# Europeiska unionens L 67/2009

| | ISSN 1725-2628 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 67 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | 52 årgången12 mars 2009 |

ISSN 1725-2628

Europeiska unionens

officiella tidning

L 67

Svensk utgåva

Lagstiftning

52 årgången12 mars 2009

---

| Innehållsförteckning | | I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 188/2009 av den 9 mars 2009 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina | 1 |
| | * | Rådets förordning (EG) nr 189/2009 av den 9 mars 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1425/2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa säckar, bärkassar och påsar av plast med ursprung i Folkrepubliken Kina och Konungariket Thailand och om avslutande av förfarandet beträffande import av vissa säckar, bärkassar och påsar av plast med ursprung i Malaysia | 5 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 190/2009 av den 11 mars 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 7 |
| | | Kommissionens förordning (EG) nr 191/2009 av den 11 mars 2009 om fastställande av tilldelningskoefficienten för utfärdande av importlicenser från och med den 2 till och med den 6 mars 2009 för sockerprodukter inom ramen för tullkvoter och förmånsavtal | 9 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 192/2009 av den 11 mars 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 177/2008 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål i fråga om utbyte av konfidentiella uppgifter mellan kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna (
  1
  ) | 14 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 193/2009 av den 11 mars 2009 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater | 22 |
| | * | Kommissionens förordning (EG) nr 194/2009 av den 11 mars 2009 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater | 50 |

Innehållsförteckning

I   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EG) nr 188/2009 av den 9 mars 2009 om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina

1

*

Rådets förordning (EG) nr 189/2009 av den 9 mars 2009 om ändring av förordning (EG) nr 1425/2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa säckar, bärkassar och påsar av plast med ursprung i Folkrepubliken Kina och Konungariket Thailand och om avslutande av förfarandet beträffande import av vissa säckar, bärkassar och påsar av plast med ursprung i Malaysia

5

Kommissionens förordning (EG) nr 190/2009 av den 11 mars 2009 om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

7

Kommissionens förordning (EG) nr 191/2009 av den 11 mars 2009 om fastställande av tilldelningskoefficienten för utfärdande av importlicenser från och med den 2 till och med den 6 mars 2009 för sockerprodukter inom ramen för tullkvoter och förmånsavtal

9

*

Kommissionens förordning (EG) nr 192/2009 av den 11 mars 2009 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 177/2008 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål i fråga om utbyte av konfidentiella uppgifter mellan kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna (
  1
  )

1

14

*

Kommissionens förordning (EG) nr 193/2009 av den 11 mars 2009 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater

22

*

Kommissionens förordning (EG) nr 194/2009 av den 11 mars 2009 om införande av en provisorisk utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater

50

| | | II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt |
| --- | --- | --- |
| | | BESLUT |
| | | Kommissionen |
| | | 2009/180/EG |
| | * | Kommissionens beslut av den 11 mars 2009 om offentliggörande med begränsning av hänvisningen till standard EN 12312–9:2005 Markutrustningar för flygplatser – Säkerhetskrav – Del 9: Container- och pallastare i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG
  [delgivet med nr K(2009) 1551]

   (
  1
  ) | 85 |

II   Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

2009/180/EG

*

Kommissionens beslut av den 11 mars 2009 om offentliggörande med begränsning av hänvisningen till standard EN 12312–9:2005 Markutrustningar för flygplatser – Säkerhetskrav – Del 9: Container- och pallastare i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG
  [delgivet med nr K(2009) 1551]

   (
  1
  )

[delgivet med nr K(2009) 1551]

1

85

| | | III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen |
| --- | --- | --- |
| | | RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN |
| | * | Rådets gemensamma åtgärd 2009/181/Gusp av den 11 mars 2009 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för Bosnien och Hercegovina | 88 |

III   Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

*

Rådets gemensamma åtgärd 2009/181/Gusp av den 11 mars 2009 om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för Bosnien och Hercegovina

88

| | | IV   Andra rättsakter |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | | Eftas ständiga kommitté |
| | * | Beslut av Eftastaternas ständiga kommitté nr 5/2008/SC av den 4 december 2008 om ändring av ständiga kommitténs beslut nr 5/2004/SC och nr 1/2007/SC om en metod för kostnadsdelning för den finansiella mekanismen för EES | 93 |

IV   Andra rättsakter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas ständiga kommitté

*

Beslut av Eftastaternas ständiga kommitté nr 5/2008/SC av den 4 december 2008 om ändring av ständiga kommitténs beslut nr 5/2004/SC och nr 1/2007/SC om en metod för kostnadsdelning för den finansiella mekanismen för EES

93

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

I Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och som ska offentliggöras

FÖRORDNINGAR

| 12.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 188/2009

av den 9 mars 2009

om avslutande av den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 11.3,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   FÖRFARANDE

1.   Gällande åtgärder

| (1) | Efter en undersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1174/2005 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Kina. Undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen omfattade perioden 1 april 2003–31 mars 2004. |
| --- | --- |

(1)

Efter en undersökning (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) införde rådet genom förordning (EG) nr 1174/2005 (2) en slutgiltig antidumpningstull på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Kina. Undersökningsperioden för den ursprungliga undersökningen omfattade perioden 1 april 2003–31 mars 2004.

| (2) | Genom rådets förordning (EG) nr 684/2008 (3) förtydligades definitionen av den berörda produkten i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(2)

Genom rådets förordning (EG) nr 684/2008 (3) förtydligades definitionen av den berörda produkten i den ursprungliga undersökningen.

2.   Begäran om översyn

| (3) | Den partiella interimsöversynen inleddes efter en begäran som ingavs och information som lämnades av det exporterande företaget Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd (nedan kallat Yale) från Kina. I informationen uppgavs att de omständigheter som låg till grund för fastställandet av åtgärderna avseende Yale hade förändrats och att dessa förändringar var av bestående karaktär. Yale lämnade bland annat in prima facie-bevisning som visade att företaget uppfyller kriterierna för att bli behandlat som ett företag som är verksamt under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) och att en jämförelse mellan normalvärdet baserat på företagets egna kostnader och exportpriserna till gemenskapen skulle leda till en betydligt lägre dumpningsmarginal än nivån på de gällande åtgärderna. En fortsatt tillämpning av åtgärder på den nuvarande nivån, som grundades på den tidigare fastställda dumpningsnivån, föreföll därför inte längre nödvändig för att motverka dumpning. |
| --- | --- |

(3)

Den partiella interimsöversynen inleddes efter en begäran som ingavs och information som lämnades av det exporterande företaget Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd (nedan kallat Yale) från Kina. I informationen uppgavs att de omständigheter som låg till grund för fastställandet av åtgärderna avseende Yale hade förändrats och att dessa förändringar var av bestående karaktär. Yale lämnade bland annat in prima facie-bevisning som visade att företaget uppfyller kriterierna för att bli behandlat som ett företag som är verksamt under marknadsmässiga förhållanden (nedan kallat marknadsekonomisk status) och att en jämförelse mellan normalvärdet baserat på företagets egna kostnader och exportpriserna till gemenskapen skulle leda till en betydligt lägre dumpningsmarginal än nivån på de gällande åtgärderna. En fortsatt tillämpning av åtgärder på den nuvarande nivån, som grundades på den tidigare fastställda dumpningsnivån, föreföll därför inte längre nödvändig för att motverka dumpning.

3.   Översyn

| (4) | Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning som motiverade en partiell interimsöversyn och offentliggjorde ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) om att en partiell interimsöversyn inleddes i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att översynen begränsades till en undersökning av dumpning avseende Yale. |
| --- | --- |

(4)

Efter samråd med rådgivande kommittén fastställde kommissionen att det fanns tillräcklig prima facie-bevisning som motiverade en partiell interimsöversyn och offentliggjorde ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (4) om att en partiell interimsöversyn inleddes i enlighet med artikel 11.3 i grundförordningen och att översynen begränsades till en undersökning av dumpning avseende Yale.

| (5) | Undersökningen av dumpningen omfattade perioden 1 oktober 2006–30 september 2007 (nedan kallad översynsperioden). |
| --- | --- |

(5)

Undersökningen av dumpningen omfattade perioden 1 oktober 2006–30 september 2007 (nedan kallad översynsperioden).

| (6) | Kommissionen underrättade officiellt Yale, Kinas företrädare och gemenskapsindustrin, enligt definitionen i den ursprungliga undersökningen, om att översynen inleddes. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som kunde anföra särskilda skäl till detta blev hörda. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen underrättade officiellt Yale, Kinas företrädare och gemenskapsindustrin, enligt definitionen i den ursprungliga undersökningen, om att översynen inleddes. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som kunde anföra särskilda skäl till detta blev hörda.

| (7) | Kommissionen sände frågeformulär till Yale, de tillverkare inom gemenskapsindustrin som den visste var berörda, kända tillverkare av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa i Kanada, som i den ursprungliga undersökningen hade valts ut som jämförbart land, samt till kända tillverkare av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa i Indien och Malaysia, vilka i samband med den ursprungliga undersökningen hade nämnts som möjliga jämförbara länder. Kommissionen sände också en blankett för ansökan om marknadsekonomisk status till Yale. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen sände frågeformulär till Yale, de tillverkare inom gemenskapsindustrin som den visste var berörda, kända tillverkare av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa i Kanada, som i den ursprungliga undersökningen hade valts ut som jämförbart land, samt till kända tillverkare av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa i Indien och Malaysia, vilka i samband med den ursprungliga undersökningen hade nämnts som möjliga jämförbara länder. Kommissionen sände också en blankett för ansökan om marknadsekonomisk status till Yale.

| (8) | Besvarade frågeformulär samt synpunkter och information mottogs från Yale och en tillverkare i gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(8)

Besvarade frågeformulär samt synpunkter och information mottogs från Yale och en tillverkare i gemenskapsindustrin.

| (9) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att fastställa marknadsekonomisk status och dumpning, granskade den information som hade lämnats och utförde kontrollbesök på plats hos följande företag:






  — | Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, Kina. |
| --- | --- | --- |

(9)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga för att fastställa marknadsekonomisk status och dumpning, granskade den information som hade lämnats och utförde kontrollbesök på plats hos följande företag:

—

Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, Kina.

| — | Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Tyskland. |
| --- | --- |

—

Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Tyskland.

B.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

1.   Berörd produkt

| (10) | Definitionen av den berörda produkten motsvarar den som användes i den ursprungliga undersökningen, enligt förtydligandet genom förordning (EG) nr 684/2008. Den berörda produkten är icke självgående gaffelvagnar, som används för hantering av gods som vanligtvis är placerat på lastpallar, och väsentliga delar till sådana vagnar (dvs. chassin och hydraulik) med ursprung i Kina, vilka vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00. I den förordning om införande av en slutgiltig antidumpningstull som anges i skäl 1 definieras gaffelvagnar som vagnar med hjul och gafflar för hantering av lastpallar som är avsedda att skjutas, dras och styras manuellt på slätt, jämnt och hårt underlag av en gående förare som använder en styrarm. Gaffelvagnarna är endast avsedda för att med hjälp av styrarmen lyfta lasten tillräckligt högt för att den ska kunna transporteras och har inga ytterligare funktioner eller användningsområden såsom i) att flytta och lyfta lasten för att placera den högre upp eller att stuva lasten i lagerutrymmen (höglyftare), ii) att stapla en lastpall ovanpå en annan (staplare), iii) att lyfta lasten till arbetsnivå (saxliftar) eller iv) att lyfta och väga lasten (lyftvagnar med våg). |
| --- | --- |

(10)

Definitionen av den berörda produkten motsvarar den som användes i den ursprungliga undersökningen, enligt förtydligandet genom förordning (EG) nr 684/2008. Den berörda produkten är icke självgående gaffelvagnar, som används för hantering av gods som vanligtvis är placerat på lastpallar, och väsentliga delar till sådana vagnar (dvs. chassin och hydraulik) med ursprung i Kina, vilka vanligtvis klassificeras enligt KN-nummer ex 8427 90 00 och ex 8431 20 00. I den förordning om införande av en slutgiltig antidumpningstull som anges i skäl 1 definieras gaffelvagnar som vagnar med hjul och gafflar för hantering av lastpallar som är avsedda att skjutas, dras och styras manuellt på slätt, jämnt och hårt underlag av en gående förare som använder en styrarm. Gaffelvagnarna är endast avsedda för att med hjälp av styrarmen lyfta lasten tillräckligt högt för att den ska kunna transporteras och har inga ytterligare funktioner eller användningsområden såsom i) att flytta och lyfta lasten för att placera den högre upp eller att stuva lasten i lagerutrymmen (höglyftare), ii) att stapla en lastpall ovanpå en annan (staplare), iii) att lyfta lasten till arbetsnivå (saxliftar) eller iv) att lyfta och väga lasten (lyftvagnar med våg).

2.   Likadan produkt

| (11) | Den aktuella översynen har visat att de gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa som tillverkas i Kina av Yale och som säljs på den kinesiska marknaden har samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden som motsvarande produkter som exporteras till gemenskapen. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(11)

Den aktuella översynen har visat att de gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa som tillverkas i Kina av Yale och som säljs på den kinesiska marknaden har samma grundläggande fysiska egenskaper och användningsområden som motsvarande produkter som exporteras till gemenskapen. De anses därför vara likadana produkter i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

C.   UNDERSÖKNINGSRESULTAT

1.   Marknadsekonomisk status

| (12) | Vid antidumpningsundersökningar som rör import med ursprung i Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.1–2.6 i samma förordning för de exporterande tillverkare som har visat att de uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. att marknadsekonomiska förhållanden råder i samband med tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Nedan görs en sammanfattning av kriterierna, enbart i syfte att underlätta för läsaren:






  1. | Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan någon större statlig inblandning och dess kostnader återspeglar marknadsvärdena. |
| --- | --- | --- |

(12)

Vid antidumpningsundersökningar som rör import med ursprung i Kina ska enligt artikel 2.7 b i grundförordningen normalvärdet fastställas i enlighet med artikel 2.1–2.6 i samma förordning för de exporterande tillverkare som har visat att de uppfyller kriterierna i artikel 2.7 c i grundförordningen, dvs. att marknadsekonomiska förhållanden råder i samband med tillverkning och försäljning av den likadana produkten. Nedan görs en sammanfattning av kriterierna, enbart i syfte att underlätta för läsaren:

1.

Företagets beslut fattas som svar på marknadssignaler utan någon större statlig inblandning och dess kostnader återspeglar marknadsvärdena.

| 2. | Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål. |
| --- | --- |

2.

Företagen har en enda uppsättning räkenskaper som är föremål för en självständig revision i överensstämmelse med internationella redovisningsstandarder (IAS) och som tillämpas för alla ändamål.

| 3. | Det förekommer ingen betydande snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet. |
| --- | --- |

3.

Det förekommer ingen betydande snedvridning till följd av det tidigare icke-marknadsekonomiska systemet.

| 4. | Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden. |
| --- | --- |

4.

Rättssäkerhet och stabila villkor garanteras genom lagar om konkurser och ägandeförhållanden.

| 5. | Valutaomräkning sker till marknadskurser. |
| --- | --- |

5.

Valutaomräkning sker till marknadskurser.

| (13) | Yale ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in avsedd blankett för exporterande tillverkare inom den angivna tidsfristen. |
| --- | --- |

(13)

Yale ansökte om marknadsekonomisk status enligt artikel 2.7 b i grundförordningen och lämnade in avsedd blankett för exporterande tillverkare inom den angivna tidsfristen.

| (14) | Kommissionen inhämtade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga och kontrollerade på plats hos det berörda företaget alla uppgifter som det hade lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen inhämtade alla uppgifter som den ansåg nödvändiga och kontrollerade på plats hos det berörda företaget alla uppgifter som det hade lämnat i sin ansökan om marknadsekonomisk status.

| (15) | Yale kunde inte visa att företaget uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen. Företaget uppfyllde inte kriterierna 1 och 2. |
| --- | --- |

(15)

Yale kunde inte visa att företaget uppfyllde alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen. Företaget uppfyllde inte kriterierna 1 och 2.

| (16) | När det gällde kriterium 1 konstaterades det på plats att företagets bolagsordning innehöll uttryckliga restriktioner för den inhemska försäljningen, nämligen att företaget måste sälja 100 % av sin produktion till utländska marknader. Yale hävdade att dessa restriktioner aldrig hade spelat någon roll i sak, eftersom företaget hade haft en liten försäljning på hemmamarknaden under översynsperioden. Företaget kunde dock inte lägga fram konkret bevisning som visade att det de facto och de jure inte omfattades av de ovannämnda restriktionerna i sin bolagsordning. Vidare hittade man på plats bevisning för statlig inblandning i företagets beslut avseende exportförsäljning. Det konstaterades att Yale sedan 2002 hade fått en skattelättnad på 50 % på sina inkomster. Skattelättnaden följer av relevanta tillämpningsbestämmelser i lagstiftningen om inkomstskatt för företag med utländska investeringar och utländska företag. I bestämmelserna föreskrivs att sådana exportinriktade företag med utländska investeringar, som Yale, som har en exportförsäljning som uppgår till minst 70 % av den totala försäljningen under året har rätt till en skattelättnad på 50 % efter det att perioden för nedsatt inkomstskatt för företag har löpt ut. Av ovanstående framgår att Yale inte fattar sina affärsbeslut avseende exportförsäljningen enbart på grundval av marknadssignaler som återspeglar tillgång och efterfrågan. Företaget står under stort statligt inflytande eftersom det får vissa skatteförmåner under den uttryckliga förutsättningen att företaget fattar vissa affärsbeslut avseende försäljningen på hemmamarknaden och exportförsäljningen. Med hänsyn till det som anges ovan konstaterades därför att företaget inte har visat att det uppfyller kriterium 1. |
| --- | --- |

(16)

När det gällde kriterium 1 konstaterades det på plats att företagets bolagsordning innehöll uttryckliga restriktioner för den inhemska försäljningen, nämligen att företaget måste sälja 100 % av sin produktion till utländska marknader. Yale hävdade att dessa restriktioner aldrig hade spelat någon roll i sak, eftersom företaget hade haft en liten försäljning på hemmamarknaden under översynsperioden. Företaget kunde dock inte lägga fram konkret bevisning som visade att det de facto och de jure inte omfattades av de ovannämnda restriktionerna i sin bolagsordning. Vidare hittade man på plats bevisning för statlig inblandning i företagets beslut avseende exportförsäljning. Det konstaterades att Yale sedan 2002 hade fått en skattelättnad på 50 % på sina inkomster. Skattelättnaden följer av relevanta tillämpningsbestämmelser i lagstiftningen om inkomstskatt för företag med utländska investeringar och utländska företag. I bestämmelserna föreskrivs att sådana exportinriktade företag med utländska investeringar, som Yale, som har en exportförsäljning som uppgår till minst 70 % av den totala försäljningen under året har rätt till en skattelättnad på 50 % efter det att perioden för nedsatt inkomstskatt för företag har löpt ut. Av ovanstående framgår att Yale inte fattar sina affärsbeslut avseende exportförsäljningen enbart på grundval av marknadssignaler som återspeglar tillgång och efterfrågan. Företaget står under stort statligt inflytande eftersom det får vissa skatteförmåner under den uttryckliga förutsättningen att företaget fattar vissa affärsbeslut avseende försäljningen på hemmamarknaden och exportförsäljningen. Med hänsyn till det som anges ovan konstaterades därför att företaget inte har visat att det uppfyller kriterium 1.

| (17) | När det gäller kriterium 2 konstaterades på plats att grundläggande internationella redovisningsstandarder inte följdes (t.ex. periodisering, riktlinjer för omräkning av växelkurser, bristande redovisning av den finansiella ställningen och användning av räkenskaper särskilt utarbetade för undersökningen), vare sig i redovisningen eller revisionen, vilket gjorde att tillförlitligheten i företagets redovisning kunde ifrågasättas. Följaktligen har företaget inte visat att det uppfyller kriterium 2. |
| --- | --- |

(17)

När det gäller kriterium 2 konstaterades på plats att grundläggande internationella redovisningsstandarder inte följdes (t.ex. periodisering, riktlinjer för omräkning av växelkurser, bristande redovisning av den finansiella ställningen och användning av räkenskaper särskilt utarbetade för undersökningen), vare sig i redovisningen eller revisionen, vilket gjorde att tillförlitligheten i företagets redovisning kunde ifrågasättas. Följaktligen har företaget inte visat att det uppfyller kriterium 2.

| (18) | Yale och gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter på dessa undersökningsresultat. Yale lämnade inga särskilda synpunkter på vad som anförts ovan, medan en tillverkare i gemenskapsindustrin framförde vissa allmänna synpunkter. |
| --- | --- |

(18)

Yale och gemenskapsindustrin gavs tillfälle att lämna synpunkter på dessa undersökningsresultat. Yale lämnade inga särskilda synpunkter på vad som anförts ovan, medan en tillverkare i gemenskapsindustrin framförde vissa allmänna synpunkter.

| (19) | På grundval av ovanstående fann man att Yale inte har visat att företaget uppfyller alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen och att det därför inte kan beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(19)

På grundval av ovanstående fann man att Yale inte har visat att företaget uppfyller alla kriterier i artikel 2.7 c i grundförordningen och att det därför inte kan beviljas marknadsekonomisk status.

2.   Individuell behandling

| (20) | Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen och därför kan medges individuell behandling. |
| --- | --- |

(20)

Enligt artikel 2.7 a i grundförordningen ska en landsomfattande tull fastställas för de länder som omfattas av den artikeln, utom i de fall där företagen kan visa att de uppfyller alla kriterier i artikel 9.5 i grundförordningen och därför kan medges individuell behandling.

| (21) | Yale begärde också individuell behandling för det fall företaget inte skulle beviljas marknadsekonomisk status. |
| --- | --- |

(21)

Yale begärde också individuell behandling för det fall företaget inte skulle beviljas marknadsekonomisk status.

| (22) | På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades att företaget inte uppfyllde kraven i artikel 9.5 i grundförordningen. I enlighet med beskrivningen i skäl 16 konstaterades det vid kontrollen på plats att företaget inte fritt kunde bestämma sina exportkvantiteter och försäljningsvillkor. Enligt beskrivningen ovan var företagets beslut i fråga om inhemsk försäljning och exportförsäljning kopplade till statligt bestämda försäljningsrestriktioner som angavs i företagets bolagsordning. Det befanns därför att företaget inte kunde beviljas individuell behandling. |
| --- | --- |

(22)

På grundval av tillgängliga uppgifter konstaterades att företaget inte uppfyllde kraven i artikel 9.5 i grundförordningen. I enlighet med beskrivningen i skäl 16 konstaterades det vid kontrollen på plats att företaget inte fritt kunde bestämma sina exportkvantiteter och försäljningsvillkor. Enligt beskrivningen ovan var företagets beslut i fråga om inhemsk försäljning och exportförsäljning kopplade till statligt bestämda försäljningsrestriktioner som angavs i företagets bolagsordning. Det befanns därför att företaget inte kunde beviljas individuell behandling.

3.   Dumpningsmarginal under översynsperioden

| (23) | Enligt beskrivningen i skälen 18 och 22 beviljades Yale varken marknadsekonomisk status eller individuell behandling. Företagets situation har därför inte förändrats i förhållande till situationen enligt den ursprungliga undersökningen. I detta avseende erinras om vad som sägs i skäl 4 om att denna översyn begränsas till en undersökning av dumpning avseende Yale. Eftersom varken marknadsekonomisk status eller individuell behandling har beviljats kan ingen ny dumpningsmarginal, vare sig högre eller lägre är den befintliga, fastställas för Yale genom denna översyn. Det bör slutligen noteras att Yale i samband med den ursprungliga undersökningen var en känd exporterade tillverkare i Kina, som kommissionen underrättade officiellt vid tidpunkten för inledandet av den ursprungliga undersökningen men som inte var samarbetsvillig. I den ursprungliga undersökningen var fem exporterande tillverkare samarbetsvilliga, varav en beviljades marknadsekonomisk status och fyra individuell behandling. För Yale gällde den landsomfattande dumpningsmarginal som tillämpades på alla exportörer som inte var samarbetsvilliga i den ursprungliga undersökningen. |
| --- | --- |

(23)

Enligt beskrivningen i skälen 18 och 22 beviljades Yale varken marknadsekonomisk status eller individuell behandling. Företagets situation har därför inte förändrats i förhållande till situationen enligt den ursprungliga undersökningen. I detta avseende erinras om vad som sägs i skäl 4 om att denna översyn begränsas till en undersökning av dumpning avseende Yale. Eftersom varken marknadsekonomisk status eller individuell behandling har beviljats kan ingen ny dumpningsmarginal, vare sig högre eller lägre är den befintliga, fastställas för Yale genom denna översyn. Det bör slutligen noteras att Yale i samband med den ursprungliga undersökningen var en känd exporterade tillverkare i Kina, som kommissionen underrättade officiellt vid tidpunkten för inledandet av den ursprungliga undersökningen men som inte var samarbetsvillig. I den ursprungliga undersökningen var fem exporterande tillverkare samarbetsvilliga, varav en beviljades marknadsekonomisk status och fyra individuell behandling. För Yale gällde den landsomfattande dumpningsmarginal som tillämpades på alla exportörer som inte var samarbetsvilliga i den ursprungliga undersökningen.

