je po mnenju Nadzornega organa primerno, da se za oceno vrednosti podjetja prouči različne scenarije, kot je to storil strokovnjak, in se tako določi obseg vrednosti, znotraj katerega je mogoče upravičeno sklepati, da se nahaja prava vrednost. Prodajna cena državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. je bila v okviru ugotovljenega obsega in celo nad srednjo vrednostjo okoli ničle.

Poleg tega so islandski organi ugotovili, da je likvidacijska vrednost podjetja ustrezala 69,6 milijona ISK. Pogodba med Mestno občino Akranes in podjetjem Sementsverksmiðjan hf. z dne 31. julija 2003 določa, da: „če se proizvodnja klinkerja prekine za neprekinjeno obdobje 24 mesecev, mora Iceland Cement Ltd. na lastne stroške porušiti skladišče materiala“. Tako je bila likvidacijska vrednost podjetja Sementsverksmiðjan hf. manjša od 69,6 milijona ISK, saj bi bilo treba upoštevati stroške rušenja skladišča materiala, kot je določeno v zgoraj navedenem pravnem dokumentu (23). Zato je bila cena, ki jo je podjetje Íslenskt sement ehf. plačalo za državne delnice v podjetju Sementsverksmiðjan hf., višja od likvidacijske vrednosti podjetja.

23

2.   Sklepna ugotovitev

Sklepna ugotovitev

Na podlagi teh dejavnikov Nadzorni organ ne more sklepati, da je bilo podjetje prodano pod tržno vrednostjo. Zato Nadzorni organ ne more sklepati, da je podjetje Íslenskt sement ehf., kot družba, ki jo je ustanovila skupina investitorjev za nakup državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf., pridobila gospodarsko prednost v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Po členu 61(1) Sporazuma EGP morajo biti izpolnjeni štirje kumulativni pogoji, da ukrep pomeni državno pomoč. Na osnovi zgornje ocene Nadzorni organ ni našel razlogov, da bi preiskal katerega koli od preostalih treh razlogov, navedenih zgoraj, po katerih ukrep pomeni državno pomoč. Ker podjetje Íslenskt sement ehf. ni pridobilo nikakršne prednosti, Nadzorni organ meni, da prodaja državnih delnic v podjetju Sementsverksmiðjan hf. skupini investitorjev Íslenskt sement ehf. ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61(1) Sporazuma EGP.

Sprejem te odločbe o zaključku preiskave o prodaji državnih delnic podjetju Íslenskt sement ehf. po ceni 68 milijonov ISK, ki je del formalne preiskave, začete z Odločbo Nadzornega organa št. 421/04/COL in podaljšane z Odločbo št. 367/06/COL, ne vpliva na rezultat drugega dela preiskave –

SPREJEL NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Nadzorni organ EFTA meni, da prodaja delnic države Islandije v podjetju Sementsverksmiðjan hf. podjetju Íslenskt sement ehf. po ceni 68 milijonov ISK ne pomeni državne pomoči v smislu člena 61 Sporazuma EGP.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na Republiko Islandijo.

Člen 3

Besedilo v angleškem jeziku je edino verodostojno.

V Bruslju, 29. novembra 2006

Za Nadzorni organ EFTA

Bjørn T. GRYDELAND

Predsednik

Kristján A. STEFÁNSSON

Član kolegija

---

(1)  V nadaljnjem besedilu Nadzorni organ.

1

(2)  V nadaljnjem besedilu Sporazum EGP.

2

(3)  V nadaljnjem besedilu Sporazum o nadzornem organu in sodišču.

3

(4)  Smernice o uporabi in razlagi členov 61 in 62 Sporazuma EGP in člena 1 Protokola 3 Sporazuma o nadzornem organu in sodišču, ki jih je sprejel in izdal Nadzorni organ EFTA dne 19. januarja 1994, objavljeno v UL L 231, 3.9.1994, str. 1, in v Dopolnilu EGP, 3.9.1994, št. 32. Smernice so bile nazadnje spremenjene dne 25. oktobra 2006. V nadaljnjem besedilu Smernice o državni pomoči.