D.   AVSLUTANDE AV ÖVERSYNEN

| (24) | Mot bakgrund av resultaten av undersökningen bör översynen avslutas. Den tullnivå som Yale omfattas av bör inte ändras, utan ligga kvar på nivån för den slutgiltiga antidumpningstull som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, dvs. 46,7 %. |
| --- | --- |

(24)

Mot bakgrund av resultaten av undersökningen bör översynen avslutas. Den tullnivå som Yale omfattas av bör inte ändras, utan ligga kvar på nivån för den slutgiltiga antidumpningstull som fastställdes i den ursprungliga undersökningen, dvs. 46,7 %.

E.   MEDDELANDE AV UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

| (25) | De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avsåg att avsluta den pågående översynen och bibehålla den befintliga antidumpningstullen på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa som tillverkats av Yale. |
| --- | --- |

(25)

De berörda parterna underrättades om de viktigaste omständigheter och överväganden på grundval av vilka man avsåg att avsluta den pågående översynen och bibehålla den befintliga antidumpningstullen på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa som tillverkats av Yale.

| (26) | Alla berörda parter gavs möjlighet att framföra sina synpunkter. De synpunkter som inkom ändrade inte slutsatserna. |
| --- | --- |

(26)

Alla berörda parter gavs möjlighet att framföra sina synpunkter. De synpunkter som inkom ändrade inte slutsatserna.

| (27) | Efter det att undersökningsresultaten hade meddelats ansåg Yale att företaget skulle beviljas individuell behandling. De argument som framfördes var dock inte tillräckligt underbyggda och kunde inte påverka de resultat av undersökningen som beskrivs i skälen 16 och 22. I en skrivelse till kommissionen av den 22 januari 2009 drog Yale tillbaka sin ansökan om en partiell interimsöversyn. |
| --- | --- |

(27)

Efter det att undersökningsresultaten hade meddelats ansåg Yale att företaget skulle beviljas individuell behandling. De argument som framfördes var dock inte tillräckligt underbyggda och kunde inte påverka de resultat av undersökningen som beskrivs i skälen 16 och 22. I en skrivelse till kommissionen av den 22 januari 2009 drog Yale tillbaka sin ansökan om en partiell interimsöversyn.

| (28) | Denna översyn bör därför avslutas utan att förordning (EG) nr 1174/2005 ändras. |
| --- | --- |

(28)

Denna översyn bör därför avslutas utan att förordning (EG) nr 1174/2005 ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den partiella interimsöversynen av de antidumpningsåtgärder som tillämpas på import av gaffelvagnar och väsentliga delar till dessa med ursprung i Folkrepubliken Kina, vilken inleddes i enlighet med artikel 11.3 i förordning (EG) nr 384/96, ska avslutas utan att de gällande antidumpningsåtgärderna ändras.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 mars 2009.

På rådets vägnar

P. NEČAS

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT L 189, 21.7.2005, s. 1.

2

(3)  EUT L 192, 19.7.2008, s. 1.

3

(4)  EUT C 308, 19.12.2007, s. 15.

4

---

| 12.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/5

---

RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 189/2009

av den 9 mars 2009

om ändring av förordning (EG) nr 1425/2006 om införande av en slutgiltig antidumpningstull på import av vissa säckar, bärkassar och påsar av plast med ursprung i Folkrepubliken Kina och Konungariket Thailand och om avslutande av förfarandet beträffande import av vissa säckar, bärkassar och påsar av plast med ursprung i Malaysia

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1425/2006 (2), särskilt artikel 2,

med beaktande av det förslag som kommissionen lagt fram efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

A.   TIDIGARE FÖRFARANDE

| (1) | Genom förordning (EG) nr 1425/2006 införde rådet en slutlig antidumpningstull på import till gemenskapen av vissa säckar, bärkassar och påsar av plast som klassificeras enligt KN-nummer ex 3923 21 00 (TARIC-nummer 3923210020), ex 3923 29 10 (TARIC-nummer 3923291020) och ex 3923 29 90 (TARIC-nummer 3923299020), med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand. På grund av det stora antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare i undersökningen som ledde till införandet av antidumpningsåtgärder (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) gjordes ett urval bland kinesiska och thailändska exporterande tillverkare. Individuella tullsatser på mellan 4,8 % och 14,3 % infördes för de företag som ingick i urvalet, medan en tullsats på 8,4 % för Kina och 7,9 % för Thailand infördes för övriga samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet. För företag som antingen inte gav sig till känna eller inte samarbetade i undersökningen infördes en tullsats på 28,8 % för Kina och 14,3 % för Thailand. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 1425/2006 införde rådet en slutlig antidumpningstull på import till gemenskapen av vissa säckar, bärkassar och påsar av plast som klassificeras enligt KN-nummer ex 3923 21 00 (TARIC-nummer 3923210020), ex 3923 29 10 (TARIC-nummer 3923291020) och ex 3923 29 90 (TARIC-nummer 3923299020), med ursprung i Folkrepubliken Kina och Thailand. På grund av det stora antalet samarbetsvilliga exporterande tillverkare i undersökningen som ledde till införandet av antidumpningsåtgärder (nedan kallad den ursprungliga undersökningen) gjordes ett urval bland kinesiska och thailändska exporterande tillverkare. Individuella tullsatser på mellan 4,8 % och 14,3 % infördes för de företag som ingick i urvalet, medan en tullsats på 8,4 % för Kina och 7,9 % för Thailand infördes för övriga samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet. För företag som antingen inte gav sig till känna eller inte samarbetade i undersökningen infördes en tullsats på 28,8 % för Kina och 14,3 % för Thailand.

| (2) | I artikel 2 i förordning (EG) nr 1425/2006 föreskrivs det att om en ny exporterande tillverkare i Kina eller Thailand lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen om att






  — | företaget inte exporterade de produkter som anges i artikel 1.1 i den förordningen till gemenskapen under undersökningsperioden (1 april 2004–31 mars 2005) (nedan kallad undersökningsperioden) (första villkoret), |
| --- | --- | --- |

(2)

I artikel 2 i förordning (EG) nr 1425/2006 föreskrivs det att om en ny exporterande tillverkare i Kina eller Thailand lämnar tillräcklig bevisning till kommissionen om att

—

företaget inte exporterade de produkter som anges i artikel 1.1 i den förordningen till gemenskapen under undersökningsperioden (1 april 2004–31 mars 2005) (nedan kallad undersökningsperioden) (första villkoret),

| — | företaget inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina eller Thailand som omfattas av antidumpningsåtgärder enligt den förordningen (andra villkoret), och |
| --- | --- |

—

företaget inte är närstående någon av de exportörer eller tillverkare i Kina eller Thailand som omfattas av antidumpningsåtgärder enligt den förordningen (andra villkoret), och

| — | företaget faktiskt har exporterat de berörda produkterna till gemenskapen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till gemenskapen (tredje villkoret), |
| --- | --- |

—

företaget faktiskt har exporterat de berörda produkterna till gemenskapen efter den undersökningsperiod som ligger till grund för åtgärderna, eller genom avtal gjort ett oåterkalleligt åtagande att exportera en betydande kvantitet till gemenskapen (tredje villkoret),

får artikel 1 i den förordningen ändras genom att den nya exporterande tillverkaren beviljas den tullsats som tillämpas på de samarbetsvilliga företag som inte ingår i urvalet, dvs. 8,4 % för kinesiska företag och 7,9 % för thailändska företag.

B.   ANSÖKNINGAR OM STATUS SOM NY EXPORTERANDE TILLVERKARE

| (3) | Sju företag (fem kinesiska och två thailändska) har ansökt om att få samma behandling som de företag som var samarbetsvilliga i den ursprungliga undersökningen, men inte ingick i urvalet (nedan kallad status som ny exporterande tillverkare). |
| --- | --- |

(3)

Sju företag (fem kinesiska och två thailändska) har ansökt om att få samma behandling som de företag som var samarbetsvilliga i den ursprungliga undersökningen, men inte ingick i urvalet (nedan kallad status som ny exporterande tillverkare).

| (4) | En undersökning har genomförts i syfte att kontrollera om de sju ansökande företagen uppfyllde villkoren för att få status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1425/2006. |
| --- | --- |

(4)

En undersökning har genomförts i syfte att kontrollera om de sju ansökande företagen uppfyllde villkoren för att få status som ny exporterande tillverkare enligt artikel 2 i rådets förordning (EG) nr 1425/2006.

| (5) | Ett ansökningsformulär skickades ut till samtliga sju sökande, som också ombads att lämna bevisning för att företagen uppfyllde de tre ovannämnda villkoren. |
| --- | --- |

(5)

Ett ansökningsformulär skickades ut till samtliga sju sökande, som också ombads att lämna bevisning för att företagen uppfyllde de tre ovannämnda villkoren.

| (6) | Två kinesiska företag som ansökt om status som ny exporterande tillverkare lämnade inte in de begärda uppgifterna. Det var därför inte möjligt att kontrollera om dessa företag uppfyllde kriterierna i artikel 2 i förordning (EG) nr 1425/2006, och deras ansökningar ska därför avslås. |
| --- | --- |

(6)

Två kinesiska företag som ansökt om status som ny exporterande tillverkare lämnade inte in de begärda uppgifterna. Det var därför inte möjligt att kontrollera om dessa företag uppfyllde kriterierna i artikel 2 i förordning (EG) nr 1425/2006, och deras ansökningar ska därför avslås.

| (7) | Ett thailändskt företag lämnade vilseledande uppgifter och dess ansökan avslogs därför. |
| --- | --- |

(7)

Ett thailändskt företag lämnade vilseledande uppgifter och dess ansökan avslogs därför.

| (8) | Ett annat thailändskt företag exporterade den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden. Företaget uppfyllde således inte det första villkoret och dess ansökan avslogs därför. |
| --- | --- |

(8)

Ett annat thailändskt företag exporterade den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden. Företaget uppfyllde således inte det första villkoret och dess ansökan avslogs därför.

| (9) | Den bevisning som lämnades av de återstående tre kinesiska exporterande tillverkarna ansågs vara tillräcklig för att visa att de uppfyller villkoren i artikel 2 i förordning (EG) nr 1425/2006 och att de därför ska omfattas av den tullsats som tillämpas på de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (dvs. 8,4 % för kinesiska företag) och att deras namn följaktligen ska läggas till i förteckningen över exporterande tillverkare i bilaga I till förordning (EG) nr 1425/2006. |
| --- | --- |

(9)

Den bevisning som lämnades av de återstående tre kinesiska exporterande tillverkarna ansågs vara tillräcklig för att visa att de uppfyller villkoren i artikel 2 i förordning (EG) nr 1425/2006 och att de därför ska omfattas av den tullsats som tillämpas på de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet (dvs. 8,4 % för kinesiska företag) och att deras namn följaktligen ska läggas till i förteckningen över exporterande tillverkare i bilaga I till förordning (EG) nr 1425/2006.

| (10) | De sökanden och gemenskapsindustrin informerades om resultaten av granskningen och gavs möjlighet att lämna synpunkter. |
| --- | --- |

(10)

De sökanden och gemenskapsindustrin informerades om resultaten av granskningen och gavs möjlighet att lämna synpunkter.

| (11) | Alla argument och inlagor från berörda parter har analyserats och på ett korrekt sätt beaktats där detta varit motiverat. |
| --- | --- |

(11)

Alla argument och inlagor från berörda parter har analyserats och på ett korrekt sätt beaktats där detta varit motiverat.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Följande företag ska läggas till i den förteckning över tillverkare i Folkrepubliken Kina som återges i bilaga I till förordning (EG) nr 1425/2006:

| Företag | Ort |
| --- | --- |
| Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory | Huizhou |
| Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd. | Shenzhen |
| Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd. | Nanan |

Företag

Ort

Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory

Huizhou

Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd.

Shenzhen

Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd.

Nanan

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 9 mars 2009.

På rådets vägnar

P. NEČAS

Ordförande

---

(1)  EGT L 56, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT L 270, 29.9.2006, s. 4.

2

---

| 12.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/7

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 190/2009

av den 11 mars 2009

om fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden”) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1580/2007 av den 21 december 2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordningar (EG) nr 2200/96, (EG) nr 2201/96 och (EG) nr 1182/2007 avseende sektorn för frukt och grönsaker (2), särskilt artikel 138.1, och

av följande skäl:

I förordning (EG) nr 1580/2007 anges som tillämpning av resultaten av de multilaterala förhandlingarna i Uruguayrundan kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärdena vid import från tredje land för de produkter och de perioder som anges i bilaga XV, del A till den förordningen.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonvärden vid import som avses i artikel 138 i förordning (EG) nr 1580/2007 ska fastställas i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den 12 mars 2009.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 mars 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

BILAGA

Fastställande av schablonvärden vid import för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-nr | Kod för tredjeland (1) | Schablonvärde vid import |
| 0702 00 00 | JO | 78,3 |
| MA | 64,4 |
| TN | 134,4 |
| TR | 101,2 |
| ZZ | 94,6 |
| 0707 00 05 | EG | 147,3 |
| JO | 166,9 |
| MA | 93,4 |
| MK | 133,4 |
| TR | 147,6 |
| ZZ | 137,7 |
| 0709 90 70 | JO | 249,0 |
| MA | 58,8 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 132,7 |
| 0709 90 80 | EG | 74,5 |
| ZZ | 74,5 |
| 0805 10 20 | EG | 42,0 |
| IL | 52,8 |
| MA | 45,2 |
| TN | 56,6 |
| TR | 62,9 |
| ZZ | 51,9 |
| 0805 50 10 | EG | 51,3 |
| MA | 61,0 |
| TR | 46,2 |
| ZZ | 52,8 |
| 0808 10 80 | AR | 103,2 |
| CA | 86,3 |
| CL | 100,5 |
| CN | 85,4 |
| MK | 22,7 |
| US | 119,3 |
| UY | 68,9 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 144,0 |
| CN | 46,0 |
| US | 105,7 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 94,9 |

(EUR/100 kg)

KN-nr

Kod för tredjeland (1)

Schablonvärde vid import

0702 00 00

JO

78,3

MA

64,4

TN

134,4

TR

101,2

ZZ

94,6

0707 00 05

EG

147,3

JO

166,9

MA

93,4

MK

133,4

TR

147,6

ZZ

137,7

0709 90 70

JO

249,0

MA

58,8

TR

90,4

ZZ

132,7

0709 90 80

EG

74,5

ZZ

74,5

0805 10 20

EG

42,0

IL

52,8

MA

45,2

TN

56,6

TR

62,9

ZZ

51,9

0805 50 10

EG

51,3

MA

61,0

TR

46,2

ZZ

52,8

0808 10 80

AR

103,2

CA

86,3

CL

100,5

CN

85,4

MK

22,7

US

119,3

UY

68,9

ZZ

83,8

0808 20 50

AR

81,0

CL

144,0

CN

46,0

US

105,7

ZA

97,6

ZZ

94,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EG) nr 1833/2006 (EUT L 354, 14.12.2006, s. 19). Koden ”ZZ” betecknar ”övrigt ursprung”.

---

| 12.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/9

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 191/2009

av den 11 mars 2009

om fastställande av tilldelningskoefficienten för utfärdande av importlicenser från och med den 2 till och med den 6 mars 2009 för sockerprodukter inom ramen för tullkvoter och förmånsavtal

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (enda förordningen om de gemensamma organisationerna av marknaden) (1),

med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 950/2006 av den 28 juni 2006 om tillämpningsföreskrifter för regleringsåren 2006/2007, 2007/2008 och 2008/2009 för import av produkter från sockersektorn inom ramen för vissa tullkvoter och förmånsavtal (2), särskilt artikel 5.3, och

av följande skäl:

| (1) | Från och med den 2 till och med den 6 mars 2009 lämnades det i enlighet med rådets förordningar (EG) nr 950/2006 och/eller (EG) nr 508/2007 av den 7 maj 2007 om öppnande av tullkvoter för import till Bulgarien och Rumänien av rårörsocker för raffinering under regleringsåren 2006/2007, 2007/2008 och 2008/2009 (3) in ansökningar om importlicenser till de behöriga myndigheterna för en kvantitet som motsvarar eller överskrider den tillgängliga kvantiteten för löpnummer 09.4341 (2008–2009). |
| --- | --- |

(1)

Från och med den 2 till och med den 6 mars 2009 lämnades det i enlighet med rådets förordningar (EG) nr 950/2006 och/eller (EG) nr 508/2007 av den 7 maj 2007 om öppnande av tullkvoter för import till Bulgarien och Rumänien av rårörsocker för raffinering under regleringsåren 2006/2007, 2007/2008 och 2008/2009 (3) in ansökningar om importlicenser till de behöriga myndigheterna för en kvantitet som motsvarar eller överskrider den tillgängliga kvantiteten för löpnummer 09.4341 (2008–2009).

| (2) | Kommissionen bör därför fastställa en tilldelningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den tillgängliga kvantiteten och meddela medlemsstaterna att den gällande gränsen har uppnåtts. |
| --- | --- |

(2)

Kommissionen bör därför fastställa en tilldelningskoefficient så att licenser kan utfärdas i proportion till den tillgängliga kvantiteten och meddela medlemsstaterna att den gällande gränsen har uppnåtts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

För de ansökningar om importlicenser som lämnades in under perioden från och med den 2 till och med den 6 mars 2009 i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EG) nr 950/2006 och/eller artikel 3 i förordning (EG) nr 508/2007 ska licenser utfärdas inom ramen för de kvantiteter som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 mars 2009.

På kommissionens vägnar

Jean-Luc DEMARTY

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUT L 178, 1.7.2006, s. 1.

2

(3)  EUT L 122, 11.5.2007, s. 1.

3

---

BILAGA

Förmånssocker AVS–Indien

Kapitel IV i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Land | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Uppnådd |
| 09.4333 | Elfenbenskusten | 100 | |
| 09.4334 | Kongo | 100 | |
| 09.4335 | Fiji | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | Indien | 0 | Uppnådd |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 53,3492 | Uppnådd |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Moçambique | 0 | Uppnådd |
| 09.4344 | Saint Kitts och Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Swaziland | 0 | Uppnådd |
| 09.4347 | Tanzania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad och Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Uppnådd |

Löpnummer

Land

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009

Gräns

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Uppnådd

09.4333

Elfenbenskusten

100

09.4334

Kongo

100

09.4335

Fiji

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

Indien

0

Uppnådd

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagaskar

100

09.4341

Malawi

53,3492

Uppnådd

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Moçambique

0

Uppnådd

09.4344

Saint Kitts och Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Swaziland

0

Uppnådd

09.4347

Tanzania

100

09.4348

Trinidad och Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

0

Uppnådd

Förmånssocker AVS–Indien

Kapitel IV i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret juli–september 2009

| Löpnummer | Land | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Elfenbenskusten | — | |
| 09.4334 | Kongo | — | |
| 09.4335 | Fiji | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | Indien | 0 | Uppnådd |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Kenya | — | |
| 09.4340 | Madagaskar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Moçambique | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts och Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinam | — | |
| 09.4346 | Swaziland | 100 | |
| 09.4347 | Tanzania | — | |
| 09.4348 | Trinidad och Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Uppnådd |

Löpnummer

Land

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009

Gräns

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Elfenbenskusten

—

09.4334

Kongo

—

09.4335

Fiji

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

Indien

0

Uppnådd

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Kenya

—

09.4340

Madagaskar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Moçambique

100

09.4344

Saint Kitts och Nevis

—

09.4345

Surinam

—

09.4346

Swaziland

100

09.4347

Tanzania

—

09.4348

Trinidad och Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

—

09.4351

Zimbabwe

0

Uppnådd

Tilläggssocker

Kapitel V i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Land | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indien | — | |
| 09.4316 | Länder som undertecknat AVS-protokollet | — | |

Löpnummer

Land

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009

Gräns

09.4315

Indien

—

09.4316

Länder som undertecknat AVS-protokollet

—

Socker enligt CXL-medgivanden

Kapitel VI i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Land | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australien | 0 | Uppnådd |
| 09.4318 | Brasilien | 0 | Uppnådd |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Uppnådd |
| 09.4320 | Andra icke-medlemsländer | 0 | Uppnådd |

Löpnummer

Land

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009

Gräns

09.4317

Australien

0

Uppnådd

09.4318

Brasilien

0

Uppnådd

09.4319

Kuba

0

Uppnådd

09.4320

Andra icke-medlemsländer

0

Uppnådd

Balkansocker

Kapitel VII i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Land | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanien | 100 | |
| 09.4325 | Bosnien och Hercegovina | 0 | Uppnådd |
| 09.4326 | Serbien och Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | F.d. jugoslaviska republiken Makedonien | 100 | |
| 09.4328 | Kroatien | 100 | |

Löpnummer

Land

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009

Gräns

09.4324

Albanien

100

09.4325

Bosnien och Hercegovina

0

Uppnådd

09.4326

Serbien och Kosovo (1)

100

09.4327

F.d. jugoslaviska republiken Makedonien

100

09.4328

Kroatien

100

Socker för exceptionell eller industriell import

Kapitel VIII i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Typ | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Exceptionell import | — | |
| 09.4390 | Industriell import | 100 | |

Löpnummer

Typ

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009

Gräns

09.4380

Exceptionell import

—

09.4390

Industriell import

100

Tilläggssocker enligt ekonomiska partnerskapsavtal

Kapitel VIIIa i förordning (EG) nr 950/2006

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Land | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komorerna, Madagaskar, Mauritius, Seychellerna, Zambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenya, Rwanda, Tanzania, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Swaziland | 100 | |
| 09.4434 | Moçambique | 0 | Uppnådd |
| 09.4435 | Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Dominica, Dominikanska republiken, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts och Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Surinam, Trinidad och Tobago | 0 | Uppnådd |
| 09.4436 | Dominikanska republiken | 0 | Uppnådd |
| 09.4437 | Fiji, Papua Nya Guinea | 100 | |

Löpnummer

Land

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009

Gräns

09.4431

Komorerna, Madagaskar, Mauritius, Seychellerna, Zambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenya, Rwanda, Tanzania, Uganda

100

09.4433

Swaziland

100

09.4434

Moçambique

0

Uppnådd

09.4435

Antigua och Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Dominica, Dominikanska republiken, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts och Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent och Grenadinerna, Surinam, Trinidad och Tobago

0

Uppnådd

09.4436

Dominikanska republiken

0

Uppnådd

09.4437

Fiji, Papua Nya Guinea

100

Import av socker inom ramen för de övergångstullkvoter som öppnats för Bulgarien och Rumänien

Artikel 1 i förordning (EG) nr 508/2007

Regleringsåret 2008/2009

| Löpnummer | Typ | % som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009 | Gräns |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgarien | 0 | Uppnådd |
| 09.4366 | Rumänien | 100 | |

Löpnummer

Typ

% som ska beviljas av de kvantiteter som omfattas av ansökningar under veckan 2.3.2009-6.3.2009

Gräns

09.4365

Bulgarien

0

Uppnådd

09.4366

Rumänien

100

---

(1)  Enligt definitionen i FN:s säkerhetsråds resolution 1244 av den 10 juni 1999.

---

| 12.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/14

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 192/2009

av den 11 mars 2009

om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 177/2008 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål i fråga om utbyte av konfidentiella uppgifter mellan kommissionen (Eurostat) och medlemsstaterna

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 177/2008 av den 20 februari 2008 om inrättande av en gemensam ram för företagsregister för statistiska ändamål och om upphävande av rådets förordning (EEG) nr 2186/93 (1), särskilt artikel 11.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom förordning (EG) nr 177/2008 inrättas en ny gemensam ram för företagsregister uteslutande för statistiska ändamål, för att företagsregistren ska fortsätta att utvecklas inom en harmoniserad ram. |
| --- | --- |

(1)

Genom förordning (EG) nr 177/2008 inrättas en ny gemensam ram för företagsregister uteslutande för statistiska ändamål, för att företagsregistren ska fortsätta att utvecklas inom en harmoniserad ram.

| (2) | Enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 177/2008 ska man fastställa format, säkerhets- och sekretessåtgärder samt förfarande för överföringen av uppgifter om enskilda enheter till kommissionen (Eurostat) och för överföringen av uppgifter om multinationella företagsgrupper till de berörda nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 11 i förordning (EG) nr 177/2008 ska man fastställa format, säkerhets- och sekretessåtgärder samt förfarande för överföringen av uppgifter om enskilda enheter till kommissionen (Eurostat) och för överföringen av uppgifter om multinationella företagsgrupper till de berörda nationella myndigheterna.

| (3) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet, som inrättades genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (2). |
| --- | --- |

(3)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för det statistiska programmet, som inrättades genom rådets beslut 89/382/EEG, Euratom (2).

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Format

Kommissionen (Eurostat) och berörda nationella myndigheter ska överföra de uppgifter som avses i artikel 11 i förordning (EG) nr 177/2008 i det format som anges i del A i bilagan till den här förordningen.

Kommissionen (Eurostat) och berörda nationella myndigheter ska för varje leverans av uppgifter tillhandahålla nödvändiga metadata i elektronisk form enligt det europeiska statistiksystemets standard och enligt den struktur som anges i den senaste versionen av Eurostats handbok med rekommendationer för företagsregister, som finns tillgänglig hos kommissionen (Eurostat).

Artikel 2

Sekretessåtgärder

1.   Uppgifter som kommissionen (Eurostat) mottagit från berörda nationella myndigheter eller från andra källor ska lagras i gemenskapens register över multinationella företagsgrupper och ingående enheter (nedan kallat EuroGroups).

2.   När berörda nationella myndigheter överför uppgifter till kommissionen (Eurostat) enligt artikel 11.1 i förordning (EG) nr 177/2008 ska de markera de uppgifter som är konfidentiella enligt nationell lagstiftning.

3.   För att säkerställa enhetlig registrering av uppgifter ska kommissionen (Eurostat) uteslutande för statistiska ändamål till berörda nationella myndigheter i andra medlemsstater ända det rapporterande landet överföra de variabler som avses i del B i bilagan, med markering av konfidentiella uppgifter, för varje multinationell företagsgrupp och ingående enheter, när det finns åtminstone en juridisk enhet (i förordning (EG) nr 177/2008 kallat ”rättslig enhet”) av gruppen i medlemsstaten i fråga.

Artikel 3

Säkerhetsåtgärder

Kommissionen (Eurostat) och berörda nationella myndigheter ska lagra de uppgifter som markerats som konfidentiella av nationella myndigheter enligt artikel 2.2 inom ett säkert område med begränsad och kontrollerad åtkomst. Berörda nationella myndigheter ska på begäran informera kommissionen (Eurostat) om de säkerhetsåtgärder som tillämpas i medlemsstaten. Kommissionen (Eurostat) ska vidarebefordra denna information till de andra medlemsstaterna. Kommissionen (Eurostat) ska på samma sätt informera de berörda nationella myndigheterna om de säkerhetsåtgärder den tillämpar.

Uppgifterna ska överföras i krypterad form via ett säkert medium som används av kommissionen (Eurostat) för överföring av konfidentiella uppgifter.

Artikel 4

Överföring av uppgifter

1.   När det gäller uppgifter och metadata som överförs enligt denna förordning ska utbytet mellan berörda nationella myndigheter och kommissionen (Eurostat) ske elektroniskt. Överföringen ska följa lämpliga standarder för datautbyte som fastställts av kommissionen (Eurostat). Uppgifter ska överföras och laddas upp elektroniskt till den centrala kontaktpunkten för inrapportering av uppgifter vid kommissionen (Eurostat).

2.   Medlemsstaterna ska tillämpa de utbytesstandarder och riktlinjer som kommissionen (Eurostat) angett enligt bestämmelserna i denna förordning.

Artikel 5

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 mars 2009.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 61, 5.3.2008, s. 6.

1

(2)  EGT L 181, 28.6.1989, s. 47.

2

---

BILAGA

A.   STRUKTUR OCH FORMAT FÖR ÖVERFÖRINGEN

1.   Inledning

En grundläggande förutsättning för en effektiv behandling av uppgifterna är att uppgifternas struktur är standardiserad. Detta är nödvändigt för att uppgifterna ska kunna rapporteras i enlighet med de utbytesstandarder som fastställts av kommissionen (Eurostat).

Uppgifterna skickas i omgångar (datauppsättningar).

En konfidentiell uppgift ska översändas med det faktiska värdet angivet i fältet för värden och med en markering som anger att uppgiften är konfidentiell enligt artikel 2.2.

Belopp måste uttryckas i tusental av nationella valutaenheter (euro för länderna i euroområdet). Länder som ansluter sig till euroområdet ska lämna uppgifterna i euro istället för i nationell valuta från och med det år de ansluter sig.

2.   Identifierare för datauppsättningen

Alla datauppsättningar som kommissionen (Eurostat) och de nationella myndigheterna överför ska identifieras genom att man tillämpar de regler för namngivning som anges i den detaljerade dokumentation och de riktlinjer rörande utbytesstandarder som kommissionen (Eurostat) tillhandahåller.

3.   Datauppsättningar, struktur och fält

I detta avsnitt beskrivs innehållet i de datauppsättningar som kommissionen (Eurostat) och de nationella myndigheterna ska överföra. De tekniska benämningarna, struktur, fält, koder och attribut som ska användas för datauppsättningarna ska hämtas från den senaste versionen av Eurostats handbok med rekommendationer för företagsregister, som det hänvisas till i artikel 7 i förordning (EG) nr 177/2008.

Behandlingen av uppgifterna i EuroGroup är en cyklisk process, som inleds centralt av kommissionen (Eurostat). Vid slutet av varje cykel ska en ram för populationen finnas tillgänglig för dem som sammanställer statistik i medlemsstaterna.

Vid början av varje cykel ska kommissionen (Eurostat) överföra datauppsättningar med metadata, t.ex. Nace-klassificering, till berörda nationella statistikmyndigheter, för att säkra att alla länder har tillgång till och använder samma metadata.

3.1   Det första uppgiftsutbytet

Det första uppgiftsutbytet äger rum sedan man påbörjat behandlingen av de nya uppgifter om juridiska enheter som inlämnats av privata uppgiftslämnare som tillhandahåller grundläggande registeruppgifter. Om det finns mer än en uppgiftslämnare ska uppgifter som rör samma juridiska enheter länkas. Kommissionen (Eurostat) överför följande datauppsättningar till de nationella statistikmyndigheterna tillsammans med resultatet av länkningen och uppgifter om de juridiska enheterna. Myndigheterna sänder tillbaka samma datauppsättningar med korrigerade och kompletterade uppgifter och med markering av konfidentiella uppgifter.

Datauppsättningar med resultat av länkningen

| Innehåll | Identitetsnummer (1.1)
  Namn (1.2a)
  Momsregistreringsnummer eller annat administrativt identitetsnummer (1.3) |
| --- | --- |

Innehåll

Identitetsnummer (1.1)

Namn (1.2a)

Momsregistreringsnummer eller annat administrativt identitetsnummer (1.3)

Datauppsättningar med uppgifter om juridiska enheter

| Innehåll | Identitetsnummer (1.1)
  Namn (1.2a)
  Fullständig adress (inkl. postnummer) (1.2b)

  Valfria uppgifter: Telefon- och faxnummer, e-postadress och uppgifter för elektronisk insamling av uppgifter (1.2c)
  Momsregistreringsnummer eller annat administrativt identitetsnummer (1.3)
  Datum för registrering för juridiska personer respektive datum för officiellt erkännande som ekonomisk aktör för fysiska personer (1.4)
  Datum då den juridiska enheten upphörde som del i ett företag (enligt identifikation i punkt 3.3) (1.5)
  Juridisk form (1.6)
  Hänvisning till registret över aktörer inom gemenskapen och till tullregister eller till registret över aktörer utanför gemenskapen (1.7a)

  Valfria uppgifter: Hänvisning till uppgifter ur balansräkningen och till register över betalningsbalansen eller utländska direktinvesteringar, samt till lantbruksregistret (1.7b)
  Identitetsnummer för den trunkerade företagsgrupp (4.1) till vilken enheten hör (1.8) |
| --- | --- |

Innehåll

Identitetsnummer (1.1)

Namn (1.2a)

Fullständig adress (inkl. postnummer) (1.2b)

Valfria uppgifter: Telefon- och faxnummer, e-postadress och uppgifter för elektronisk insamling av uppgifter (1.2c)

Momsregistreringsnummer eller annat administrativt identitetsnummer (1.3)

Datum för registrering för juridiska personer respektive datum för officiellt erkännande som ekonomisk aktör för fysiska personer (1.4)

Datum då den juridiska enheten upphörde som del i ett företag (enligt identifikation i punkt 3.3) (1.5)

Juridisk form (1.6)

Hänvisning till registret över aktörer inom gemenskapen och till tullregister eller till registret över aktörer utanför gemenskapen (1.7a)

Valfria uppgifter: Hänvisning till uppgifter ur balansräkningen och till register över betalningsbalansen eller utländska direktinvesteringar, samt till lantbruksregistret (1.7b)

Identitetsnummer för den trunkerade företagsgrupp (4.1) till vilken enheten hör (1.8)

3.2   Integrering av uppgiftskällor i olika medlemsstater

Nästa steg i behandlingen av uppgifter är att centralt vid kommissionen (Eurostat) integrera uppgifter från olika medlemsstater. Uppgifterna rör kontroll och ägande av juridiska enheter samt den statistiska enheten företaget, som definieras av medlemsstaterna och som kan bestå av en eller flera juridiska enheter. Kommissionen (Eurostat) ska överföra resultaten av denna integrering till de nationella statistikmyndigheterna, som sänder tillbaka datauppsättningarna med korrigerade och kompletterade uppgifter och med markering av konfidentiella uppgifter.

Datauppsättningar med uppgifter om kontroll och ägande av enheter

| Innehåll | Identitetsnummer för inhemska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten (1.11a)
  Identitetsnummer för den inhemska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten (1.11b)
  Registreringsländer för utländska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten (1.12a)
  Identitetsnummer eller namn och adress för utländska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten (1.12a)

  Villkorliga uppgifter: Momsregistreringsnummer för utländska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten (1.12b)
  Registreringsland för den utländska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten (1.13a)
  Identitetsnummer för den utländska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten (1.13a)

  Villkorliga uppgifter: Momsregistreringsnummer för den utländska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten (1.13b)

  Villkorliga uppgifter: Identitetsnummer och aktier (%) för de inhemska juridiska enheter som ägs av den juridiska enheten (1.14a)

  Villkorliga uppgifter: Identitetsnummer och aktier (%) för de inhemska juridiska enheter som äger den juridiska enheten (1.14b)

  Villkorliga uppgifter: Registreringsländer för utländska juridiska enheter som ägs av den juridiska enheten (1.15)
  Identitetsnummer eller namn och adress samt aktier (%) för utländska juridiska enheter som ägs av den juridiska enheten (1.15)
  Momsregistreringsnummer för utländska juridiska enheter som ägs av den juridiska enheten (1.15)

  Villkorliga uppgifter: Registreringsländer för utländska juridiska enheter som äger den juridiska enheten (1.16)
  Identitetsnummer eller namn och adress samt aktier (%) för utländska juridiska enheter som äger den juridiska enheten (1.16)
  Momsregistreringsnummer för utländska juridiska enheter som äger den juridiska enheten (1.16) |
| --- | --- |

Innehåll

Identitetsnummer för inhemska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten (1.11a)

Identitetsnummer för den inhemska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten (1.11b)

Registreringsländer för utländska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten (1.12a)

Identitetsnummer eller namn och adress för utländska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten (1.12a)

Villkorliga uppgifter: Momsregistreringsnummer för utländska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten (1.12b)

Registreringsland för den utländska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten (1.13a)

Identitetsnummer för den utländska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten (1.13a)

Villkorliga uppgifter: Momsregistreringsnummer för den utländska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten (1.13b)

Villkorliga uppgifter: Identitetsnummer och aktier (%) för de inhemska juridiska enheter som ägs av den juridiska enheten (1.14a)

Villkorliga uppgifter: Identitetsnummer och aktier (%) för de inhemska juridiska enheter som äger den juridiska enheten (1.14b)

Villkorliga uppgifter: Registreringsländer för utländska juridiska enheter som ägs av den juridiska enheten (1.15)

Identitetsnummer eller namn och adress samt aktier (%) för utländska juridiska enheter som ägs av den juridiska enheten (1.15)

Momsregistreringsnummer för utländska juridiska enheter som ägs av den juridiska enheten (1.15)

Villkorliga uppgifter: Registreringsländer för utländska juridiska enheter som äger den juridiska enheten (1.16)

Identitetsnummer eller namn och adress samt aktier (%) för utländska juridiska enheter som äger den juridiska enheten (1.16)

Momsregistreringsnummer för utländska juridiska enheter som äger den juridiska enheten (1.16)

Datauppsättningar med uppgifter om företag

| Innehåll | Identitetsnummer (3.1)
  Namn (3.2a)

  Valfria uppgifter: Postadress, e-postadress och nätadress (3.2b)
  Identitetsnummer för den/de juridiska enhet/er som företaget består av (3.3)
  Datum då verksamheten inleddes (3.4)
  Datum då verksamheten definitivt upphörde (3.5)
  Huvudverksamhetskod på fyrsiffrig Nace-nivå (3.6)

  Villkorliga uppgifter: Eventuell sekundär verksamhet på fyrsiffrig Nace-nivå (3.7)
  Antal sysselsatta (3.8)
  Antal anställda (3.9a)

  Valfria uppgifter: Antal anställda i heltidsekvivalenter (3.9b)
  Omsättning (3.10a och Valfria uppgifter: 3.10b)
  Institutionell sektor och undersektor enligt det europeiska nationalräkenskapssystemet (3.11)
  Identitetsnummer för den inhemska/trunkerade företagsgrupp (4.1) till vilken företaget hör (3.12) |
| --- | --- |

Innehåll

Identitetsnummer (3.1)

Namn (3.2a)

Valfria uppgifter: Postadress, e-postadress och nätadress (3.2b)

Identitetsnummer för den/de juridiska enhet/er som företaget består av (3.3)

Datum då verksamheten inleddes (3.4)

Datum då verksamheten definitivt upphörde (3.5)

Huvudverksamhetskod på fyrsiffrig Nace-nivå (3.6)

Villkorliga uppgifter: Eventuell sekundär verksamhet på fyrsiffrig Nace-nivå (3.7)

Antal sysselsatta (3.8)

Antal anställda (3.9a)

Valfria uppgifter: Antal anställda i heltidsekvivalenter (3.9b)

Omsättning (3.10a och Valfria uppgifter: 3.10b)

Institutionell sektor och undersektor enligt det europeiska nationalräkenskapssystemet (3.11)

Identitetsnummer för den inhemska/trunkerade företagsgrupp (4.1) till vilken företaget hör (3.12)

3.3   Sammanställning av uppgifter om trunkerade och globala företagsgrupper

Nästa steg är att sammanställa uppgifter om de trunkerade och de globala företagsgrupperna. Kommissionen (Eurostat) ska överföra resultaten av denna sammanställning till de nationella statistikmyndigheterna, som sänder tillbaka datauppsättningarna med korrigerade och kompletterade uppgifter och med markering av konfidentiella uppgifter.

Vid slutet av cykeln ska kommissionen (Eurostat) överföra resultaten av den slutliga sammanställningen av de trunkerade och globala företagsgrupperna till de nationella statistikmyndigheterna. Kommissionen (Eurostat) ska överföra uppgifter till statistikmyndigheterna i andra länder än det rapporterande landet endast för variablerna i del B i denna bilaga.

Datauppsättningar med uppgifter om globala företagsgrupper

| Innehåll | Identitetsnummer för den globala företagsgruppen (4.11)
  Namn på den globala företagsgruppen (4.12a)

  Valfria uppgifter: Det globala huvudföretagets registreringsland, postadress, e-postadress och nätadress (4.12b)
  Det globala huvudföretagets identitetsnummer om huvudföretaget är inhemskt (4.13a)
  Det globala huvudföretagets registreringsland om huvudföretaget är utländskt (4.13a)

  Valfria uppgifter: Det globala huvudföretagets identitetsnummer eller namn och adress om huvudföretaget är utländskt (4.13b)

  Valfria uppgifter: Antal sysselsatta totalt (4.14)

  Valfria uppgifter: Konsoliderad total omsättning (4.15)

  Valfria uppgifter: Hemvist för det globala beslutscentrumet (4.16)

  Valfria uppgifter: Länder där företagen eller de lokala enheterna är belägna (4.17) |
| --- | --- |

Innehåll

Identitetsnummer för den globala företagsgruppen (4.11)

Namn på den globala företagsgruppen (4.12a)

Valfria uppgifter: Det globala huvudföretagets registreringsland, postadress, e-postadress och nätadress (4.12b)

Det globala huvudföretagets identitetsnummer om huvudföretaget är inhemskt (4.13a)

Det globala huvudföretagets registreringsland om huvudföretaget är utländskt (4.13a)

Valfria uppgifter: Det globala huvudföretagets identitetsnummer eller namn och adress om huvudföretaget är utländskt (4.13b)

Valfria uppgifter: Antal sysselsatta totalt (4.14)

Valfria uppgifter: Konsoliderad total omsättning (4.15)

Valfria uppgifter: Hemvist för det globala beslutscentrumet (4.16)

Valfria uppgifter: Länder där företagen eller de lokala enheterna är belägna (4.17)

Datauppsättningar med uppgifter om trunkerade företagsgrupper

| Innehåll | Identitetsnummer för den trunkerade företagsgruppen (4.1)
  Namn på den trunkerade företagsgruppen (4.2a)

  Valfria uppgifter: Postadress, e-postadress och nätadress till den trunkerade företagsgruppens huvudföretag (4.2b)

  Villkorliga uppgifter: Identitetsnummer för den trunkerade företagsgruppens huvudföretag (4.3)
  Typ av företagsgrupp (4.4)
  Datum då trunkerade företagsgruppens verksamhet inleddes (4.5)
  Datum då den trunkerade företagsgruppens verksamhet upphörde (4.6)
  Den trunkerade företagsgruppens huvudverksamhetskod på tvåsiffrig Nace-nivå (4.7)

  Valfria uppgifter: Den trunkerade företagsgruppens sekundära verksamhet på tvåsiffrig Nace-nivå (4.8)
  Antal sysselsatta i den trunkerade företagsgruppen (4.9)

  Valfria uppgifter: Konsoliderad omsättning (4.10)
  Datum för anslutning till den trunkerade företagsgruppen (av juridiska enheter) (1.9)
  Datum för avskiljning från den trunkerade företagsgruppen (av juridiska enheter) (1.10) |
| --- | --- |

Innehåll

Identitetsnummer för den trunkerade företagsgruppen (4.1)

Namn på den trunkerade företagsgruppen (4.2a)

Valfria uppgifter: Postadress, e-postadress och nätadress till den trunkerade företagsgruppens huvudföretag (4.2b)

Villkorliga uppgifter: Identitetsnummer för den trunkerade företagsgruppens huvudföretag (4.3)

Typ av företagsgrupp (4.4)

Datum då trunkerade företagsgruppens verksamhet inleddes (4.5)

Datum då den trunkerade företagsgruppens verksamhet upphörde (4.6)

Den trunkerade företagsgruppens huvudverksamhetskod på tvåsiffrig Nace-nivå (4.7)

Valfria uppgifter: Den trunkerade företagsgruppens sekundära verksamhet på tvåsiffrig Nace-nivå (4.8)

Antal sysselsatta i den trunkerade företagsgruppen (4.9)

Valfria uppgifter: Konsoliderad omsättning (4.10)

Datum för anslutning till den trunkerade företagsgruppen (av juridiska enheter) (1.9)

Datum för avskiljning från den trunkerade företagsgruppen (av juridiska enheter) (1.10)

B.   VARIABLER SOM SKA ÖVERFÖRAS ENLIGT ARTIKEL 2.3

Kommissionen (Eurostat) ska uteslutande för statistiska ändamål till berörda nationella myndigheter i andra medlemsstater än det rapporterande landet överföra följande variabler, med markering av konfidentiella uppgifter, för varje multinationell företagsgrupp och ingående enheter, när det finns åtminstone en juridisk enhet av gruppen i medlemsstaten i fråga.

| 1.   JURIDISK ENHET |
| --- |
| IDENTIFIKATIONSUPPGIFTER | 1.1 | | Identitetsnummer |
| 1.2a | | Namn |
| 1.2b | | Fullständig adress (inkl. postnummer) |
| 1.2c | Valfria uppgifter | Telefon- och faxnummer, e-postadress och uppgifter för elektronisk insamling av uppgifter |
| 1.3 | | Momsregistreringsnummer eller annat administrativt identitetsnummer |
| DEMOGRAFISKA VARIABLER | 1.4 | | Datum för registrering för juridiska personer och datum för officiellt erkännande som ekonomisk aktör för fysiska personer |
| 1.5 | | Datum då den juridiska enheten upphörde som del i ett företag (enligt identifikation i punkt 3.3) |
| EKONOMISKA VARIABLER/STRATIFIERINGSVARIABLER | 1.6 | | Juridisk form |
| LÄNKAR TILL ANDRA REGISTER | 1.7a | | Hänvisning till registret över aktörer inom gemenskapen upprättat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 638/2004 (1) och hänvisning till tullregister eller till registret över aktörer utanför gemenskapen |
| ANKNYTNING TILL FÖRETAGSGRUPPEN | 1.8 | | Identitetsnummer för den trunkerade företagsgrupp (4.1) till vilken enheten hör |
| 1.9 | | Datum för anslutning till den trunkerade företagsgruppen |
| 1.10 | | Datum för avskiljning från den trunkerade företagsgruppen |
| KONTROLL AV ENHETER | 1.11a | | Identitetsnummer för inhemska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten |
| 1.11b | | Identitetsnummer för inhemska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten |
| 1.12a | | Registreringsland/-länder och identitetsnummer eller namn och adress för utländska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten |
| 1.12b | Villkorliga uppgifter | Momsregistreringsnummer för utländska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten |
| 1.13a | | Registreringsland och identitetsnummer eller namn och adress för den utländska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten |
| 1.13b | Villkorliga uppgifter | Momsregistreringsnummer för den utländska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten |
| ÄGANDEFÖRHÅLLANDEN | 1.14a | Villkorliga uppgifter | a) | Identitetsnummer och |

JURIDISK ENHET

IDENTIFIKATIONSUPPGIFTER

1.1

Identitetsnummer

1.2a

Namn

1.2b

Fullständig adress (inkl. postnummer)

1.2c

Valfria uppgifter

Telefon- och faxnummer, e-postadress och uppgifter för elektronisk insamling av uppgifter

1.3

Momsregistreringsnummer eller annat administrativt identitetsnummer

DEMOGRAFISKA VARIABLER

1.4

Datum för registrering för juridiska personer och datum för officiellt erkännande som ekonomisk aktör för fysiska personer

1.5

Datum då den juridiska enheten upphörde som del i ett företag (enligt identifikation i punkt 3.3)

EKONOMISKA VARIABLER/STRATIFIERINGSVARIABLER

1.6

Juridisk form

LÄNKAR TILL ANDRA REGISTER

1.7a

Hänvisning till registret över aktörer inom gemenskapen upprättat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 638/2004 (1) och hänvisning till tullregister eller till registret över aktörer utanför gemenskapen

ANKNYTNING TILL FÖRETAGSGRUPPEN

1.8

Identitetsnummer för den trunkerade företagsgrupp (4.1) till vilken enheten hör

1.9

Datum för anslutning till den trunkerade företagsgruppen

1.10

Datum för avskiljning från den trunkerade företagsgruppen

KONTROLL AV ENHETER

1.11a

Identitetsnummer för inhemska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten

1.11b

Identitetsnummer för inhemska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten

1.12a

Registreringsland/-länder och identitetsnummer eller namn och adress för utländska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten

1.12b

Villkorliga uppgifter

Momsregistreringsnummer för utländska juridiska enheter som kontrolleras av den juridiska enheten

1.13a

Registreringsland och identitetsnummer eller namn och adress för den utländska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten

1.13b

Villkorliga uppgifter

Momsregistreringsnummer för den utländska juridiska enhet som kontrollerar den juridiska enheten

ÄGANDEFÖRHÅLLANDEN

1.14a

Villkorliga uppgifter

a)

Identitetsnummer och

| b) | aktier (%) för den/de inhemska juridiska enhet/er som ägs av den juridiska enheten |
| --- | --- |

b)

aktier (%) för den/de inhemska juridiska enhet/er som ägs av den juridiska enheten

1.14b

Villkorliga uppgifter

| a) | Identitetsnummer och |
| --- | --- |

a)

Identitetsnummer och

| b) | aktier (%) för den/de inhemska juridiska enhet/er som äger den juridiska enheten |
| --- | --- |

b)

aktier (%) för den/de inhemska juridiska enhet/er som äger den juridiska enheten

1.15

Villkorliga uppgifter

| a) | Registreringsland/länder, |
| --- | --- |

a)

Registreringsland/länder,

| b) | identitetsnummer eller namn, adress och momsregistreringsnummer och |
| --- | --- |

b)

identitetsnummer eller namn, adress och momsregistreringsnummer och

| c) | aktier (%) för den/de inhemska juridiska enhet/er som ägs av juridiska enheten |
| --- | --- |

c)

aktier (%) för den/de inhemska juridiska enhet/er som ägs av juridiska enheten

1.16

Villkorliga uppgifter

| a) | Registreringsland/länder, |
| --- | --- |

a)

Registreringsland/länder,

| b) | identitetsnummer eller namn, adress och momsregistreringsnummer och |
| --- | --- |

b)

identitetsnummer eller namn, adress och momsregistreringsnummer och

| c) | aktier (%) för den/de utländska juridiska enhet/er som äger den juridiska enheten |
| --- | --- |

c)

aktier (%) för den/de utländska juridiska enhet/er som äger den juridiska enheten

FÖRETAG

IDENTIFIKATIONSUPPGIFTER

3.1

Identitetsnummer

3.2a

Namn

3.2b

Valfria uppgifter

Postadress, e-postadress och nätadress

3.3

Identitetsnummer för den/de juridiska enhet/er som företaget består av

DEMOGRAFISKA VARIABLER

3.4

Datum då verksamheten inleddes

3.5

Datum då verksamheten definitivt upphörde

EKONOMISKA VARIABLER/STRATIFIERINGSVARIABLER

3.6

Huvudverksamhetskod på fyrsiffrig Nace-nivå

3.8

Antal sysselsatta

3.11

Institutionell sektor och undersektor enligt det europeiska nationalräkenskapssystemet

ANKNYTNING TILL FÖRETAGSGRUPPEN

3.12

Identitetsnummer för den trunkerade företagsgrupp (4.1) till vilket företaget hör

FÖRETAGSGRUPP

IDENTIFIKATIONSUPPGIFTER

4.1

Identitetsnummer för den trunkerade företagsgruppen

4.2a

Namn på den trunkerade företagsgruppen

4.2b

Valfria uppgifter

Postadress, e-postadress och nätadress till den trunkerade företagsgruppens huvudföretag

4.3

Delvis villkorliga uppgifter

Identitetsnummer för den trunkerade företagsgruppens huvudföretag (lika med identitetsnumret för den juridiska enhet som är det inhemska huvudföretaget).