4

(5)  Odločba Nadzornega organa EFTA št. 421/04/COL z dne 20. decembra 2004 o prodaji islandskih državnih delnic v Sementsverksmiðjan, objavljeno v UL C 117, 19.5.2005, str. 17, in tudi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije št. 24 z dne 19.5.2005.

5

Uradnemu listu Evropske unije

(6)  Odločba Nadzornega organa EFTA št. 367/06/COL z dne 29. novembra 2006 o prevzemu s strani Islandske države obveznosti, povezanih z Sementsverksmiðjan, še ni bila objavljena.

6

(7)  Podrobnejše informacije o različni korespondenci med Nadzornim organom in islandskimi organi so navedene v odločbi Nadzornega organa št. 421/04/COL o začetku formalnega postopka preiskave.

7

(8)  Glej opombo 5.

8

(9)  Dopis islandskih organov z dne 19. avgusta 2003, str. 3.

9

(10)  Zadeva C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) in drugi proti La Poste in drugi [1996] Recueil I-3547, odstavek 60, Zadeva C-256/97 DM Transport [1999] Recueil I-3913, odstavek 22, Zadeva CT-116/01 in T-118/01 P&O Ferries proti Komisiji [2003] Recueil, odstavek 112.

10

Syndicat français de l'Express international (SFEI) in drugi proti La Poste in drugi

DM Transport

P&O Ferries proti Komisiji

(11)  Zadeva C-56/93 Belgija proti Komisiji [1996] Recueil I-723, odstavek 79, in Zadeva C-241/94 Francija proti Komisiji [1996] Recueil I-4551, odstavka 19 in 20.

11

Belgija proti Komisiji

Francija proti Komisiji

(12)  Zadeva T-67/94 Ladbroke Racing proti Komisiji [1998] Recueil II-1, odstavek 52, in Zadeva T-46/-97 SIC proti Komisiji [2000] Recueil II-2125, odstavek 83.

12

Ladbroke Racing proti Komisiji

SIC proti Komisiji

(13)  Kot je bilo predvideno v pogodbi o nakupu deleža med vlado Islandije in podjetjem Íslenskt sement ehf. in izvedeno na podlagi določb nakupne pogodbe med Sementsverksmiðjan hf. in zakladnico.

13

(14)  Poročilo strokovnjaka, stran 2.

14

(15)  Dopis Nadzornega organa z dne 12. julija 2005.

15

(16)  Poročilo strokovnjaka, stran 8.

16

(17)  Poročilo strokovnjaka, stran 8.

17

(18)  Najemna pogodba med mestom Akranes in podjetjem Sementsverksmiðjan hf. z dne 2. oktobra 2003.

18

(19)  Poročilo strokovnjaka, stran 9.

19

(20)  Izguba zaradi dohodnine v enem letu se lahko uporabi za nadomestilo predhodno plačanih davkov v katerem koli od nedavnih preteklih let ali pa se lahko uporabi za zmanjšanje davčnih dolgov v katerem koli prihodnjem letu.

20

(21)  Kot je navedeno zgoraj, je bila zgolj moralna obveza države, da sanira kraj proizvodnje, s podpisom najemne pogodbe med podjetjem in Mestno občino Akranes za zemljišče v Akranesu prenesena v pravno obvezo za podjetje Sementsverksmiđjan hf.

21

(22)  Poročilo strokovnjaka, stran 13.

22

(23)  Pri oceni likvidacijske vrednosti, ki jo je v marcu 2003 izvedlo podjetje MP Verdbref, so bili stroški, povezani z rušenjem in sanacijo tovarniškega obrata (zgradbe in strojev), ocenjeni na 460 milijonov ISK. Četudi ta vrednost ni povsem pravilna, daje predstavo o bremenitvah podjetja Sementsverksmiðjan, ki lahko bistveno znižajo ocenjeno likvidacijsko vrednost.

23

---