Villkorligt om kontrollenheten är en fysisk person som inte är någon ekonomisk aktör, registrering görs om dessa uppgifter finns i de administrativa källorna

4.4

Typ av företagsgrupp:

| 2. | Inhemskt kontrollerad trunkerad grupp |
| --- | --- |

2.

Inhemskt kontrollerad trunkerad grupp

| 3. | Utländskt kontrollerad trunkerad grupp |
| --- | --- |

3.

Utländskt kontrollerad trunkerad grupp

DEMOGRAFISKA VARIABLER

4.5

Datum då den trunkerade företagsgruppens verksamhet inleddes

4.6

Datum då den trunkerade företagsgruppens verksamhet upphörde

EKONOMISKA VARIABLER/STRATIFIERINGSVARIABLER

4.7

Den trunkerade företagsgruppens huvudverksamhetskod på tvåsiffrig Nace-nivå

4.9

Antal sysselsatta i den trunkerade företagsgruppen

IDENTIFIKATIONSUPPGIFTER

4.11

Identitetsnummer för den globala företagsgruppen

4.12a

Den globala företagsgruppens namn

4.12b

Valfria uppgifter

Det globala huvudföretagets registreringsland, postadress, e-postadress och nätadress

4.13a

Det globala huvudföretagets identitetsnummer om huvudföretaget är inhemskt (lika med identitetsnumret för den juridiska enhet som är huvudföretag).

Om det globala huvudföretaget är utländskt, dess registreringsland

4.13b

Valfria uppgifter

Det globala huvudföretagets identitetsnummer eller namn och adress om det är utländskt

EKONOMISKA VARIABLER/STRATIFIERINGSVARIABLER

4.14

Valfria uppgifter

Antal sysselsatta totalt

4.16

Valfria uppgifter

Hemvist för det globala beslutscentrumet

4.17

Valfria uppgifter

Länder där företagen eller de lokala enheterna är belägna

---

(1)  EUT L 102, 7.4.2004, s. 1.

---

| 12.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/22

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 193/2009

av den 11 mars 2009

om införande av en preliminär antidumpningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 7,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 13 juni 2008 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande (nedan kallat antidumpningsundersökningen eller undersökningen) skulle inledas beträffande import till gemenskapen av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 13 juni 2008 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om inledande) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antidumpningsförfarande (nedan kallat antidumpningsundersökningen eller undersökningen) skulle inledas beträffande import till gemenskapen av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA eller det berörda landet).

| (2) | Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att det skulle inledas ett antisubventionsförfarande avseende import till gemenskapen av biodiesel med ursprung i USA och påbörjade därför en separat undersökning (nedan kallat antisubventionsförfarandet). |
| --- | --- |

(2)

Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att det skulle inledas ett antisubventionsförfarande avseende import till gemenskapen av biodiesel med ursprung i USA och påbörjade därför en separat undersökning (nedan kallat antisubventionsförfarandet).

| (3) | Antidumpningsundersökningen inleddes till följd av ett klagomål som inlämnades den 29 april 2008 av European Biodiesel Board (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av biodiesel. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att en antidumpningsundersökning inleddes. |
| --- | --- |

(3)

Antidumpningsundersökningen inleddes till följd av ett klagomål som inlämnades den 29 april 2008 av European Biodiesel Board (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för tillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens sammanlagda tillverkning av biodiesel. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för dumpning av produkten i fråga och för därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs tillräcklig för att motivera att en antidumpningsundersökning inleddes.

| (4) | Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i USA, importörer, handlare, användare och intresseorganisationer som man visste var berörda samt de amerikanska myndigheterna, de klagande gemenskapstillverkarna och andra gemenskapstillverkare som man visste var berörda av inledandet av förfarandet. De berörda parterna fick möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen underrättade officiellt de exporterande tillverkare i USA, importörer, handlare, användare och intresseorganisationer som man visste var berörda samt de amerikanska myndigheterna, de klagande gemenskapstillverkarna och andra gemenskapstillverkare som man visste var berörda av inledandet av förfarandet. De berörda parterna fick möjlighet att lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Alla berörda parter som begärde att bli hörda och som visade att det fanns särskilda skäl att höra dem gavs tillfälle att bli hörda.

1.1.   Stickprovsförfarande avseende exporterande tillverkare i USA

| (5) | Med tanke på det stora antalet exporterande tillverkare i USA förutsågs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande enligt artikel 17.1 i grundförordningen skulle kunna komma att tillämpas för fastställandet av dumpning. |
| --- | --- |

(5)

Med tanke på det stora antalet exporterande tillverkare i USA förutsågs det i tillkännagivandet om inledande att ett stickprovsförfarande enligt artikel 17.1 i grundförordningen skulle kunna komma att tillämpas för fastställandet av dumpning.

| (6) | För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads exporterande tillverkare i USA att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att undersökningen inletts och lämna grundläggande uppgifter om sin exportförsäljning och inhemska försäljning, en noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning, blandning och handel med biodiesel samt namn på och uppgifter om verksamheten hos alla närstående företag som under undersökningsperioden från den 1 april 2007 till den 31 mars 2008 (nedan kallad undersökningsperioden) var inbegripna i handel med och blandning av den berörda produkten (se också skäl 15 nedan). |
| --- | --- |

(6)

För att kommissionen skulle kunna besluta om ett stickprovsförfarande var nödvändigt, och i så fall göra ett urval, ombads exporterande tillverkare i USA att ge sig till känna inom 15 dagar efter det att undersökningen inletts och lämna grundläggande uppgifter om sin exportförsäljning och inhemska försäljning, en noggrann beskrivning av företagets verksamhet när det gäller tillverkning, blandning och handel med biodiesel samt namn på och uppgifter om verksamheten hos alla närstående företag som under undersökningsperioden från den 1 april 2007 till den 31 mars 2008 (nedan kallad undersökningsperioden) var inbegripna i handel med och blandning av den berörda produkten (se också skäl 15 nedan).

| (7) | Samråd ägde också rum med de amerikanska myndigheterna och National Biodiesel Board (intresseorganisation för amerikanska tillverkare) avseende urvalet av ett representativt stickprov. |
| --- | --- |

(7)

Samråd ägde också rum med de amerikanska myndigheterna och National Biodiesel Board (intresseorganisation för amerikanska tillverkare) avseende urvalet av ett representativt stickprov.

1.1.1.   Första urval av samarbetsvilliga exporterande tillverkare i USA

| (8) | Totalt sett gav sig 54 exporterande tillverkare, inklusive grupper av närstående företag, till känna och lämnade de begärda uppgifterna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Av dessa företag var det 29 som uppgav att de hade exporterat biodiesel till gemenskapen under undersökningsperioden och förklarade sig villiga att ingå i stickprovet, medan 25 företag, varav två bad att få bli borttagna från förfarandet, uppgav att de inte hade exporterat någon biodiesel till gemenskapen under undersökningsperioden. 52 exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare kunde anses ha samarbetat i den nuvarande undersökningen. |
| --- | --- |

(8)

Totalt sett gav sig 54 exporterande tillverkare, inklusive grupper av närstående företag, till känna och lämnade de begärda uppgifterna inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet om inledande. Av dessa företag var det 29 som uppgav att de hade exporterat biodiesel till gemenskapen under undersökningsperioden och förklarade sig villiga att ingå i stickprovet, medan 25 företag, varav två bad att få bli borttagna från förfarandet, uppgav att de inte hade exporterat någon biodiesel till gemenskapen under undersökningsperioden. 52 exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare kunde anses ha samarbetat i den nuvarande undersökningen.

| (9) | De exporterande tillverkare som inte gav sig till känna inom den angivna tidsfristen eller inte tillhandahöll de begärda uppgifterna i tid betraktades som icke samarbetsvilliga i undersökningen. En jämförelse mellan USA:s exportstatistik och den exportvolym till gemenskapen av den berörda produkten som de nämnda samarbetsvilliga företagen uppgav för undersökningsperioden, tyder på att samarbetsviljan hos de amerikanska exporterande tillverkarna var hög (se skäl 57 nedan). |
| --- | --- |

(9)

De exporterande tillverkare som inte gav sig till känna inom den angivna tidsfristen eller inte tillhandahöll de begärda uppgifterna i tid betraktades som icke samarbetsvilliga i undersökningen. En jämförelse mellan USA:s exportstatistik och den exportvolym till gemenskapen av den berörda produkten som de nämnda samarbetsvilliga företagen uppgav för undersökningsperioden, tyder på att samarbetsviljan hos de amerikanska exporterande tillverkarna var hög (se skäl 57 nedan).

1.1.2.   Urval för stickprovsförfarandet avseende samarbetsvilliga exportörer i USA

| (10) | I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjordes ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av de uppgifter som inkommit från de exporterande tillverkarna valde kommissionen ut de sex exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som hade den största exportvolymen till gemenskapen. Enligt uppgifterna i samband med stickprovsförfarandet svarade de utvalda företagen eller företagsgrupperna för över 73 % av den sammanlagda exportvolym av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden som de samarbetsvilliga exporterande tillverkare hade rapporterat (se skäl 8 ovan). Det ansågs därför att man med detta urval skulle kunna begränsa undersökningen till ett rimligt antal exporterande tillverkare som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande och samtidigt säkerställa en hög representativ nivå. Samråd hölls med alla berörda exporterande tillverkare, deras intresseorganisation och de amerikanska myndigheterna, och ingen hade några invändningar mot urvalet. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med artikel 17.1 i grundförordningen gjordes ett urval på grundval av den största representativa exportvolym av den berörda produkten till gemenskapen som rimligen kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande. På grundval av de uppgifter som inkommit från de exporterande tillverkarna valde kommissionen ut de sex exporterande tillverkare eller grupper av exporterande tillverkare som hade den största exportvolymen till gemenskapen. Enligt uppgifterna i samband med stickprovsförfarandet svarade de utvalda företagen eller företagsgrupperna för över 73 % av den sammanlagda exportvolym av den berörda produkten till gemenskapen under undersökningsperioden som de samarbetsvilliga exporterande tillverkare hade rapporterat (se skäl 8 ovan). Det ansågs därför att man med detta urval skulle kunna begränsa undersökningen till ett rimligt antal exporterande tillverkare som kunde undersökas inom den tid som stod till förfogande och samtidigt säkerställa en hög representativ nivå. Samråd hölls med alla berörda exporterande tillverkare, deras intresseorganisation och de amerikanska myndigheterna, och ingen hade några invändningar mot urvalet.

1.2.   Stickprovsförfarande avseende gemenskapstillverkare

| (11) | När det gäller gemenskapstillverkarna fastställdes urvalet enligt artikel 17.1 i grundförordningen efter samråd med klaganden på grundval av den största representativa tillverknings- och försäljningsvolymen i gemenskapen (se skäl 63 nedan). Detta urval möjliggjorde också en viss geografisk spridning på tillverkarna i gemenskapen. Till följd av detta valdes elva gemenskapstillverkare ut. Kommissionen sände frågeformulär till de elva företag som valts ut. Ett företag som ursprungligen valts ut fick emellertid uteslutas, eftersom det inte lämnat in ett meningsfullt svar på frågeformuläret. De andra företagen lämnade in tio fullständiga svar inom tidsfristerna. Dessa tio utvalda företag ansågs vara representativa för alla gemenskapens tillverkare. |
| --- | --- |

(11)

När det gäller gemenskapstillverkarna fastställdes urvalet enligt artikel 17.1 i grundförordningen efter samråd med klaganden på grundval av den största representativa tillverknings- och försäljningsvolymen i gemenskapen (se skäl 63 nedan). Detta urval möjliggjorde också en viss geografisk spridning på tillverkarna i gemenskapen. Till följd av detta valdes elva gemenskapstillverkare ut. Kommissionen sände frågeformulär till de elva företag som valts ut. Ett företag som ursprungligen valts ut fick emellertid uteslutas, eftersom det inte lämnat in ett meningsfullt svar på frågeformuläret. De andra företagen lämnade in tio fullständiga svar inom tidsfristerna. Dessa tio utvalda företag ansågs vara representativa för alla gemenskapens tillverkare.

1.3.   Parter som berörs av förfarandet

| (12) | Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. Frågeformulär sändes således till de sex utvalda exporterande tillverkarna eller grupperna av tillverkare i USA, till elva utvalda gemenskapstillverkare, till 18 användare och till 90 råvaruleverantörer. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen sände frågeformulär till alla parter som såvitt känt var berörda och till övriga företag som gav sig till känna inom de tidsfrister som anges i tillkännagivandet om inledande. Frågeformulär sändes således till de sex utvalda exporterande tillverkarna eller grupperna av tillverkare i USA, till elva utvalda gemenskapstillverkare, till 18 användare och till 90 råvaruleverantörer.

| (13) | Besvarade frågeformulär inkom från de sex utvalda exporterande tillverkarna eller grupperna av tillverkare i USA, tio utvalda gemenskapstillverkare, en användare och sex råvaruleverantörer. |
| --- | --- |

(13)

Besvarade frågeformulär inkom från de sex utvalda exporterande tillverkarna eller grupperna av tillverkare i USA, tio utvalda gemenskapstillverkare, en användare och sex råvaruleverantörer.

| (14) | Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:






  (a) | Gemenskapstillverkare:






  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Tyskland |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Kommissionen inhämtade och kontrollerade alla uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt avgörande i fråga om dumpning, därav vållad skada och gemenskapens intresse. Kontrollbesök gjordes på plats hos följande företag:

(a)

Gemenskapstillverkare:

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Tyskland

| — | Diester Group






  — | Diester Industries SAS, Paris, Frankrike |
| --- | --- | --- |

—

Diester Group

—

Diester Industries SAS, Paris, Frankrike

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Tyskland |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Tyskland

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Tyskland |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Tyskland

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Österrike |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Österrike

| — | Novaol Srl, Milano, Italien |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milano, Italien

| — | Ecomotion group






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Tyskland |
| --- | --- | --- |

—

Ecomotion group

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Tyskland

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Danmark |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Danmark

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg und Halle, Tyskland |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg und Halle, Tyskland

| — | Neochim SA, Feluy, Belgien |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgien

| (b) | Exporterande tillverkare i USA







  — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio |
| --- | --- | --- |

(b)

Exporterande tillverkare i USA

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio

| — | Cargill Inc, Wayzata, Minnesota |
| --- | --- |

—

Cargill Inc, Wayzata, Minnesota

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington

| — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois |
| --- | --- |

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois

| — | World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts

| — | Green Earth Fuels LLC, Houston, Texas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels LLC, Houston, Texas

| (c) | Närstående importörer i gemenskapen:






  — | Cremer Energy GmbH, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- | --- |

(c)

Närstående importörer i gemenskapen:

—

Cremer Energy GmbH, Hamburg, Tyskland

| — | Cargill NV, Ghent, Belgien |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Ghent, Belgien

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Nederländerna |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Nederländerna

| — | ADM Hamburg AG, Hamburg, Tyskland |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburg, Tyskland

| — | ADM International, Rolle, Schweiz |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Schweiz

1.4.   Undersökningsperiod

| (15) | Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2007–31 mars 2008 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med januari 2004 till utgången av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(15)

Undersökningen av dumpning och skada omfattade perioden 1 april 2007–31 mars 2008 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av de utvecklingstendenser som är av betydelse för skadebedömningen omfattade perioden från och med januari 2004 till utgången av undersökningsperioden (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

| (16) | Den produkt som påstås dumpas definieras i tillkännagivandet om inledande som fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke fossilt ursprung (vanligtvis kallad biodiesel) som, antingen i ren form eller i en blandning, används huvudsakligen, men inte enbart, som förnybart bränsle med ursprung i USA (nedan kallad den berörda produkten), vanligtvis deklarerad enligt KN-nummer 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(16)

Den produkt som påstås dumpas definieras i tillkännagivandet om inledande som fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke fossilt ursprung (vanligtvis kallad biodiesel) som, antingen i ren form eller i en blandning, används huvudsakligen, men inte enbart, som förnybart bränsle med ursprung i USA (nedan kallad den berörda produkten), vanligtvis deklarerad enligt KN-nummer 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99.

| (17) | Enligt US Internal Revenue Code
   (4) (US CODE) (Title 26, $40A, point (d)) definieras biodiesel som monoalkylestrar av långkedjade fettsyror som utvinns från växt- eller djurmaterial som uppfyller a) de registreringskrav för bränslen och bränsletillsatser som Environmental Protection Agency fastställt i Clean Air Act, Section 211 (42 U.S.C. 7545) och b) kraven enligt American Society of Testing and Materials D6751. |
| --- | --- |

(17)

Enligt US Internal Revenue Code
   (4) (US CODE) (Title 26, $40A, point (d)) definieras biodiesel som monoalkylestrar av långkedjade fettsyror som utvinns från växt- eller djurmaterial som uppfyller a) de registreringskrav för bränslen och bränsletillsatser som Environmental Protection Agency fastställt i Clean Air Act, Section 211 (42 U.S.C. 7545) och b) kraven enligt American Society of Testing and Materials D6751.

| (18) | Enligt marknadsinformation och allmänt tillgänglig information (5) anses alla typer av biodiesel och biodieselblandningar (en blandning av biodiesel med mineraldiesel, se skäl 20 nedan) som tillverkas och säljs i USA vara biodieselbränsle och omfattas av det lagstiftningspaket som gäller energieffektivitet, förnybar energi och alternativa bränslen. |
| --- | --- |

(18)

Enligt marknadsinformation och allmänt tillgänglig information (5) anses alla typer av biodiesel och biodieselblandningar (en blandning av biodiesel med mineraldiesel, se skäl 20 nedan) som tillverkas och säljs i USA vara biodieselbränsle och omfattas av det lagstiftningspaket som gäller energieffektivitet, förnybar energi och alternativa bränslen.

| (19) | Undersökningen visade att biodiesel som tillverkas i USA i huvudsak består av fettsyremetylester FAME som utvinns från ett stort antal olika växtoljor som används som råvara för biodiesel (6). Begreppet ”ester” hänför sig till resultatet från transförestring av växtoljor, dvs. blandning av en olja med en alkohol. Prefixet ”metyl” hänför sig till metanol, som är den mest använda alkoholen i denna process, även om också etanol kan användas i tillverkningsprocessen i vilket fall man får ”fettsyreetylestrar”. Transförestringen är en relativt enkel kemisk process, men för att få biodiesel av god kvalitet måste mycket stränga industrinormer följas. |
| --- | --- |

(19)

Undersökningen visade att biodiesel som tillverkas i USA i huvudsak består av fettsyremetylester FAME som utvinns från ett stort antal olika växtoljor som används som råvara för biodiesel (6). Begreppet ”ester” hänför sig till resultatet från transförestring av växtoljor, dvs. blandning av en olja med en alkohol. Prefixet ”metyl” hänför sig till metanol, som är den mest använda alkoholen i denna process, även om också etanol kan användas i tillverkningsprocessen i vilket fall man får ”fettsyreetylestrar”. Transförestringen är en relativt enkel kemisk process, men för att få biodiesel av god kvalitet måste mycket stränga industrinormer följas.

| (20) | Undersökningen bekräftade att tillverkarna av biodiesel i USA i regel blandar produkten med mineraldiesel till olika typer av blandningar (nedan kallade biodieselblandningar eller blandningar), som säljs på marknaden till olika typer av kunder. Det visade sig också att biodiesel säljs i ren form till oberoende företag som köper eller importerar biodiesel för att blanda den med mineraldiesel. Att blanda biodiesel med mineraldiesel är en relativt enkel operation som kan genomföras t.ex. genom blandning i tankar på platsen före överföring till en tankbil, genom direkt blandning i tankbilen med turvis tillförsel av önskade procentenheter biodiesel och mineraldiesel eller genom inline-blandning med samtidig tillförsel av de två komponenterna till tankbilen. |
| --- | --- |

(20)

Undersökningen bekräftade att tillverkarna av biodiesel i USA i regel blandar produkten med mineraldiesel till olika typer av blandningar (nedan kallade biodieselblandningar eller blandningar), som säljs på marknaden till olika typer av kunder. Det visade sig också att biodiesel säljs i ren form till oberoende företag som köper eller importerar biodiesel för att blanda den med mineraldiesel. Att blanda biodiesel med mineraldiesel är en relativt enkel operation som kan genomföras t.ex. genom blandning i tankar på platsen före överföring till en tankbil, genom direkt blandning i tankbilen med turvis tillförsel av önskade procentenheter biodiesel och mineraldiesel eller genom inline-blandning med samtidig tillförsel av de två komponenterna till tankbilen.

| (21) | För entydig identifiering av de olika typerna av biodieselblandningar använder man ett internationellt erkänt system med ”B”-faktorer som anger den exakta andelen biodiesel i en blandning. Exempelvis en blandning med ”X” % biodiesel betecknas B ”X”, medan ren biodiesel betecknas med B100, vilket motsvarar 100 % biodiesel. I USA är det vanligt att blandningar med 99 % (7) biodiesel och 1 % mineraldiesel (B99) tillverkas och säljs på marknaden. I motsats till mineraldiesel måste ren biodiesel användas relativt snabbt och kan inte hållas i lager under mer än tre till fyra månader utan att oxidera och bli otjänlig för användning. När biodiesel blandas med mineraldiesel kan bränslet förvaras längre. 1 % mineraldiesel i B99 har tillräcklig toxisk verkan för att fördröja mögelbildning i biodieselandelen. |
| --- | --- |

(21)

För entydig identifiering av de olika typerna av biodieselblandningar använder man ett internationellt erkänt system med ”B”-faktorer som anger den exakta andelen biodiesel i en blandning. Exempelvis en blandning med ”X” % biodiesel betecknas B ”X”, medan ren biodiesel betecknas med B100, vilket motsvarar 100 % biodiesel. I USA är det vanligt att blandningar med 99 % (7) biodiesel och 1 % mineraldiesel (B99) tillverkas och säljs på marknaden. I motsats till mineraldiesel måste ren biodiesel användas relativt snabbt och kan inte hållas i lager under mer än tre till fyra månader utan att oxidera och bli otjänlig för användning. När biodiesel blandas med mineraldiesel kan bränslet förvaras längre. 1 % mineraldiesel i B99 har tillräcklig toxisk verkan för att fördröja mögelbildning i biodieselandelen.

| (22) | Undersökningen visade att medan biodiesel och höghaltiga biodieselblandningar (8) i regel är avsedda för försäljning på USA-marknaden för ytterligare blandning, tillverkas de låghaltiga biodieselblandningarna (9) i regel för att säljas för förbrukning på USA-marknaden. Hence, there is a distinction between the market for high-level blends and the market for low-level blends in the USA. |
| --- | --- |

(22)

Undersökningen visade att medan biodiesel och höghaltiga biodieselblandningar (8) i regel är avsedda för försäljning på USA-marknaden för ytterligare blandning, tillverkas de låghaltiga biodieselblandningarna (9) i regel för att säljas för förbrukning på USA-marknaden. Hence, there is a distinction between the market for high-level blends and the market for low-level blends in the USA.

| (23) | Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att biodiesel och vissa blandningar som tillverkas och säljs i USA och exporteras till gemenskapen påverkar den ekonomiska situationen för de biodieseltillverkare i gemenskapen som står bakom klagomålet. För samstämmighetens skull, dvs. med tanke på hur de relevanta tillverkarna och hemmamarknaden i USA fungerar, ville man att definitionen på berörd produkt även omfattar biodiesel som ingår i de relevanta biodieselblandningarna. Definitionen på berörd produkt enligt tillkännagivandet om inledandet av ett förfarande och enligt skäl 16 ovan bör förtydligas, så att det går att identifiera de produkter som undersökningen är avsedd att omfatta. |
| --- | --- |

(23)

Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att biodiesel och vissa blandningar som tillverkas och säljs i USA och exporteras till gemenskapen påverkar den ekonomiska situationen för de biodieseltillverkare i gemenskapen som står bakom klagomålet. För samstämmighetens skull, dvs. med tanke på hur de relevanta tillverkarna och hemmamarknaden i USA fungerar, ville man att definitionen på berörd produkt även omfattar biodiesel som ingår i de relevanta biodieselblandningarna. Definitionen på berörd produkt enligt tillkännagivandet om inledandet av ett förfarande och enligt skäl 16 ovan bör förtydligas, så att det går att identifiera de produkter som undersökningen är avsedd att omfatta.

| (24) | Undersökningen visade att de flesta biodieselblandningar som säljs för direkt förbrukning i USA består av B20, dvs. blandningar med 20 % biodiesel (se skäl 21 ovan) som kan användas för att överensstämma med Energy Policy Act från 1992 (EPAct) (10), B6, B5 och B2. Enligt allmänt tillgänglig information kan alla dieselmotorer köras på dessa blandningar praktiskt taget utan att behöva modifieras och med bibehållen garanti från biltillverkaren. Låghaltiga blandningar (2–20 % biodiesel) ger liknande prestanda som mineraldiesel. När ett biodieselbränsle över B20 används i en motor kan användaren uppleva en viss förlust av styrka, vridmoment och bränsleekonomi, och i regel gäller biltillverkarens garanti inte om det uppstår skada på motorn. |
| --- | --- |

(24)

Undersökningen visade att de flesta biodieselblandningar som säljs för direkt förbrukning i USA består av B20, dvs. blandningar med 20 % biodiesel (se skäl 21 ovan) som kan användas för att överensstämma med Energy Policy Act från 1992 (EPAct) (10), B6, B5 och B2. Enligt allmänt tillgänglig information kan alla dieselmotorer köras på dessa blandningar praktiskt taget utan att behöva modifieras och med bibehållen garanti från biltillverkaren. Låghaltiga blandningar (2–20 % biodiesel) ger liknande prestanda som mineraldiesel. När ett biodieselbränsle över B20 används i en motor kan användaren uppleva en viss förlust av styrka, vridmoment och bränsleekonomi, och i regel gäller biltillverkarens garanti inte om det uppstår skada på motorn.

| (25) | Undersökningen har visat att ren biodiesel och höghaltiga blandningar i regel inte används för direkt förbrukning i USA. Ren biodiesel är i regel avsedd att blandas innan den säljs på marknaden. Blandningarna får sin slutanvändning inom transportsektorn som dieselmotorbränsle i landsvägsfordon (bilar, lastbilar, bussar) och i tåg. Biodiesel kan också användas som bränsle i värmepannor för hemmabruk, kommersiellt bruk eller industribruk och som bränsle i elgeneratorer. För närvarande undersöks möjligheterna att använda biodieselblandningar i luftfartyg. |
| --- | --- |

(25)

Undersökningen har visat att ren biodiesel och höghaltiga blandningar i regel inte används för direkt förbrukning i USA. Ren biodiesel är i regel avsedd att blandas innan den säljs på marknaden. Blandningarna får sin slutanvändning inom transportsektorn som dieselmotorbränsle i landsvägsfordon (bilar, lastbilar, bussar) och i tåg. Biodiesel kan också användas som bränsle i värmepannor för hemmabruk, kommersiellt bruk eller industribruk och som bränsle i elgeneratorer. För närvarande undersöks möjligheterna att använda biodieselblandningar i luftfartyg.

| (26) | Den produkt som undersökningen gäller ska således definieras som fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke-fossilt ursprung (vanligtvis kallade biodiesel), i ren form eller i blandningar över B20. Den berörda produkten avser således ren biodiesel (B100) med ursprung i USA och alla blandningar över B20, dvs. blandningar som innehåller mer än 20 % biodiesel med ursprung i USA (nedan kallade den berörda produkten). Denna tröskel anses vara lämplig för att möjliggöra en klar åtskillnad mellan de olika typer av blandningar som finns på marknaden i USA. |
| --- | --- |

(26)

Den produkt som undersökningen gäller ska således definieras som fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke-fossilt ursprung (vanligtvis kallade biodiesel), i ren form eller i blandningar över B20. Den berörda produkten avser således ren biodiesel (B100) med ursprung i USA och alla blandningar över B20, dvs. blandningar som innehåller mer än 20 % biodiesel med ursprung i USA (nedan kallade den berörda produkten). Denna tröskel anses vara lämplig för att möjliggöra en klar åtskillnad mellan de olika typer av blandningar som finns på marknaden i USA.

| (27) | Det har framkommit att alla typer av biodiesel och biodiesel i blandningar som omfattas av undersökningen har samma eller mycket liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål, trots eventuella skillnader när det gäller gäller den råvara som används för tillverkningen eller variationer i tillverkningsprocessen. De eventuella variationerna hos den berörda produkten påverkar inte den grundläggande definitionen, egenskaperna eller den uppfattning som de olika parterna har om den berörda produkten. |
| --- | --- |

(27)

Det har framkommit att alla typer av biodiesel och biodiesel i blandningar som omfattas av undersökningen har samma eller mycket liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål, trots eventuella skillnader när det gäller gäller den råvara som används för tillverkningen eller variationer i tillverkningsprocessen. De eventuella variationerna hos den berörda produkten påverkar inte den grundläggande definitionen, egenskaperna eller den uppfattning som de olika parterna har om den berörda produkten.

| (28) | Den berörda produkten betecknas med KN-nummer 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 och ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(28)

Den berörda produkten betecknas med KN-nummer 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 och ex 1518 00 99.

2.1.   Likadan produkt

| (29) | Det framkom att de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i USA och som omfattas av undersökningen har liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsändamål som de produkter som exporteras från USA till gemenskapsmarknaden. Likaså har de produkter som tillverkas av gemenskapsindustrin och som säljs på gemenskapsmarknaden liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsändamål som de produkter som exporteras till gemenskapen från det berörda landet. |
| --- | --- |

(29)

Det framkom att de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i USA och som omfattas av undersökningen har liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsändamål som de produkter som exporteras från USA till gemenskapsmarknaden. Likaså har de produkter som tillverkas av gemenskapsindustrin och som säljs på gemenskapsmarknaden liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsändamål som de produkter som exporteras till gemenskapen från det berörda landet.

| (30) | Det har hävdats att vissa användare, särskilt i Tyskland, använder ren biodiesel (B100) direkt, eftersom denna är förmånligare att använda än mineraldiesel eller de vanliga blandningarna för direkt förbrukning på gemenskapsmarknaden. En granskning av detta påstående visade att största delen av försäljningen från gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden var riktad till företag som blandade produkten med mineraldiesel. Det faktum att vissa fordonsägare väljer B100 är närmast ett undantag på gemenskapsnivå. I stället för att vara ett substitut för mineraldiesel är biodiesel en kompletterande produkt på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(30)

Det har hävdats att vissa användare, särskilt i Tyskland, använder ren biodiesel (B100) direkt, eftersom denna är förmånligare att använda än mineraldiesel eller de vanliga blandningarna för direkt förbrukning på gemenskapsmarknaden. En granskning av detta påstående visade att största delen av försäljningen från gemenskapstillverkarna på gemenskapsmarknaden var riktad till företag som blandade produkten med mineraldiesel. Det faktum att vissa fordonsägare väljer B100 är närmast ett undantag på gemenskapsnivå. I stället för att vara ett substitut för mineraldiesel är biodiesel en kompletterande produkt på gemenskapsmarknaden.

| (31) | Detta ändrar inte det faktum att de olika typerna av den berörda produkten som tillverkas i USA och exporteras till gemenskapen är utbytbara mot de typer som gemenskapens biodieseltillverkare tillverkar och säljer i gemenskapen. När det gäller hur aktörerna och användarna på marknaden använder och uppfattar produkten, finns det inga betydande skillnader som skulle kunna påverka definitionen av likadan produkt. |
| --- | --- |

(31)

Detta ändrar inte det faktum att de olika typerna av den berörda produkten som tillverkas i USA och exporteras till gemenskapen är utbytbara mot de typer som gemenskapens biodieseltillverkare tillverkar och säljer i gemenskapen. När det gäller hur aktörerna och användarna på marknaden använder och uppfattar produkten, finns det inga betydande skillnader som skulle kunna påverka definitionen av likadan produkt.

| (32) | En berörd part hävdade att den berörda produkten, särskilt ren biodiesel, har avvikande fysikaliska och kemiska egenskaper i förhållande till den biodiesel som tillverkas i gemenskapen. Medan EG-produktionen av biodiesel grundar sig på rapsolja, använder tillverkarna i USA endast sojaolja. Dessa två typer av produkter skulle därför inte vara utbytbara och därför inte konkurrera direkt med varandra på gemenskapsmarknaden. Den berörda parten påpekade särskilt att kallflödesegenskaperna och jodvärdena är avvikande. |
| --- | --- |

(32)

En berörd part hävdade att den berörda produkten, särskilt ren biodiesel, har avvikande fysikaliska och kemiska egenskaper i förhållande till den biodiesel som tillverkas i gemenskapen. Medan EG-produktionen av biodiesel grundar sig på rapsolja, använder tillverkarna i USA endast sojaolja. Dessa två typer av produkter skulle därför inte vara utbytbara och därför inte konkurrera direkt med varandra på gemenskapsmarknaden. Den berörda parten påpekade särskilt att kallflödesegenskaperna och jodvärdena är avvikande.

| (33) | Kommissionen undersökte detta påstående och fann följande:






  (a) | Den berörda produkten och den likadana produkten i gemenskapen har mycket liknande grundläggande egenskaper och säljs via liknande eller identiska försäljningskanaler, dvs. till liknande kunder på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- | --- |

(33)

Kommissionen undersökte detta påstående och fann följande:

(a)

Den berörda produkten och den likadana produkten i gemenskapen har mycket liknande grundläggande egenskaper och säljs via liknande eller identiska försäljningskanaler, dvs. till liknande kunder på gemenskapsmarknaden.

| (b) | Den berörda produkten och den likadana produkten i gemenskapen används för samma eller mycket liknande slutändamål (se skäl 25 ovan). |
| --- | --- |

(b)

Den berörda produkten och den likadana produkten i gemenskapen används för samma eller mycket liknande slutändamål (se skäl 25 ovan).

| (c) | När det gäller kallflödesegenskaperna, bör det förtydligas att dessa egenskaper hänför sig till filtrerbarhetstemperaturen (Cold Filter Plugging Point, CFPP), som är den temperatur vid vilken ett bränsle täpper igen ett bränslefilter eftersom vissa komponenter i bränslet kristalliserar eller bildar gel. Det kom fram vid undersökningen att CFPP hos gemenskapens likadana produkt är lägre än hos biodiesel som exporteras från USA. Det gäller dock en liten skillnad som enkelt kan kompenseras genom att olika typer av biodiesel blandas eller genom att tillsatser används i ren biodiesel, särskilt vintertid. Skillnaden i CFPP har i praktiken ingen betydelse för de flesta av blandningarna som säljs på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(c)

När det gäller kallflödesegenskaperna, bör det förtydligas att dessa egenskaper hänför sig till filtrerbarhetstemperaturen (Cold Filter Plugging Point, CFPP), som är den temperatur vid vilken ett bränsle täpper igen ett bränslefilter eftersom vissa komponenter i bränslet kristalliserar eller bildar gel. Det kom fram vid undersökningen att CFPP hos gemenskapens likadana produkt är lägre än hos biodiesel som exporteras från USA. Det gäller dock en liten skillnad som enkelt kan kompenseras genom att olika typer av biodiesel blandas eller genom att tillsatser används i ren biodiesel, särskilt vintertid. Skillnaden i CFPP har i praktiken ingen betydelse för de flesta av blandningarna som säljs på gemenskapsmarknaden.

| (d) | När det gäller jodvärdet, som är ett mått på bränslets stabilitet mot oxidation, fann man att värdena mellan rapsolja och sojaolja i viss mån korrelerar: värdet varierar mellan 94 och 120 för rapsolja och mellan 117 och 143 för sojaolja. Den huvudsakliga råvaran i gemenskapen är raps, men det bör noteras att både tillverkarna i gemenskapen och i USA använder ett stort antal olika råvaror för tillverkning av biodiesel. Det är vanligt att man blandar olika typer av biodiesel för att få en homogenare produkt. |
| --- | --- |

(d)

När det gäller jodvärdet, som är ett mått på bränslets stabilitet mot oxidation, fann man att värdena mellan rapsolja och sojaolja i viss mån korrelerar: värdet varierar mellan 94 och 120 för rapsolja och mellan 117 och 143 för sojaolja. Den huvudsakliga råvaran i gemenskapen är raps, men det bör noteras att både tillverkarna i gemenskapen och i USA använder ett stort antal olika råvaror för tillverkning av biodiesel. Det är vanligt att man blandar olika typer av biodiesel för att få en homogenare produkt.

| (34) | Enligt artikel 1.4 i grundförordningen behöver produkterna inte vara identiska i alla avseenden för att anses vara likadana, och därför kan man inte med hänvisning till någon liten variation mellan produkttyperna ändra den allmänna slutsatsen att den berörda produkten och den likadana produkten i gemenskapen är liknande. |
| --- | --- |

(34)

Enligt artikel 1.4 i grundförordningen behöver produkterna inte vara identiska i alla avseenden för att anses vara likadana, och därför kan man inte med hänvisning till någon liten variation mellan produkttyperna ändra den allmänna slutsatsen att den berörda produkten och den likadana produkten i gemenskapen är liknande.

| (35) | Man fann således inte några sådana skillnader mellan de olika typerna av den berörda produkten och gemenskapens likadana produkt som säljs på gemenskapsmarknaden som kunde leda till slutsatsen att de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkare på gemenskapsmarknaden inte är likadana produkter med samma eller mycket liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper som de typer av den berörda produkten som tillverkas i USA och exporteras till gemenskapen. Som en preliminär slutsats konstateras det därför att alla typer av biodiesel anses vara likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(35)

Man fann således inte några sådana skillnader mellan de olika typerna av den berörda produkten och gemenskapens likadana produkt som säljs på gemenskapsmarknaden som kunde leda till slutsatsen att de produkter som tillverkas och säljs av gemenskapstillverkare på gemenskapsmarknaden inte är likadana produkter med samma eller mycket liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper som de typer av den berörda produkten som tillverkas i USA och exporteras till gemenskapen. Som en preliminär slutsats konstateras det därför att alla typer av biodiesel anses vara likadana i den mening som avses i artikel 1.4 i grundförordningen.

3.   DUMPNING

3.1.   Inledande anmärkning

| (36) | Under undersökningen befanns det att de amerikanska myndigheterna beviljade en skattelättnad, en s.k. blender’s credit, på en 1 USD per gallon ren biodiesel i en blandning av biodiesel och mineraldiesel. |
| --- | --- |

(36)

Under undersökningen befanns det att de amerikanska myndigheterna beviljade en skattelättnad, en s.k. blender’s credit, på en 1 USD per gallon ren biodiesel i en blandning av biodiesel och mineraldiesel.

| (37) | Alla exporterande tillverkare i urvalet hävdade att en justering borde göras för deras exportförsäljning och inhemska försäljning av blandad biodiesel för fastställande av deras dumpningsmarginal, antingen genom att försäljningspriset revideras uppåt, motsvarande den förmån som erhålls, eller genom att produktionskostnaderna för försäljningen i fråga minskas med blender’s credit. |
| --- | --- |

(37)

Alla exporterande tillverkare i urvalet hävdade att en justering borde göras för deras exportförsäljning och inhemska försäljning av blandad biodiesel för fastställande av deras dumpningsmarginal, antingen genom att försäljningspriset revideras uppåt, motsvarande den förmån som erhålls, eller genom att produktionskostnaderna för försäljningen i fråga minskas med blender’s credit.

| (38) | I enlighet relevant lagstiftning, dvs. artikel 14.1 i grundförordningen och artikel 24.1 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (11), ska ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstullar i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Antisubventionsförfarandet visade att blender's credit är en subvention som är tillgänglig för försäljning både på export och på hemmamarknaden på precis samma sätt och med samma belopp och den är därför ingen exportsubvention. Det ansågs därför preliminärt att begäran om en justering inte kunde godtas. |
| --- | --- |

(38)

I enlighet relevant lagstiftning, dvs. artikel 14.1 i grundförordningen och artikel 24.1 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (11), ska ingen produkt beläggas med både antidumpnings- och utjämningstullar i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning eller exportsubvention. Antisubventionsförfarandet visade att blender's credit är en subvention som är tillgänglig för försäljning både på export och på hemmamarknaden på precis samma sätt och med samma belopp och den är därför ingen exportsubvention. Det ansågs därför preliminärt att begäran om en justering inte kunde godtas.

3.2.   Normalvärde

| (39) | För att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om den inhemska försäljningsvolymen av den berörda produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen utgjorde minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljningen till gemenskapen under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(39)

För att fastställa normalvärdet i enlighet med artikel 2.2 i grundförordningen undersökte kommissionen först om den inhemska försäljningsvolymen av den berörda produkten till oberoende kunder var representativ, dvs. om den totala försäljningsvolymen utgjorde minst 5 % av den totala volymen av exportförsäljningen till gemenskapen under undersökningsperioden.

| (40) | När det gäller en exporterande tillverkare i stickprovet, konstaterade man att denna inte hade någon representativ försäljning av den berörda produkten på hemmamarknaden. För denna exporterande tillverkare måste därför normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(40)

När det gäller en exporterande tillverkare i stickprovet, konstaterade man att denna inte hade någon representativ försäljning av den berörda produkten på hemmamarknaden. För denna exporterande tillverkare måste därför normalvärdet konstrueras i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen.

3.2.1.   Utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkare med en totalt sett representativ inhemsk försäljningsvolym

| (41) | För de utvalda exporterande tillverkarna som totalt sett hade en representativ försäljning på hemmamarknaden fastställde kommissionen därefter vilka produkttyper som såldes på hemmamarknaden av den exporterande tillverkaren och som var identiska med eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(41)

För de utvalda exporterande tillverkarna som totalt sett hade en representativ försäljning på hemmamarknaden fastställde kommissionen därefter vilka produkttyper som såldes på hemmamarknaden av den exporterande tillverkaren och som var identiska med eller direkt jämförbara med de typer som såldes på export till gemenskapen.

| (42) | Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om volymen av den produkttyp som såldes på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden utgjorde minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för den jämförbara produkttyp som såldes på export till gemenskapen. |
| --- | --- |

(42)

Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ om volymen av den produkttyp som såldes på hemmamarknaden till oberoende kunder under undersökningsperioden utgjorde minst 5 % av den totala försäljningsvolymen för den jämförbara produkttyp som såldes på export till gemenskapen.

| (43) | Därefter undersökte kommissionen om de berörda företagens inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje produkttyp fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(43)

Därefter undersökte kommissionen om de berörda företagens inhemska försäljning kunde anses ha skett vid normal handel enligt artikel 2.4 i grundförordningen. Detta gjorde man genom att för varje produkttyp fastställa andelen lönsam försäljning till oberoende kunder under undersökningsperioden.

| (44) | I de fall där försäljningsvolymen av en produkttyp, som sålts till ett nettoförsäljningspris som var lika stort som eller högre än dess beräknade tillverkningskostnad, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt för priserna på all försäljning av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte. |
| --- | --- |

(44)

I de fall där försäljningsvolymen av en produkttyp, som sålts till ett nettoförsäljningspris som var lika stort som eller högre än dess beräknade tillverkningskostnad, utgjorde mer än 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för denna typ, och det vägda genomsnittliga priset för denna typ var lika högt som eller högre än tillverkningskostnaden, baserades normalvärdet på det faktiska inhemska priset. Detta pris beräknades som ett vägt genomsnitt för priserna på all försäljning av denna typ på hemmamarknaden under undersökningsperioden, oavsett om försäljningen varit lönsam eller inte.

| (45) | I fall där den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ. |
| --- | --- |

(45)

I fall där den lönsamma försäljningen av en produkttyp utgjorde högst 80 % av den sammanlagda försäljningsvolymen för den typen, eller där det vägda genomsnittliga priset för den typen var lägre än produktionskostnaden, grundades normalvärdet på det faktiska inhemska priset, beräknat som ett vägt genomsnitt av den lönsamma försäljningen av endast denna typ.

| (46) | För produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på den inhemska marknaden eller inte sålts vid normal handel, var det nödvändigt att konstruera normalvärdet på grundval av artikel 2.3 i grundförordningen. I detta syfte lades försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinst till på exportörens genomsnittliga tillverkningskostnad per produkttyp under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades procentandelen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal på de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginalen vid normal handel med den likadana produkten för respektive exporterande tillverkare. |
| --- | --- |

(46)

För produkttyper som inte sålts i representativa kvantiteter på den inhemska marknaden eller inte sålts vid normal handel, var det nödvändigt att konstruera normalvärdet på grundval av artikel 2.3 i grundförordningen. I detta syfte lades försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinst till på exportörens genomsnittliga tillverkningskostnad per produkttyp under undersökningsperioden. I enlighet med artikel 2.6 i grundförordningen baserades procentandelen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal på de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginalen vid normal handel med den likadana produkten för respektive exporterande tillverkare.

3.2.2.   Utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkare utan någon totalt sett representativ inhemsk försäljningsvolym

| (47) | För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna konstruerades därför normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, dvs. företagets egna tillverkningskostnader för den berörda produkten ökades med försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. I enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen baserades procentandelen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal på de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader som fastställts för de andra exporterande tillverkarna i undersökningen för deras tillverkning och försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden. |
| --- | --- |

(47)

För de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna konstruerades därför normalvärdet i enlighet med artikel 2.3 i grundförordningen, dvs. företagets egna tillverkningskostnader för den berörda produkten ökades med försäljnings- och administrationskostnader, andra allmänna kostnader samt en skälig vinstmarginal. I enlighet med artikel 2.6 a i grundförordningen baserades procentandelen för försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt vinstmarginal på de vägda genomsnittliga försäljnings- och administrationskostnaderna och andra allmänna kostnader som fastställts för de andra exporterande tillverkarna i undersökningen för deras tillverkning och försäljning av den likadana produkten på hemmamarknaden.

| (48) | När det gäller detta företag, gjordes i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen en justering för att ta hänsyn till att företaget befann sig i ett inledningsskede. En justering av de allmänna omkostnaderna gjordes för att ta hänsyn till det låga kapacitetsutnyttjandet för produktionsinstallationerna i inledningsskedet. |
| --- | --- |

(48)

När det gäller detta företag, gjordes i enlighet med artikel 2.5 i grundförordningen en justering för att ta hänsyn till att företaget befann sig i ett inledningsskede. En justering av de allmänna omkostnaderna gjordes för att ta hänsyn till det låga kapacitetsutnyttjandet för produktionsinstallationerna i inledningsskedet.

3.3.   Exportpris

| (49) | Exportpriserna fastställdes på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(49)

Exportpriserna fastställdes på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas för den berörda produkten, i enlighet med artikel 2.8 i grundförordningen.

| (50) | I de fall då exportförsäljningen till gemenskapen skedde via närstående handelsföretag i eller utanför gemenskapen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av återförsäljningspriserna till de första oberoende kunderna i gemenskapen, justerade för alla omkostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen samt vinsten. |
| --- | --- |

(50)

I de fall då exportförsäljningen till gemenskapen skedde via närstående handelsföretag i eller utanför gemenskapen, fastställdes exportpriserna i enlighet med artikel 2.9 i grundförordningen på grundval av återförsäljningspriserna till de första oberoende kunderna i gemenskapen, justerade för alla omkostnader som tillkommit mellan importen och återförsäljningen samt vinsten.

3.4.   Jämförelse

| (51) | Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik. |
| --- | --- |

(51)

Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes på nivån fritt fabrik.

| (52) | För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(52)

För att säkerställa en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset tog man i form av justeringar hänsyn till olikheter som påverkade priserna och prisernas jämförbarhet, i enlighet med artikel 2.10 i grundförordningen.

| (53) | På grundval av detta har justeringar för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader samt provisioner gjorts när detta varit tillämpligt och motiverat. |
| --- | --- |

(53)

På grundval av detta har justeringar för transportkostnader, sjöfrakts- och försäkringskostnader, hanterings- och lastningskostnader samt därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader samt provisioner gjorts när detta varit tillämpligt och motiverat.

3.5.   Dumpningsmarginaler

3.5.1.   För de utvalda samarbetsvilliga exporterande tillverkarna

| (54) | För de utvalda företagen jämfördes i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(54)

För de utvalda företagen jämfördes i enlighet med artikel 2.11 och 2.12 i grundförordningen det vägda genomsnittliga normalvärdet för varje typ av den berörda produkten som exporterades till gemenskapen med det vägda genomsnittliga exportpriset för motsvarande typ av den berörda produkten.

| (55) | På grundval av detta fastställdes följande preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull:






  Företag | Preliminär dumpningsmarginal |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 73,4 % |
| Imperium Renewables Inc. | 29,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 57,3 % |
| World Energy Alternatives LLC | 51,7 % |

(55)

På grundval av detta fastställdes följande preliminära vägda genomsnittliga dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull:

Företag

Preliminär dumpningsmarginal

Archer Daniels Midland Company

3,4 %

Cargill Inc.

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

73,4 %

Imperium Renewables Inc.

29,5 %

Peter Cremer North America LP

57,3 %

World Energy Alternatives LLC

51,7 %

3.5.2.   För alla övriga samarbetsvilliga exporterande tillverkare

| (56) | Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Utifrån detta fastställde man för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet en preliminär dumpningsmarginal på 33,7 % av priset cif vid gemenskapens gräns före tull. |
| --- | --- |

(56)

Den vägda genomsnittliga dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i urvalet beräknades i enlighet med bestämmelserna i artikel 9.6 i grundförordningen. Denna marginal fastställdes på grundval av de marginaler som fastställts för de exporterande tillverkare som ingick i urvalet. Utifrån detta fastställde man för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i urvalet en preliminär dumpningsmarginal på 33,7 % av priset cif vid gemenskapens gräns före tull.

3.5.3.   För de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna

| (57) | För alla övriga exportörer i USA fastställde kommissionen först hur pass omfattande samarbetet hade varit. Man jämförde de totala exportkvantiteter som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade angett i svaren på stickprovsfrågeformuläret med den totala importen från USA enligt amerikansk exportstatistik. Procentsatsen för samarbetet befanns vara 81 %. På grundval av detta bedömdes graden av samarbetsvillighet som hög. I syfte att säkra åtgärdernas faktiska genomförande ansågs det därför lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till en nivå motsvarande den som konstaterats för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare i stickprovet som hade den högsta individuella dumpnings- och skademarginalen. |
| --- | --- |

(57)

För alla övriga exportörer i USA fastställde kommissionen först hur pass omfattande samarbetet hade varit. Man jämförde de totala exportkvantiteter som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade angett i svaren på stickprovsfrågeformuläret med den totala importen från USA enligt amerikansk exportstatistik. Procentsatsen för samarbetet befanns vara 81 %. På grundval av detta bedömdes graden av samarbetsvillighet som hög. I syfte att säkra åtgärdernas faktiska genomförande ansågs det därför lämpligt att fastställa dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till en nivå motsvarande den som konstaterats för den samarbetsvilliga exporterande tillverkare i stickprovet som hade den högsta individuella dumpnings- och skademarginalen.

| (58) | På grundval av detta fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 57,3 % av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull. |
| --- | --- |

(58)

På grundval av detta fastställdes den landsomfattande dumpningsmarginalen preliminärt till 57,3 % av priset cif vid gemenskapens gräns, före tull.

4.   GEMENSKAPSINDUSTRIN

4.1.   Gemenskapens produktion och ställning

| (59) | Alla tillgängliga uppgifter, bland annat uppgifterna i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från gemenskapstillverkare före och efter inledandet av undersökningen, användes för att fastställa gemenskapens sammanlagda tillverkning och stödet för undersökningen. |
| --- | --- |

(59)

Alla tillgängliga uppgifter, bland annat uppgifterna i klagomålet och de uppgifter som inhämtats från gemenskapstillverkare före och efter inledandet av undersökningen, användes för att fastställa gemenskapens sammanlagda tillverkning och stödet för undersökningen.

| (60) | Utifrån dessa uppgifter konstaterades det att gemenskapens tillverkning uppgick till omkring 5 400 tusen ton under undersökningsperioden. Tre företag i samma företagsgrupp befanns vara närstående de exporterande tillverkarna i USA och gruppen importerade alltså själv stora kvantiteter av den berörda produkten från sina närstående exportörer i USA. Dessa företag uteslöts därför från definitionen av gemenskapstillverkning i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. Den produktionsvolym som deras ställning baserades på låg följaktligen på 4 200–4 600 tusen ton. |
| --- | --- |

(60)

Utifrån dessa uppgifter konstaterades det att gemenskapens tillverkning uppgick till omkring 5 400 tusen ton under undersökningsperioden. Tre företag i samma företagsgrupp befanns vara närstående de exporterande tillverkarna i USA och gruppen importerade alltså själv stora kvantiteter av den berörda produkten från sina närstående exportörer i USA. Dessa företag uteslöts därför från definitionen av gemenskapstillverkning i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. Den produktionsvolym som deras ställning baserades på låg följaktligen på 4 200–4 600 tusen ton.

| (61) | Det konstaterades att de företag som stödde klagomålet och samarbetade i undersökningen svarade för mer än 60 % av gemenskapens tillverkning av biodiesel under undersökningsperioden (se skäl 60). Det företag som anges i skäl 63 nedan och som inte samarbetade i undersökningen ansågs inte stödja klagomålet. Man drar därför slutsatsen att klagomålet och undersökningen får stöd av huvuddelen av gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(61)

Det konstaterades att de företag som stödde klagomålet och samarbetade i undersökningen svarade för mer än 60 % av gemenskapens tillverkning av biodiesel under undersökningsperioden (se skäl 60). Det företag som anges i skäl 63 nedan och som inte samarbetade i undersökningen ansågs inte stödja klagomålet. Man drar därför slutsatsen att klagomålet och undersökningen får stöd av huvuddelen av gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 4.1 och 5.4 i grundförordningen.

4.2.   Stickprovsförfarande

| (62) | På grund av det stora antalet gemenskapstillverkare, beslöt man sig för ett stickprovsförfarande för att fastställa om det rörde sig om väsentlig skada. Frågeformulär sändes till alla potentiella tillverkare av den likadana produkten i gemenskapen. Ursprungligen lämnade mer än 40 företag meningsfull information i sina svar och gav sitt medgivande till att samarbeta inom förfarandet. De tre företag som nämndes i skäl 60 kunde inte komma i fråga för stickprovsundersökningen av de orsaker som nämns i det skälet. |
| --- | --- |

(62)

På grund av det stora antalet gemenskapstillverkare, beslöt man sig för ett stickprovsförfarande för att fastställa om det rörde sig om väsentlig skada. Frågeformulär sändes till alla potentiella tillverkare av den likadana produkten i gemenskapen. Ursprungligen lämnade mer än 40 företag meningsfull information i sina svar och gav sitt medgivande till att samarbeta inom förfarandet. De tre företag som nämndes i skäl 60 kunde inte komma i fråga för stickprovsundersökningen av de orsaker som nämns i det skälet.

| (63) | Av de återstående företagen valde man ut ett stickprov bestående av elva företag på grundval av den största representativa tillverknings- och försäljningsvolymen inom gemenskapen (se skäl 11 ovan). En tillverkare som ursprungligen valdes ut till stickprovet måste uteslutas på grund av bristande samarbete i undersökningen. De återstående tio utvalda företagen anses vara representativa för gemenskapens sammanlagda tillverkning. |
| --- | --- |

(63)

Av de återstående företagen valde man ut ett stickprov bestående av elva företag på grundval av den största representativa tillverknings- och försäljningsvolymen inom gemenskapen (se skäl 11 ovan). En tillverkare som ursprungligen valdes ut till stickprovet måste uteslutas på grund av bristande samarbete i undersökningen. De återstående tio utvalda företagen anses vara representativa för gemenskapens sammanlagda tillverkning.

| (64) | Alla hänvisningar nedan till gemenskapsindustrin eller till utvalda gemenskapstillverkare avser dessa tio utvalda tillverkare. |
| --- | --- |

(64)

Alla hänvisningar nedan till gemenskapsindustrin eller till utvalda gemenskapstillverkare avser dessa tio utvalda tillverkare.

5.   SKADA

| (65) | Den granskning av utvecklingstendenser som gjordes för bedömning av skadan omfattade perioden från januari 2004 till slutet av undersökningsperioden (se skäl 15) ovan). Det framgick dock av undersökningen att gemenskapsindustrin i praktiken uppstod år 2004. Det ansågs därför lämpligare att basera bedömningen på utvecklingstendenser under perioden från 2005 till undersökningsperioden (nedan kallad den analyserade perioden). I den bedömning som redovisas nedan presenteras emellertid också information som har insamlats rörande 2004. |
| --- | --- |

(65)

Den granskning av utvecklingstendenser som gjordes för bedömning av skadan omfattade perioden från januari 2004 till slutet av undersökningsperioden (se skäl 15) ovan). Det framgick dock av undersökningen att gemenskapsindustrin i praktiken uppstod år 2004. Det ansågs därför lämpligare att basera bedömningen på utvecklingstendenser under perioden från 2005 till undersökningsperioden (nedan kallad den analyserade perioden). I den bedömning som redovisas nedan presenteras emellertid också information som har insamlats rörande 2004.

5.1.   Förbrukning i gemenskapen

Tabell 1

| Förbrukning i gemenskapen | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Index 2005=100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Förbrukning i gemenskapen

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Ton

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Index 2005=100

60

100

155

207

206

| (66) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av den sammanlagda volymen av alla gemenskapstillverkares produktion på gemenskapsmarknaden (se skäl 60 ovan) ovan) minus deras export plus deras import från det berörda landet och import från övriga tredjeländer. |
| --- | --- |

(66)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av den sammanlagda volymen av alla gemenskapstillverkares produktion på gemenskapsmarknaden (se skäl 60 ovan) ovan) minus deras export plus deras import från det berörda landet och import från övriga tredjeländer.

| (67) | Rörande importvolymerna från USA fanns följande informationskällor att tillgå:






  — | Eurostats uppgifter för de olika KN-nummer enligt vilka produkterna klassificerats. |
| --- | --- | --- |

(67)

Rörande importvolymerna från USA fanns följande informationskällor att tillgå:

—

Eurostats uppgifter för de olika KN-nummer enligt vilka produkterna klassificerats.

| — | USA:s exportstatistik. |
| --- | --- |

—

USA:s exportstatistik.

| — | Annan importstatistik av konfidentiell natur som erhållits från berörda parter. |
| --- | --- |

—

Annan importstatistik av konfidentiell natur som erhållits från berörda parter.

| (68) | Analysen av informationen visade dock att uppgifterna från Eurostat inte kunde användas för bedömning av förbrukningen, eftersom det fram till slutet av 2007 inte fanns något särskilt KN-nummer för tullklassificering av de olika typerna av den berörda produkten. Importen av den berörda produkten klassificerades med ett antal koder som också omfattade importuppgifter för andra produkter. Det ansågs därför vara lämpligare att använda USA:s exportstatistik för att kunna fastställa tillförlitliga uppgifter om import- och förbrukningsvolymer och utvecklingstendenser för importen. När denna informationskälla användes tog man hänsyn till den tid som krävdes för transport av produkten från USA till gemenskapen, och exportstatistiken justerades med en månad för att beakta tidsförskjutningen. |
| --- | --- |

(68)

Analysen av informationen visade dock att uppgifterna från Eurostat inte kunde användas för bedömning av förbrukningen, eftersom det fram till slutet av 2007 inte fanns något särskilt KN-nummer för tullklassificering av de olika typerna av den berörda produkten. Importen av den berörda produkten klassificerades med ett antal koder som också omfattade importuppgifter för andra produkter. Det ansågs därför vara lämpligare att använda USA:s exportstatistik för att kunna fastställa tillförlitliga uppgifter om import- och förbrukningsvolymer och utvecklingstendenser för importen. När denna informationskälla användes tog man hänsyn till den tid som krävdes för transport av produkten från USA till gemenskapen, och exportstatistiken justerades med en månad för att beakta tidsförskjutningen.

| (69) | Bedömningen av importen från andra länder och export från gemenskapstillverkarna baserade sig på uppgifterna i klagomålet, eftersom uppgifterna från Eurostat hade sina begränsningar. |
| --- | --- |

(69)

Bedömningen av importen från andra länder och export från gemenskapstillverkarna baserade sig på uppgifterna i klagomålet, eftersom uppgifterna från Eurostat hade sina begränsningar.

| (70) | Utifrån detta konstaterades det att gemenskapens förbrukning av biodiesel ökade med 107 % mellan 2005 och 2007 och sedan minskade något (1 procentenhet) under undersökningsperioden. Totalt sett ökade förbrukningen under den analyserade perioden till mer än det dubbla. |
| --- | --- |

(70)

Utifrån detta konstaterades det att gemenskapens förbrukning av biodiesel ökade med 107 % mellan 2005 och 2007 och sedan minskade något (1 procentenhet) under undersökningsperioden. Totalt sett ökade förbrukningen under den analyserade perioden till mer än det dubbla.

| (71) | Den ökade efterfrågan berodde främst på medlemsstaternas incitament för att främja användningen av biobränsle efter antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG av den 8 maj 2003 om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (12) och rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (13). |
| --- | --- |

(71)

Den ökade efterfrågan berodde främst på medlemsstaternas incitament för att främja användningen av biobränsle efter antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG av den 8 maj 2003 om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (12) och rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (13).

5.2.   Volymen av och marknadsandelen för importen från det berörda landet

Tabell 2

| Import från USA | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Index 2005=100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Marknadsandel | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Index 2005=100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Källa: USA:s exportstatistik. |

Import från USA

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Ton

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Index 2005=100

23

100

442

6 354

9 885

Marknadsandel

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Index 2005=100

25

100

250

2 750

4 300

Källa: USA:s exportstatistik.

| (72) | Importvolymen från USA ökade avsevärt, från cirka 11 500 ton år 2005 till cirka 1 137 000 ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(72)

Importvolymen från USA ökade avsevärt, från cirka 11 500 ton år 2005 till cirka 1 137 000 ton under undersökningsperioden.

| (73) | Under den analyserade perioden ökade den subventionerade USA-importens andel på gemenskapsmarknaden kontinuerligt, från 0,4 % under 2005 till 17,2 % under undersökningsperioden. Den dumpade importen har således ökat betydligt, både i absoluta termer och i relativa termer jämfört med förbrukningen i gemenskapen under den perioden. |
| --- | --- |

(73)

Under den analyserade perioden ökade den subventionerade USA-importens andel på gemenskapsmarknaden kontinuerligt, från 0,4 % under 2005 till 17,2 % under undersökningsperioden. Den dumpade importen har således ökat betydligt, både i absoluta termer och i relativa termer jämfört med förbrukningen i gemenskapen under den perioden.

| (74) | Splash and dash är ett begrepp som biodieselaktörer använder för att beskriva ett förfarande där biodiesel med påstått främmande ursprung transporteras till gemenskapen via USA där denna biodiesel blandas med i stort sett bara en droppe (0,01 % av den slutliga blandningen) konventionell dieselolja så att tillverkaren som gör blandningen kan utnyttja subventionen i USA. |
| --- | --- |

(74)

Splash and dash är ett begrepp som biodieselaktörer använder för att beskriva ett förfarande där biodiesel med påstått främmande ursprung transporteras till gemenskapen via USA där denna biodiesel blandas med i stort sett bara en droppe (0,01 % av den slutliga blandningen) konventionell dieselolja så att tillverkaren som gör blandningen kan utnyttja subventionen i USA.

| (75) | Parterna i USA har hävdat att detta splash and dash förklarar den stora ökningen av importen från USA till gemenskapsmarknaden, eftersom förfarandet påstås motsvara 40 % av USA:s import under undersökningsperioden. Dessa parter har också hävdat att eftersom undersökningen ursprungligen gällde import av biodiesel med ursprung i USA, bör de kvantiteter som berörs av splash and dash separeras från skadebedömningen och hanteras som import från övriga tredjeländer. |
| --- | --- |

(75)

Parterna i USA har hävdat att detta splash and dash förklarar den stora ökningen av importen från USA till gemenskapsmarknaden, eftersom förfarandet påstås motsvara 40 % av USA:s import under undersökningsperioden. Dessa parter har också hävdat att eftersom undersökningen ursprungligen gällde import av biodiesel med ursprung i USA, bör de kvantiteter som berörs av splash and dash separeras från skadebedömningen och hanteras som import från övriga tredjeländer.

| (76) | Å andra sidan hävdade klaganden att splash and dash-import, i den mån den förekommer, på sin höjd representerar 10 % av USA:s exportvolym och därför saknar betydelse, och att den inte påverkar uppgifterna om att stora kvantiteter dumpad import från USA har kommit in på gemenskapsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(76)

Å andra sidan hävdade klaganden att splash and dash-import, i den mån den förekommer, på sin höjd representerar 10 % av USA:s exportvolym och därför saknar betydelse, och att den inte påverkar uppgifterna om att stora kvantiteter dumpad import från USA har kommit in på gemenskapsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden.

| (77) | Undersökningen har visat att USA:s exportstatistik inte ger någon möjlighet att skilja mellan biodiesel som påstås ha exporterats inom ramen för splash and dash-förfarandet och den övriga USA-export som registrerats i deras Exports-kapitel. Statistiken innehöll praktiskt taget inga deklarationer om Re-Exports. USA:s myndigheter hävdade också att alla kvantiteter som registrerats som Exports gäller produkter som anses ha sitt ursprung i USA. |
| --- | --- |

(77)

Undersökningen har visat att USA:s exportstatistik inte ger någon möjlighet att skilja mellan biodiesel som påstås ha exporterats inom ramen för splash and dash-förfarandet och den övriga USA-export som registrerats i deras Exports-kapitel. Statistiken innehöll praktiskt taget inga deklarationer om Re-Exports. USA:s myndigheter hävdade också att alla kvantiteter som registrerats som Exports gäller produkter som anses ha sitt ursprung i USA.

| (78) | Dessutom konstaterade de flesta av de undersökta USA-företagen att det inte är möjligt att dela upp exporten till gemenskapen eller försäljningen på inrikesmarknaden mellan kvantiteter som tillverkas eller har sitt ursprung i USA och kvantiteter som exporteras inom ramen för splash and dash-förfarandet. |
| --- | --- |

(78)

Dessutom konstaterade de flesta av de undersökta USA-företagen att det inte är möjligt att dela upp exporten till gemenskapen eller försäljningen på inrikesmarknaden mellan kvantiteter som tillverkas eller har sitt ursprung i USA och kvantiteter som exporteras inom ramen för splash and dash-förfarandet.

| (79) | Det framkom också att de undersökta företagen i USA deklarerade all export av biodiesel som biodiesel med ursprung i USA, både export från USA-exportörerna och import till närstående importörer i gemenskapen. |
| --- | --- |

(79)

Det framkom också att de undersökta företagen i USA deklarerade all export av biodiesel som biodiesel med ursprung i USA, både export från USA-exportörerna och import till närstående importörer i gemenskapen.

| (80) | Utifrån detta, och särskilt med beaktande av att export inom ramen för splash and dash, i den mån den förekommer, deklarerades som export med ursprung i USA och därför enligt de amerikanska myndigheterna ansågs ha sitt ursprung i USA, konstaterades det att det inte fanns några grunder för att anse att denna export inte skulle komma från USA. |
| --- | --- |

(80)

Utifrån detta, och särskilt med beaktande av att export inom ramen för splash and dash, i den mån den förekommer, deklarerades som export med ursprung i USA och därför enligt de amerikanska myndigheterna ansågs ha sitt ursprung i USA, konstaterades det att det inte fanns några grunder för att anse att denna export inte skulle komma från USA.

5.3.   Priserna på den dumpade importen och prisunderskridande

5.3.1.   Försäljningspris per enhet

Tabell 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris (euro/ton) | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Index 2005 = 100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Källa: USA:s exportstatistik och besvarade frågeformulär från de USA-exportörer som ingick i stickprovet. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Pris (euro/ton)

463

575

600

596

616

Index 2005 = 100

81

100

104

104

107

Källa: USA:s exportstatistik och besvarade frågeformulär från de USA-exportörer som ingick i stickprovet.

| (81) | USA:s exportstatistik användes också för att fastställa prisutvecklingen för dumpad import med ursprung i USA, särskilt för 2007 och undersökningsperioden. För att återge prisnivån vid gemenskapens gräns justerades exportpriserna med relevanta frakt- och försäkringskostnader. Här bör noteras att för tidigare delar av den analyserade perioden, dvs. 2005 och 2006 samt även 2004, var USA:s exportstatistik inte helt tillförlitlig när det gäller försäljningsvärden, eftersom de beräknade genomsnittliga exportpriserna befanns vara oproportionerligt höga i jämförelse med de priser som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade rapporterat. Därför fastställdes det genomsnittliga exportpriset från USA för dessa år på grundval av de besvarade frågeformulären från de exporterande tillverkare i USA som ingick i stickprovet. |
| --- | --- |

(81)

USA:s exportstatistik användes också för att fastställa prisutvecklingen för dumpad import med ursprung i USA, särskilt för 2007 och undersökningsperioden. För att återge prisnivån vid gemenskapens gräns justerades exportpriserna med relevanta frakt- och försäkringskostnader. Här bör noteras att för tidigare delar av den analyserade perioden, dvs. 2005 och 2006 samt även 2004, var USA:s exportstatistik inte helt tillförlitlig när det gäller försäljningsvärden, eftersom de beräknade genomsnittliga exportpriserna befanns vara oproportionerligt höga i jämförelse med de priser som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade rapporterat. Därför fastställdes det genomsnittliga exportpriset från USA för dessa år på grundval av de besvarade frågeformulären från de exporterande tillverkare i USA som ingick i stickprovet.

| (82) | De genomsnittliga priserna för import från USA varierade under skadeundersökningsperioden, och det förekom totalt sett en ökning på 7 % mellan 2005 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(82)

De genomsnittliga priserna för import från USA varierade under skadeundersökningsperioden, och det förekom totalt sett en ökning på 7 % mellan 2005 och undersökningsperioden.

5.3.2.   Prisunderskridande

| (83) | För analysen av prisunderskridandet jämfördes det vägda genomsnittet av de försäljningspriser som de utvalda gemenskapstillverkarna debiterade icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden, justerade fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga cif-baserade importpriser från USA för de exporterande tillverkare i USA som ingick i urvalet. Där det var lämpligt tillämpades en justering för tullavgifter, kostnader efter import och skillnader i råvara (se nästa skäl) som använts för tillverkningen av biodiesel. |
| --- | --- |

(83)

För analysen av prisunderskridandet jämfördes det vägda genomsnittet av de försäljningspriser som de utvalda gemenskapstillverkarna debiterade icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden, justerade fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnittliga cif-baserade importpriser från USA för de exporterande tillverkare i USA som ingick i urvalet. Där det var lämpligt tillämpades en justering för tullavgifter, kostnader efter import och skillnader i råvara (se nästa skäl) som använts för tillverkningen av biodiesel.

| (84) | Vid undersökningen identifierades de olika typerna av den berörda produkten, särskilt på grundval av vilken råvara som hade använts för tillverkningen. Medan den huvudsakliga råvaran i gemenskapen är raps, använder tillverkarna i USA andra råvaror såsom sojabönor, canola, palm osv. Eftersom råvaran är den överlägset viktigaste insatsvaran vid tillverkning av den berörda produkten, ansåg man att justering för skillnader i råvara bör godkännas. Justeringen beräknades motsvara marknadsvärdet av skillnaden mellan de relevanta typerna av den berörda produkten och den typ av produkt som tillverkas av raps. På detta sätt gjordes en jämförelse på grundval av samma råvarubas, dvs. raps, av gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspriser och de vägda genomsnittliga priserna för den berörda importen. |
| --- | --- |

(84)

Vid undersökningen identifierades de olika typerna av den berörda produkten, särskilt på grundval av vilken råvara som hade använts för tillverkningen. Medan den huvudsakliga råvaran i gemenskapen är raps, använder tillverkarna i USA andra råvaror såsom sojabönor, canola, palm osv. Eftersom råvaran är den överlägset viktigaste insatsvaran vid tillverkning av den berörda produkten, ansåg man att justering för skillnader i råvara bör godkännas. Justeringen beräknades motsvara marknadsvärdet av skillnaden mellan de relevanta typerna av den berörda produkten och den typ av produkt som tillverkas av raps. På detta sätt gjordes en jämförelse på grundval av samma råvarubas, dvs. raps, av gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga försäljningspriser och de vägda genomsnittliga priserna för den berörda importen.

| (85) | Härvid konstaterades att skillnaden mellan USA:s priser och gemenskapens priser, uttryckt som en procentandel av gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga priser, fritt fabrik, dvs. prisunderskridandemarginalen, uppgår till mellan 18,9 % och 33,0 %. |
| --- | --- |

(85)

Härvid konstaterades att skillnaden mellan USA:s priser och gemenskapens priser, uttryckt som en procentandel av gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga priser, fritt fabrik, dvs. prisunderskridandemarginalen, uppgår till mellan 18,9 % och 33,0 %.

5.4.   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

| (86) | I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(86)

I enlighet med artikel 3.5 i grundförordningen omfattade granskningen av den dumpade importens inverkan på gemenskapsindustrin en bedömning av alla ekonomiska faktorer som var av betydelse för gemenskapsindustrins tillstånd under den analyserade perioden.

5.4.1.   Produktionskapacitet, produktion och kapacitetsutnyttjande

Tabell 4

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet
  (i ton) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Index 2005 = 100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Produktion (ton) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Index 2005 = 100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Kapacitetsutnyttjande | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Index 2005 = 100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Källa: Besvarade frågeformulär från de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Produktionskapacitet

(i ton)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Index 2005 = 100

58

100

142

238

274

Produktion (ton)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Index 2005 = 100

58

100

149

225

248

Kapacitetsutnyttjande

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Index 2005 = 100

102

100

106

95

91

Källa: Besvarade frågeformulär från de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet.

| (87) | I takt med den ökande förbrukningen ökade också produktionskapaciteten hos de utvalda gemenskapstillverkarna kontinuerligt under den analyserade perioden. Ökningen uppgick till 42 % mellan 2005 och 2006 och den följdes av ytterligare en ökning på 68 % under 2007 och 15 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Totalt sett ökade produktionskapaciteten med 174 % under den analyserade perioden. Ökningen av produktionskapacitet var resultatet av nya investeringar inför en förväntad ökning av efterfrågan. |
| --- | --- |

(87)

I takt med den ökande förbrukningen ökade också produktionskapaciteten hos de utvalda gemenskapstillverkarna kontinuerligt under den analyserade perioden. Ökningen uppgick till 42 % mellan 2005 och 2006 och den följdes av ytterligare en ökning på 68 % under 2007 och 15 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Totalt sett ökade produktionskapaciteten med 174 % under den analyserade perioden. Ökningen av produktionskapacitet var resultatet av nya investeringar inför en förväntad ökning av efterfrågan.

| (88) | Gemenskapsindustrins ökning av produktionskapaciteten bör också ses mot bakgrund av det mål på 5,75 % som enligt direktiv 2003/30/EG fastställs för förbrukningen av biobränslen och andra förnybara bränslen. Detta mål är beräknat på grundval av energiinnehållet i all bensin och diesel för transportändamål som placeras på gemenskapsmarknaden senast den 31 december 2010. Dessutom fastställde Europarådet i mars 2007 ett bindande minimimål på 10 % som alla medlemsstater senast 2020 måste nå när det gäller biobränslenas andel av den totala förbrukningen av bensin och diesel för transportändamål i gemenskapen (14). Om detta mål uppfylls, ökar förbrukningen av biobränslen i gemenskapen till cirka 33 miljoner ton oljeekvivalenter fram till det året. Gemenskapens totala produktionskapacitet år 2006 uppskattades till endast 6 miljoner ton. Mot bakgrund av detta är det förståeligt att gemenskapstillverkarna har investerat i tilläggskapacitet för att kunna bemöta en ökad efterfrågan. |
| --- | --- |

(88)

Gemenskapsindustrins ökning av produktionskapaciteten bör också ses mot bakgrund av det mål på 5,75 % som enligt direktiv 2003/30/EG fastställs för förbrukningen av biobränslen och andra förnybara bränslen. Detta mål är beräknat på grundval av energiinnehållet i all bensin och diesel för transportändamål som placeras på gemenskapsmarknaden senast den 31 december 2010. Dessutom fastställde Europarådet i mars 2007 ett bindande minimimål på 10 % som alla medlemsstater senast 2020 måste nå när det gäller biobränslenas andel av den totala förbrukningen av bensin och diesel för transportändamål i gemenskapen (14). Om detta mål uppfylls, ökar förbrukningen av biobränslen i gemenskapen till cirka 33 miljoner ton oljeekvivalenter fram till det året. Gemenskapens totala produktionskapacitet år 2006 uppskattades till endast 6 miljoner ton. Mot bakgrund av detta är det förståeligt att gemenskapstillverkarna har investerat i tilläggskapacitet för att kunna bemöta en ökad efterfrågan.

| (89) | Likaså ökade gemenskapsindustrins produktion av den likadana produkten kontinuerligt och nådde upp till en total ökning på 148 % under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(89)

Likaså ökade gemenskapsindustrins produktion av den likadana produkten kontinuerligt och nådde upp till en total ökning på 148 % under den analyserade perioden.

| (90) | Till följd av den relativt sett långsammare ökningen av produktionsvolym i jämförelse med ökningen av produktionskapacitet, minskade kapacitetsutnyttjandet inom gemenskapsindustrin med 9 % under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(90)

Till följd av den relativt sett långsammare ökningen av produktionsvolym i jämförelse med ökningen av produktionskapacitet, minskade kapacitetsutnyttjandet inom gemenskapsindustrin med 9 % under den analyserade perioden.

5.4.2.   Försäljningsvolym, marknadsandelar och genomsnittliga priser per enhet i gemenskapen

Tabell 5

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolym
  (i ton) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Index 2005 = 100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Marknadsandel | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Index 2005 = 100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Genomsnittspriser
  (euro/ton) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Index 2005 = 100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Källa: Besvarade frågeformulär från de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Försäljningsvolym

(i ton)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Index 2005 = 100

59

100

147

221

243

Marknadsandel

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Index 2005 = 100

97

100

95

107

118

Genomsnittspriser

(euro/ton)

655

759

900

892

933

Index 2005 = 100

86

100

119

118

123

Källa: Besvarade frågeformulär från de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet.

| (91) | I takt med utvecklingen av förbrukningen ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden stadigt, och nådde en total ökning på 143 % under den analyserade perioden. Under samma period ökade gemenskapindustrin också sin marknadsandel med 4,5 procentenheter. |
| --- | --- |

(91)

I takt med utvecklingen av förbrukningen ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden stadigt, och nådde en total ökning på 143 % under den analyserade perioden. Under samma period ökade gemenskapindustrin också sin marknadsandel med 4,5 procentenheter.

| (92) | Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser på gemenskapsmarknaden ökade med 23 % under den analyserade perioden. Prisökningen motiverades med ökade kostnader för råvaror och andra insatsvaror. |
| --- | --- |

(92)

Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser på gemenskapsmarknaden ökade med 23 % under den analyserade perioden. Prisökningen motiverades med ökade kostnader för råvaror och andra insatsvaror.

5.4.3.   Tillväxt

| (93) | Gemenskapsindustrins tillväxt framgår av volymindikatorer som produktion och försäljning men framförallt av marknadsandelen. Trots en kraftig ökning av förbrukningen på gemenskapsmarknaden under den analyserade perioden var ökningen av marknadsandelen relativt blygsam för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. Särskilt mellan 2006 och undersökningsperioden ökade de här tillverkarnas marknadsandel med endast 5,8 procentenheter. Under samma tid ökade marknadsandelen för den dumpade importen med mer än 16 procentenheter. Det faktum att gemenskapsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av marknadens tillväxt hade en övergripande negativ effekt på industrins ekonomiska situation. Flera skadefaktorer såsom produktion, utnyttjande av produktionskapacitet, produktivitet, försäljning, investeringspolitik och avkastning på investeringarna påverkades kraftigt. |
| --- | --- |

(93)

Gemenskapsindustrins tillväxt framgår av volymindikatorer som produktion och försäljning men framförallt av marknadsandelen. Trots en kraftig ökning av förbrukningen på gemenskapsmarknaden under den analyserade perioden var ökningen av marknadsandelen relativt blygsam för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. Särskilt mellan 2006 och undersökningsperioden ökade de här tillverkarnas marknadsandel med endast 5,8 procentenheter. Under samma tid ökade marknadsandelen för den dumpade importen med mer än 16 procentenheter. Det faktum att gemenskapsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av marknadens tillväxt hade en övergripande negativ effekt på industrins ekonomiska situation. Flera skadefaktorer såsom produktion, utnyttjande av produktionskapacitet, produktivitet, försäljning, investeringspolitik och avkastning på investeringarna påverkades kraftigt.

5.4.4.   Lager

Tabell 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager
  (i ton) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Index 2005 = 100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Källa: Besvarade frågeformulär från de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Lager

(i ton)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Index 2005 = 100

76

100

233

378

399

Källa: Besvarade frågeformulär från de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet.

| (94) | Under den analyserade perioden ökade mängden biodiesel i lager med cirka 200 %. Lagervolymen ökade under hela den analyserade perioden och följde mera markant ökningen av gemenskapsindustrins produktionsvolymer under samma period. Eftersom biodiesel inte kan lagras längre än sex månader (den genomsnittliga tiden i lager är endast cirka tre månader), anses uppgifter rörande lager endast ha ett begränsat värde när det gäller att bedöma den ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(94)

Under den analyserade perioden ökade mängden biodiesel i lager med cirka 200 %. Lagervolymen ökade under hela den analyserade perioden och följde mera markant ökningen av gemenskapsindustrins produktionsvolymer under samma period. Eftersom biodiesel inte kan lagras längre än sex månader (den genomsnittliga tiden i lager är endast cirka tre månader), anses uppgifter rörande lager endast ha ett begränsat värde när det gäller att bedöma den ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin.

5.4.5.   Lönsamhet, investeringar, räntabilitet, kassaflöde och kapitalanskaffningsförmåga

Tabell 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Index 2005 = 100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Investeringar (i 1 000 euro) | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Index 2005 = 100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Avkastning på investeringar | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Index 2005 = 100 | 81 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Kassaflöde (i 1 000 euro) | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Index 2005 = 100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Källa: Besvarade frågeformulär från de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Lönsamhet

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Index 2005 = 100

51

100

98

31

31

Investeringar (i 1 000 euro)

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Index 2005 = 100

28

100

335

198

185

Avkastning på investeringar

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Index 2005 = 100

81

100

95

20

20

Kassaflöde (i 1 000 euro)

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Index 2005 = 100

18

100

163

127

138

Källa: Besvarade frågeformulär från de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet.

| (95) | Lönsamheten för de utvalda gemenskapstillverkarna fastställdes genom att nettovinsten före skatt från försäljningen av den likadana produkten på gemenskapsmarknaden uttrycktes som en procentandel av omsättningen från denna försäljning. Under den analyserade perioden sjönk vinstmarginalen för dessa tillverkare från 18,3 % år 2005 till 5,7 % under undersökningsperioden. Detta innebär en sänkning med 12,6 procentenheter under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(95)

Lönsamheten för de utvalda gemenskapstillverkarna fastställdes genom att nettovinsten före skatt från försäljningen av den likadana produkten på gemenskapsmarknaden uttrycktes som en procentandel av omsättningen från denna försäljning. Under den analyserade perioden sjönk vinstmarginalen för dessa tillverkare från 18,3 % år 2005 till 5,7 % under undersökningsperioden. Detta innebär en sänkning med 12,6 procentenheter under den analyserade perioden.

| (96) | De utvalda gemenskapstillverkarnas investeringar i biodieselproduktion ökade med 235 % mellan 2005 och 2006. Denna ökning hörde samman med den utökade produktionskapaciteten för att bemöta en ökande efterfrågan i gemenskapen. Härvidlag ska det noteras att det i de flesta fall tar minst två år från investeringsbeslutet innan en biodieselanläggning är i full drift. Samma tillverkare fortsatte att investera under 2007 och under undersökningsperioden, om än i en mycket långsammare takt. Denna period sammanfaller med perioden för den kraftiga ökningen av dumpad import till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(96)

De utvalda gemenskapstillverkarnas investeringar i biodieselproduktion ökade med 235 % mellan 2005 och 2006. Denna ökning hörde samman med den utökade produktionskapaciteten för att bemöta en ökande efterfrågan i gemenskapen. Härvidlag ska det noteras att det i de flesta fall tar minst två år från investeringsbeslutet innan en biodieselanläggning är i full drift. Samma tillverkare fortsatte att investera under 2007 och under undersökningsperioden, om än i en mycket långsammare takt. Denna period sammanfaller med perioden för den kraftiga ökningen av dumpad import till gemenskapsmarknaden.

| (97) | De utvalda gemenskapstillverkarnas avkastning på investeringen, dvs. resultatet före skatt som en procentandel av det genomsnittliga ingående och utgående bokförda värdet på de tillgångar som används för biodieselproduktionen, följde den negativa utvecklingen för lönsamheten. Den faktiska försämringen var dock ännu mer drastisk, eftersom minskningen under den analyserade perioden var 91 procentenheter. Den försämrade avkastningen på investeringar anses vara en klar indikation på den försämrade ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(97)

De utvalda gemenskapstillverkarnas avkastning på investeringen, dvs. resultatet före skatt som en procentandel av det genomsnittliga ingående och utgående bokförda värdet på de tillgångar som används för biodieselproduktionen, följde den negativa utvecklingen för lönsamheten. Den faktiska försämringen var dock ännu mer drastisk, eftersom minskningen under den analyserade perioden var 91 procentenheter. Den försämrade avkastningen på investeringar anses vara en klar indikation på den försämrade ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin.

| (98) | Utvecklingstendenserna för kassaflödet, som är industrins förmåga att själv finansiera verksamheten, visar en ökning på 38 % under den analyserade perioden. Trots den sänkta lönsamheten under samma period visar denna indikator en positiv utveckling, främst på grund av ökade avskrivningar, eftersom dessa ingår i beräkningen av kassaflödet. En annan bidragande orsak är det faktum att nedgången i lönsamhet under skadeundersökningsperioden, räknat i absoluta termer, inte var lika markant som nedgången i omsättning. Mellan 2006 och undersökningsperioden har dock kassaflödet visat en nedgång på 15 %, dvs. det skedde en nedgång under den senare delen av den analyserade perioden då det förekom mera dumpad import på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(98)

Utvecklingstendenserna för kassaflödet, som är industrins förmåga att själv finansiera verksamheten, visar en ökning på 38 % under den analyserade perioden. Trots den sänkta lönsamheten under samma period visar denna indikator en positiv utveckling, främst på grund av ökade avskrivningar, eftersom dessa ingår i beräkningen av kassaflödet. En annan bidragande orsak är det faktum att nedgången i lönsamhet under skadeundersökningsperioden, räknat i absoluta termer, inte var lika markant som nedgången i omsättning. Mellan 2006 och undersökningsperioden har dock kassaflödet visat en nedgång på 15 %, dvs. det skedde en nedgång under den senare delen av den analyserade perioden då det förekom mera dumpad import på gemenskapsmarknaden.

5.4.6.   Sysselsättning, produktivitet och löner

Tabell 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (heltidsekvivalenter, FTE) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Index 2005 = 100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Produktivitet (ton/HTE) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Index 2005 = 100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Löner (euro/HTE) | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Index 2005 = 100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Källa: Besvarade frågeformulär från de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Sysselsättning (heltidsekvivalenter, FTE)

61

182

278

462

506

Index 2005 = 100

34

100

153

254

278

Produktivitet (ton/HTE)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Index 2005 = 100

174

100

98

89

89

Löner (euro/HTE)

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Index 2005 = 100

105

100

91

93

94

Källa: Besvarade frågeformulär från de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet.

| (99) | Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin ökade med 178 %, i takt med ökningen av produktion och försäljningsvolymer. Det ska härvidlag noteras att biodieselindustrin är kapitalintensiv, men att produktionsprocessen inte kräver särskilt mycket arbetskraft. |
| --- | --- |

(99)

Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin ökade med 178 %, i takt med ökningen av produktion och försäljningsvolymer. Det ska härvidlag noteras att biodieselindustrin är kapitalintensiv, men att produktionsprocessen inte kräver särskilt mycket arbetskraft.

| (100) | Genomsnittslönerna minskade med 6 % under den analyserade perioden. Detta förklaras av det faktum att när gemenskapsindustrin tog in ny arbetskraft i samband med produktionsökningen mot slutet av den analyserade perioden var kvalifikationskraven inte lika höga som tidigare. |
| --- | --- |

(100)

Genomsnittslönerna minskade med 6 % under den analyserade perioden. Detta förklaras av det faktum att när gemenskapsindustrin tog in ny arbetskraft i samband med produktionsökningen mot slutet av den analyserade perioden var kvalifikationskraven inte lika höga som tidigare.

| (101) | Produktiviteten minskade med 11 % mellan 2005 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(101)

Produktiviteten minskade med 11 % mellan 2005 och undersökningsperioden.

5.4.7.   Storleken på den faktiska dumpningsmarginalen och återhämtning från tidigare dumpning

| (102) | De dumpningsmarginaler för exporterande tillverkare i USA som anges ovan i dumpningsavsnittet ligger avsevärt över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar. |
| --- | --- |

(102)

De dumpningsmarginaler för exporterande tillverkare i USA som anges ovan i dumpningsavsnittet ligger avsevärt över miniminivån. Med tanke på den dumpade importens volym och pris kan inverkan av den faktiska dumpningsmarginalen inte anses vara försumbar.

5.4.8.   Gemenskapstillverkare som inte ingick i stickprovet

| (103) | Analysen av uppgifter för gemenskapsmarknaden tydde på att de gemenskapstillverkare som inte ingick i stickprovet och de som omnämns i skäl 60 gick miste om betydande marknadsandelar under den analyserade perioden när det gällde försäljningen av egentillverkad biodiesel på gemenskapsmarknaden. Förlusten av marknadsandelar uppskattas för dessa tillverkare till mer än 20 procentenheter under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(103)

Analysen av uppgifter för gemenskapsmarknaden tydde på att de gemenskapstillverkare som inte ingick i stickprovet och de som omnämns i skäl 60 gick miste om betydande marknadsandelar under den analyserade perioden när det gällde försäljningen av egentillverkad biodiesel på gemenskapsmarknaden. Förlusten av marknadsandelar uppskattas för dessa tillverkare till mer än 20 procentenheter under den analyserade perioden.

| (104) | Uppgifterna från klaganden tydde på att flera av dessa företag antingen upphörde med eller skar ner på sin biodieselverksamhet och att de inte kunde samarbeta i undersökningen på ett tillbörligt sätt. |
| --- | --- |

(104)

Uppgifterna från klaganden tydde på att flera av dessa företag antingen upphörde med eller skar ner på sin biodieselverksamhet och att de inte kunde samarbeta i undersökningen på ett tillbörligt sätt.

| (105) | Dessutom konstaterade ett antal företag som lämnade uppgifter inom ramen för stickprovet att de måste minska sin produktion och sin personal på grund av den billiga importen från USA. Liknande kommentarer gjordes av andra tillverkare som var klara att påbörja en tillverkning, men som måste vänta med sitt marknadsinträde på grund av den kraftiga ökningen av lågprisimport från USA, särskilt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(105)

Dessutom konstaterade ett antal företag som lämnade uppgifter inom ramen för stickprovet att de måste minska sin produktion och sin personal på grund av den billiga importen från USA. Liknande kommentarer gjordes av andra tillverkare som var klara att påbörja en tillverkning, men som måste vänta med sitt marknadsinträde på grund av den kraftiga ökningen av lågprisimport från USA, särskilt under undersökningsperioden.

| (106) | Ovanstående uppgifter om tillverkare som inte ingår i urvalet verkar styrka slutsatserna rörande den skada som de utvalda gemenskapstillverkarna lidit. |
| --- | --- |

(106)

Ovanstående uppgifter om tillverkare som inte ingår i urvalet verkar styrka slutsatserna rörande den skada som de utvalda gemenskapstillverkarna lidit.

5.5.   Slutsats om skada

| (107) | Den ökande efterfrågan ledde till att situationen för gemenskapstillverkarna i stickprovet förbättrades med hänsyn till volymindikatorer såsom produktion (+ 150 %), produktionskapacitet (+ 174 %) och försäljningsvolym (+ 143 %) under den analyserade perioden. Gemenskapstillverkarna i stickprovet ökade också sin marknadsandel från 25,3 % år 2005 till 29,8 % under undersökningsperioden, dvs. en liten ökning med 4,5 procentenheter. Under samma period ökade också sysselsättningen och investeringarna till följd av den ökande efterfrågan på biodiesel på gemenskapsmarknaden. Eftersom produktionsvolymen inte följde marknadstillväxten, sjönk dock kapacitetsutnyttjandet med 9 % och produktiviteten minskade med 11 % under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(107)

Den ökande efterfrågan ledde till att situationen för gemenskapstillverkarna i stickprovet förbättrades med hänsyn till volymindikatorer såsom produktion (+ 150 %), produktionskapacitet (+ 174 %) och försäljningsvolym (+ 143 %) under den analyserade perioden. Gemenskapstillverkarna i stickprovet ökade också sin marknadsandel från 25,3 % år 2005 till 29,8 % under undersökningsperioden, dvs. en liten ökning med 4,5 procentenheter. Under samma period ökade också sysselsättningen och investeringarna till följd av den ökande efterfrågan på biodiesel på gemenskapsmarknaden. Eftersom produktionsvolymen inte följde marknadstillväxten, sjönk dock kapacitetsutnyttjandet med 9 % och produktiviteten minskade med 11 % under den analyserade perioden.

| (108) | Huvudindikatorerna för den finansiella situationen för gemenskapstillverkarna i stickprovet försämrades under den analyserade perioden. Lönsamheten sjönk från cirka 18 % år 2005 och 2006 till under 6 % under undersökningsperioden. Trots tillverkarnas förmåga att själv finansiera verksamheten, särskilt tack vare det ökade kassaflödet, skedde en drastisk minskning av avkastningen på investeringar med 80 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(108)

Huvudindikatorerna för den finansiella situationen för gemenskapstillverkarna i stickprovet försämrades under den analyserade perioden. Lönsamheten sjönk från cirka 18 % år 2005 och 2006 till under 6 % under undersökningsperioden. Trots tillverkarnas förmåga att själv finansiera verksamheten, särskilt tack vare det ökade kassaflödet, skedde en drastisk minskning av avkastningen på investeringar med 80 % under undersökningsperioden.

| (109) | Undersökningen visade också att gemenskapstillverkarna i stickprovet upplevde en kraftig ökning av kostnaderna mellan 2005 och 2007 (+ 36 %) och mellan 2005 och undersökningsperioden (+ 42 %), till följd av ökade råvarupriser (främst på raps- och sojaolja), eftersom råvaran står för nästan 80 % av den totala kostnaden för biodiesel. Dessa kostnadsökningar kunde inte helt och hållet överföras till kunderna på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(109)

Undersökningen visade också att gemenskapstillverkarna i stickprovet upplevde en kraftig ökning av kostnaderna mellan 2005 och 2007 (+ 36 %) och mellan 2005 och undersökningsperioden (+ 42 %), till följd av ökade råvarupriser (främst på raps- och sojaolja), eftersom råvaran står för nästan 80 % av den totala kostnaden för biodiesel. Dessa kostnadsökningar kunde inte helt och hållet överföras till kunderna på gemenskapsmarknaden.

| (110) | Mot bakgrund av ovanstående kan man sluta sig till att gemenskapsindustrin som helhet har vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(110)

Mot bakgrund av ovanstående kan man sluta sig till att gemenskapsindustrin som helhet har vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.5 i grundförordningen.

6.   ORSAKSSAMBAND

6.1.   Inledning

| (111) | Enligt artiklarna 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes huruvida den subventionerade importen med ursprung i USA har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan kan anses vara väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade gemenskapsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen. |
| --- | --- |

(111)

Enligt artiklarna 3.6 och 3.7 i grundförordningen undersöktes huruvida den subventionerade importen med ursprung i USA har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan kan anses vara väsentlig. Andra kända faktorer, utöver den dumpade importen, vilka eventuellt skadade gemenskapsindustrin samtidigt med denna, undersöktes också för att kontrollera att den eventuella skada som vållats av andra faktorer inte tillskrevs den dumpade importen.

6.2.   Verkningarna av den dumpade importen

| (112) | Undersökningen visade att volymen dumpad lågprisimport från USA ökade väsentligt (hundrafaldigt) under den analyserade perioden. Detta ledde till att importens marknadsandel ökade kraftigt, med 16,8 procentenheter, från 0,4 % under 2005 till 17,2 % under undersökningsperioden. För att påvisa den betydelse som verkningarna av den kraftigt ökade dumpade importen från USA hade på gemenskapen, kan det noteras att marknadsandelen ökade med 16,8 procentenheter under en period på 15 månader. |
| --- | --- |

(112)

Undersökningen visade att volymen dumpad lågprisimport från USA ökade väsentligt (hundrafaldigt) under den analyserade perioden. Detta ledde till att importens marknadsandel ökade kraftigt, med 16,8 procentenheter, från 0,4 % under 2005 till 17,2 % under undersökningsperioden. För att påvisa den betydelse som verkningarna av den kraftigt ökade dumpade importen från USA hade på gemenskapen, kan det noteras att marknadsandelen ökade med 16,8 procentenheter under en period på 15 månader.

| (113) | Samtidigt och trots en betydande ökning av förbrukningen lyckades gemenskapsindustrin endast nå upp till en marknadsandel på cirka 4,5 procentenheter på sin kärnmarknad under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade att detta enbart skedde på bekostnad av de övriga gemenskapstillverkarna som upphörde med eller minskade sin produktion under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(113)

Samtidigt och trots en betydande ökning av förbrukningen lyckades gemenskapsindustrin endast nå upp till en marknadsandel på cirka 4,5 procentenheter på sin kärnmarknad under skadeundersökningsperioden. Undersökningen visade att detta enbart skedde på bekostnad av de övriga gemenskapstillverkarna som upphörde med eller minskade sin produktion under den analyserade perioden.

| (114) | Genomsnittspriserna på den dumpade importen ökade med 7 % mellan 2005 och undersökningsperioden, men priserna var betydligt lägre än gemenskapsindustrins priser under samma period. Priserna på den dumpade importen underskred således väsentligt gemenskapsindustrins priser och underskridandemarginalen låg på i genomsnitt på 25 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(114)

Genomsnittspriserna på den dumpade importen ökade med 7 % mellan 2005 och undersökningsperioden, men priserna var betydligt lägre än gemenskapsindustrins priser under samma period. Priserna på den dumpade importen underskred således väsentligt gemenskapsindustrins priser och underskridandemarginalen låg på i genomsnitt på 25 % under undersökningsperioden.

| (115) | Det tryck som den kraftiga ökningen av dumpad lågprisimport utövade på gemenskapsmarknaden medförde att gemenskapsindustrin inte kunde prissätta sina produkter i linje med marknadsvillkoren och kostnadsökningarna. Under undersökningsperioden var de genomsnittliga priserna på den råvara som gemenskapsindustrin använde för att producera biodiesel 25 % högre än 2006. Gemenskapsindustrin kunde endast överföra en begränsad ökning på 4 % till sina kunder, medan gemenskapsindustrins totala kostnader ökade med 20 % under samma period. Det är värt att notera att också priset på den huvudsakliga råvara som användes av tillverkarna i USA, dvs. sojaolja, ökade markant under samma period. Dessa kostnadsökningar återspeglades inte i priserna på den dumpade importen (se skäl 109 ovan). |
| --- | --- |

(115)

Det tryck som den kraftiga ökningen av dumpad lågprisimport utövade på gemenskapsmarknaden medförde att gemenskapsindustrin inte kunde prissätta sina produkter i linje med marknadsvillkoren och kostnadsökningarna. Under undersökningsperioden var de genomsnittliga priserna på den råvara som gemenskapsindustrin använde för att producera biodiesel 25 % högre än 2006. Gemenskapsindustrin kunde endast överföra en begränsad ökning på 4 % till sina kunder, medan gemenskapsindustrins totala kostnader ökade med 20 % under samma period. Det är värt att notera att också priset på den huvudsakliga råvara som användes av tillverkarna i USA, dvs. sojaolja, ökade markant under samma period. Dessa kostnadsökningar återspeglades inte i priserna på den dumpade importen (se skäl 109 ovan).

| (116) | För att ytterligare påvisa orsakssambandet mellan den kraftiga ökningen av subventionerad lågprisimport från USA och den skada som vållades gemenskapsindustrin, jämfördes situationen på gemenskapsmarknaden under perioden 2005–2006, när det inte förekom någon dumpad import, med situationen på marknaden mellan 2006 och undersökningsperioden när den kraftiga ökningen av dumpad lågprisimport ägde rum. |
| --- | --- |

(116)

För att ytterligare påvisa orsakssambandet mellan den kraftiga ökningen av subventionerad lågprisimport från USA och den skada som vållades gemenskapsindustrin, jämfördes situationen på gemenskapsmarknaden under perioden 2005–2006, när det inte förekom någon dumpad import, med situationen på marknaden mellan 2006 och undersökningsperioden när den kraftiga ökningen av dumpad lågprisimport ägde rum.

| (117) | Under perioden 2005–2006, när det inte förekom någon dumpad import på gemenskapsmarknaden, ökade förbrukningen med cirka 1,8 miljoner ton. Alla tillverkare i gemenskapen kunde utarbeta sina verksamhetsplaner utifrån ett perspektiv med en snabbt ökande och sund marknad. Under denna period ökade priserna med 19 % och gemenskapsindustrin gjorde vinster som kunde uppgå till 18,3 %. Under 2007 och under undersökningsperioden ändrades situationen drastiskt. Dumpad lågprisimport från USA började tränga in på marknaden. Även om marknaden fortsatte att öka med 1,6 miljoner ton övertogs största delen av denna marknadsökning (mer än 1 miljon ton) av den dumpade importen från USA. Ökningen av gemenskapsindustrins marknadsandel var blygsam, och medan de huvudsakliga kostnaderna för produktionen av biodiesel ökade betydligt (cirka 25 %) ökade de genomsnittliga försäljningspriserna under samma period endast med cirka 4 %. Följaktligen försämrades gemenskapsindustrins övergripande ekonomiska och finansiella situation under undersökningsperioden till följd av en betydande minskning av vinsterna som gick ned till mindre än 6 % av omsättningen. |
| --- | --- |

(117)

Under perioden 2005–2006, när det inte förekom någon dumpad import på gemenskapsmarknaden, ökade förbrukningen med cirka 1,8 miljoner ton. Alla tillverkare i gemenskapen kunde utarbeta sina verksamhetsplaner utifrån ett perspektiv med en snabbt ökande och sund marknad. Under denna period ökade priserna med 19 % och gemenskapsindustrin gjorde vinster som kunde uppgå till 18,3 %. Under 2007 och under undersökningsperioden ändrades situationen drastiskt. Dumpad lågprisimport från USA började tränga in på marknaden. Även om marknaden fortsatte att öka med 1,6 miljoner ton övertogs största delen av denna marknadsökning (mer än 1 miljon ton) av den dumpade importen från USA. Ökningen av gemenskapsindustrins marknadsandel var blygsam, och medan de huvudsakliga kostnaderna för produktionen av biodiesel ökade betydligt (cirka 25 %) ökade de genomsnittliga försäljningspriserna under samma period endast med cirka 4 %. Följaktligen försämrades gemenskapsindustrins övergripande ekonomiska och finansiella situation under undersökningsperioden till följd av en betydande minskning av vinsterna som gick ned till mindre än 6 % av omsättningen.

| (118) | På grundval av detta dras den preliminära slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från USA, som i betydande grad underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden och även ökade betydligt i volym, har spelat en avgörande roll för den väsentliga skada som har vållats gemenskapsindustrin, vilket särskilt framgår av försämringen av gemenskapsindustrins finansiella situation under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(118)

På grundval av detta dras den preliminära slutsatsen att den dumpade lågprisimporten från USA, som i betydande grad underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden och även ökade betydligt i volym, har spelat en avgörande roll för den väsentliga skada som har vållats gemenskapsindustrin, vilket särskilt framgår av försämringen av gemenskapsindustrins finansiella situation under undersökningsperioden.

6.3.   Verkningar av andra faktorer

6.3.1.   Import från övriga tredjeländer

Tabell 9

| Övriga tredjeländer | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total import
  (ton) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Index | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Marknadsandel | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Index 2005 = 100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Källa: Uppgifter från klaganden. |

Övriga tredjeländer

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Total import

(ton)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Index

0

100

183

482

493

Marknadsandel

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Index 2005 = 100

0

100

122

244

244

Källa: Uppgifter från klaganden.

| (119) | Importvolymerna från tredjeländer kunde inte uppskattas exakt inom ramen för undersökningen, på grund av de faktorer som anges i skäl 69 ovan. Uppgifterna i tabellen ovan grundar sig därför på uppskattningar från klaganden. |
| --- | --- |

(119)

Importvolymerna från tredjeländer kunde inte uppskattas exakt inom ramen för undersökningen, på grund av de faktorer som anges i skäl 69 ovan. Uppgifterna i tabellen ovan grundar sig därför på uppskattningar från klaganden.

| (120) | Importen från tredjeländer som inte berördes av denna undersökning ökade från cirka 30 000 ton under 2005 till 147 812 ton under undersökningsperioden. Detta resulterade i en ökning av marknadsandelen med 1,3 procentenheter under denna period. Man drog därför preliminärt slutsatsen att importen från övriga tredjeländer utgjorde ett försumbart bidrag till den skada som vållats gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(120)

Importen från tredjeländer som inte berördes av denna undersökning ökade från cirka 30 000 ton under 2005 till 147 812 ton under undersökningsperioden. Detta resulterade i en ökning av marknadsandelen med 1,3 procentenheter under denna period. Man drog därför preliminärt slutsatsen att importen från övriga tredjeländer utgjorde ett försumbart bidrag till den skada som vållats gemenskapsindustrin.

6.3.2.   Efterfrågeutvecklingen

| (121) | Mot bakgrund av den betydande ökningen av efterfrågan under skadeundersökningsperioden och den analyserade perioden, kan den väsentliga skada som har vållats gemenskapsindustrin under undersökningsperioden inte tillskrivas den försumbara minskning av efterfrågan (– 0,5 %) som kunde iakttas på gemenskapsmarknaden mellan 2007 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(121)

Mot bakgrund av den betydande ökningen av efterfrågan under skadeundersökningsperioden och den analyserade perioden, kan den väsentliga skada som har vållats gemenskapsindustrin under undersökningsperioden inte tillskrivas den försumbara minskning av efterfrågan (– 0,5 %) som kunde iakttas på gemenskapsmarknaden mellan 2007 och undersökningsperioden.

6.3.3.   Politiska beslut

| (122) | En berörd part hävdade att återinförandet av energiskatt i Tyskland på biodiesel (15) hade haft en negativ inverkan på den ekonomiska situationen för de gemenskapstillverkare som levererade till denna medlemsstat. |
| --- | --- |

(122)

En berörd part hävdade att återinförandet av energiskatt i Tyskland på biodiesel (15) hade haft en negativ inverkan på den ekonomiska situationen för de gemenskapstillverkare som levererade till denna medlemsstat.

| (123) | Undersökningen visade att användningen av ren biodiesel i Tyskland sedan 1999 har åtnjutit skattelättnader, som minskades från och med den 1 augusti 2006. Den 1 januari 2007 infördes dock ett krav på obligatorisk blandning (16) genom vilket en biodieselkvot på 4,4 % beräknades på grundval av energiinnehållet i all bensin och diesel som släpps ut på den tyska marknaden för transportändamål. Aktörer som inte uppfyller denna kvot måste böta 0,60 euro per liter biodiesel som saknas i kvoten. Detta krav på obligatorisk blandning tycks i stor utsträckning ha kompenserat de påstådda försäljningsförlusterna och uppvägt incitamentsminskningen. Undersökningen visar att de gemenskapstillverkare i stickprovet som levererade till den tyska marknaden ökade sin försäljning med 68 % mellan 2006 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(123)

Undersökningen visade att användningen av ren biodiesel i Tyskland sedan 1999 har åtnjutit skattelättnader, som minskades från och med den 1 augusti 2006. Den 1 januari 2007 infördes dock ett krav på obligatorisk blandning (16) genom vilket en biodieselkvot på 4,4 % beräknades på grundval av energiinnehållet i all bensin och diesel som släpps ut på den tyska marknaden för transportändamål. Aktörer som inte uppfyller denna kvot måste böta 0,60 euro per liter biodiesel som saknas i kvoten. Detta krav på obligatorisk blandning tycks i stor utsträckning ha kompenserat de påstådda försäljningsförlusterna och uppvägt incitamentsminskningen. Undersökningen visar att de gemenskapstillverkare i stickprovet som levererade till den tyska marknaden ökade sin försäljning med 68 % mellan 2006 och undersökningsperioden.

| (124) | På grundval av detta anser man att beslut som fattas av myndigheter i gemenskapen inte kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som har vållats gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(124)

På grundval av detta anser man att beslut som fattas av myndigheter i gemenskapen inte kan bryta orsakssambandet mellan den dumpade importen och den väsentliga skada som har vållats gemenskapsindustrin.

6.3.4.   Oanvänd produktionskapacitet hos gemenskapstillverkarna

| (125) | En berörd part hävdade att många företag i gemenskapen som sporrats av de offentliga åtgärderna för att främja biodieselproduktion beslöt att göra investeringar för att utöka befintliga produktionsanläggningar eller uppföra nya anläggningar. Denna part hävdade att produktionskapaciteten för biodiesel i gemenskapen var så hög som 11,5 miljoner ton under undersökningsperioden. Parten hävdade vidare att eftersom förbrukningen inte utvecklades på förväntat sätt stod en betydande del av produktionskapaciteten oanvänd och skulle ha stått oanvänd även utan importen från USA. Det betyder att de relativa fasta kostnaderna hade negativa inverkningar på lönsamheten, liksom på gemenskapstillverkarnas avkastning på investeringarna och kassaflödet. |
| --- | --- |

(125)

En berörd part hävdade att många företag i gemenskapen som sporrats av de offentliga åtgärderna för att främja biodieselproduktion beslöt att göra investeringar för att utöka befintliga produktionsanläggningar eller uppföra nya anläggningar. Denna part hävdade att produktionskapaciteten för biodiesel i gemenskapen var så hög som 11,5 miljoner ton under undersökningsperioden. Parten hävdade vidare att eftersom förbrukningen inte utvecklades på förväntat sätt stod en betydande del av produktionskapaciteten oanvänd och skulle ha stått oanvänd även utan importen från USA. Det betyder att de relativa fasta kostnaderna hade negativa inverkningar på lönsamheten, liksom på gemenskapstillverkarnas avkastning på investeringarna och kassaflödet.

| (126) | Det ska härvidlag noteras att undersökningen gällde gemenskapstillverkarnas situation. Det är ett faktum att produktionskapaciteten i gemenskapsindustrin ökade relativt sett mer (+ 189 %) än efterfrågan(+ 106 %), men det är också värt att notera att de främsta kostnadsdrivande faktorerna inom biodieselproduktion är de rörliga kostnaderna. Såsom anges i skäl 109 ovan utgör råvarukostnaderna 80 % av de totala kostnaderna vid biodieselproduktion. En ytterligare granskning av påståendet visade att andelen fasta kostnader vid produktion och försäljning av biodiesel endast utgör 6 % av de totala kostnaderna. Det betyder att den påstådda inverkan av ökade fasta kostnader till följd av oanvänd kapacitet inte kan förklara den betydande försämringen av gemenskapsindustrins finansiella situation under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(126)

Det ska härvidlag noteras att undersökningen gällde gemenskapstillverkarnas situation. Det är ett faktum att produktionskapaciteten i gemenskapsindustrin ökade relativt sett mer (+ 189 %) än efterfrågan(+ 106 %), men det är också värt att notera att de främsta kostnadsdrivande faktorerna inom biodieselproduktion är de rörliga kostnaderna. Såsom anges i skäl 109 ovan utgör råvarukostnaderna 80 % av de totala kostnaderna vid biodieselproduktion. En ytterligare granskning av påståendet visade att andelen fasta kostnader vid produktion och försäljning av biodiesel endast utgör 6 % av de totala kostnaderna. Det betyder att den påstådda inverkan av ökade fasta kostnader till följd av oanvänd kapacitet inte kan förklara den betydande försämringen av gemenskapsindustrins finansiella situation under undersökningsperioden.

| (127) | Det är också värt att notera att de utvalda gemenskapstillverkarnas kapacitetsutnyttjande under undersökningsperioden var 80 % (se tabell 4 ovan). Den påstådda överkapaciteten i gemenskapen kunde alltså inte styrkas när det gäller de utvalda gemenskapstillverkarna. |
| --- | --- |

(127)

Det är också värt att notera att de utvalda gemenskapstillverkarnas kapacitetsutnyttjande under undersökningsperioden var 80 % (se tabell 4 ovan). Den påstådda överkapaciteten i gemenskapen kunde alltså inte styrkas när det gäller de utvalda gemenskapstillverkarna.

| (128) | På grundval av detta anses det att eventuella negativa verkningar som den oanvända produktionskapaciteten kan ha haft på gemenskapsindustrin inte var tillräckligt omfattande för att bryta sambandet mellan den dumpade importen och den skada som vållats gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(128)

På grundval av detta anses det att eventuella negativa verkningar som den oanvända produktionskapaciteten kan ha haft på gemenskapsindustrin inte var tillräckligt omfattande för att bryta sambandet mellan den dumpade importen och den skada som vållats gemenskapsindustrin.

6.3.5.   Ökad efterfrågan på råvara och ökade priser

| (129) | En berörd part hävdade att den ökade efterfrågan på raps och rapsolja ledde till högre råvarupriser i gemenskapen. Det faktum att gemenskapens tillverkare förlitar sig på rapsolja som främsta råvara kan förklara varför de kan ha haft större svårigheter än andra tillverkare som använder andra vegetabiliska oljor såsom sojaolja eller palmolja för produktion av biodiesel. |
| --- | --- |

(129)

En berörd part hävdade att den ökade efterfrågan på raps och rapsolja ledde till högre råvarupriser i gemenskapen. Det faktum att gemenskapens tillverkare förlitar sig på rapsolja som främsta råvara kan förklara varför de kan ha haft större svårigheter än andra tillverkare som använder andra vegetabiliska oljor såsom sojaolja eller palmolja för produktion av biodiesel.

| (130) | Det ska här för det första noteras att undersökningen visade att gemenskapstillverkarna i stickprovet inte endast förlitade sig på rapsolja för sin biodieselproduktion utan också använde andra vegetabiliska oljor (soja, palm, solros) och i vissa fall animaliskt fett. |
| --- | --- |

(130)

Det ska här för det första noteras att undersökningen visade att gemenskapstillverkarna i stickprovet inte endast förlitade sig på rapsolja för sin biodieselproduktion utan också använde andra vegetabiliska oljor (soja, palm, solros) och i vissa fall animaliskt fett.

| (131) | Dessutom har man konstaterat (se skäl 109 ovan) att gemenskapsindustrin upplevde en betydande ökning av råvarukostnaderna under den analyserade perioden. Denna utveckling måste dock ses mot bakgrund av en allmän och världsomfattande ökning av priserna på jordbruksprodukter och här noteras att under samma period var prisökningen på sojaolja (den huvudsakliga råvaran för tillverkarna i det berörda landet) mera markant. Detta betyder att alla typer av biodiesel påverkades av ökade råvarupriser. |
| --- | --- |

(131)

Dessutom har man konstaterat (se skäl 109 ovan) att gemenskapsindustrin upplevde en betydande ökning av råvarukostnaderna under den analyserade perioden. Denna utveckling måste dock ses mot bakgrund av en allmän och världsomfattande ökning av priserna på jordbruksprodukter och här noteras att under samma period var prisökningen på sojaolja (den huvudsakliga råvaran för tillverkarna i det berörda landet) mera markant. Detta betyder att alla typer av biodiesel påverkades av ökade råvarupriser.

| (132) | På en marknad som styrs av effektiv konkurrens kan man förvänta sig att tillverkarna kan hämta in kostnadsökningarna och överföra dem till marknaden. Undersökningen visade dock att det tryck som den kraftiga ökningen av dumpad lågprisimport utövade på gemenskapsmarknaden medförde att gemenskapstillverkarna inte kunde prissätta sina produkter i linje med marknadsvillkoren och kostnadsökningarna. Likaså konstaterades det att USA-tillverkarnas huvudsakliga råvara, sojaolja, var föremål för markanta prisökningar under den analyserade perioden. De ökade kostnaderna i USA återspeglades dock inte i priserna för den dumpade importen till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(132)

På en marknad som styrs av effektiv konkurrens kan man förvänta sig att tillverkarna kan hämta in kostnadsökningarna och överföra dem till marknaden. Undersökningen visade dock att det tryck som den kraftiga ökningen av dumpad lågprisimport utövade på gemenskapsmarknaden medförde att gemenskapstillverkarna inte kunde prissätta sina produkter i linje med marknadsvillkoren och kostnadsökningarna. Likaså konstaterades det att USA-tillverkarnas huvudsakliga råvara, sojaolja, var föremål för markanta prisökningar under den analyserade perioden. De ökade kostnaderna i USA återspeglades dock inte i priserna för den dumpade importen till gemenskapsmarknaden.

| (133) | Med detta som bakgrund kan man inte säga att de högre råvarupriserna skulle bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den skada som vållats gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(133)

Med detta som bakgrund kan man inte säga att de högre råvarupriserna skulle bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den skada som vållats gemenskapsindustrin.

6.3.6.   Prisutvecklingen för mineraldiesel

| (134) | En berörd part hävdade att det fanns ett starkt samband mellan priserna på mineraldiesel och biodiesel och att ökningen av biodieselpriserna, som särskilt i Tyskland var kraftigare än ökningen av mineraldieselpriserna, därför hade lett till en nedgång i försäljningen för de tillverkare som levererar till denna medlemsstat. |
| --- | --- |

(134)

En berörd part hävdade att det fanns ett starkt samband mellan priserna på mineraldiesel och biodiesel och att ökningen av biodieselpriserna, som särskilt i Tyskland var kraftigare än ökningen av mineraldieselpriserna, därför hade lett till en nedgång i försäljningen för de tillverkare som levererar till denna medlemsstat.

| (135) | För det första ska det noteras att parten i fråga inte hade lämnat några uppgifter som belägg för sitt påstående. Dessutom, och i motsats till vad denna part hävdade, visade undersökningen att gemenskapsindustrin hade ökat sin försäljning och marknadsandel under den analyserade perioden. Vidare gäller att eftersom priset på råolja är världsmarknadspriser så skulle försäljningen av den berörda produkten ha påverkats på samma sätt som skedde när det gäller försäljningen av biodiesel som produceras i gemenskapen. |
| --- | --- |

(135)

För det första ska det noteras att parten i fråga inte hade lämnat några uppgifter som belägg för sitt påstående. Dessutom, och i motsats till vad denna part hävdade, visade undersökningen att gemenskapsindustrin hade ökat sin försäljning och marknadsandel under den analyserade perioden. Vidare gäller att eftersom priset på råolja är världsmarknadspriser så skulle försäljningen av den berörda produkten ha påverkats på samma sätt som skedde när det gäller försäljningen av biodiesel som produceras i gemenskapen.

| (136) | På grundval av ovanstående måste detta argument avvisas. |
| --- | --- |

(136)

På grundval av ovanstående måste detta argument avvisas.

6.3.7.   Betydelsen av var i gemenskapen biodieselanläggningarna är belägna

| (137) | En berörd part hävdade att en biodieseltillverkares geografiska läge är en viktig faktor när det gäller konkurrenskraft, och använde Tyskland som ett exempel för att demonstrera att biodieseltillverkare i inlandsområden måste bära höga transportkostnader, eftersom alla stora kunder, särskilt raffinaderier och deras blandningsanläggningar ligger vid kusten. |
| --- | --- |

(137)

En berörd part hävdade att en biodieseltillverkares geografiska läge är en viktig faktor när det gäller konkurrenskraft, och använde Tyskland som ett exempel för att demonstrera att biodieseltillverkare i inlandsområden måste bära höga transportkostnader, eftersom alla stora kunder, särskilt raffinaderier och deras blandningsanläggningar ligger vid kusten.

| (138) | Undersökningen visar att endast ett litet antal av gemenskapsindustrin är belägna i inlandsområden. Det framkom också att vissa av dessa tillverkare är belägna nära raffinaderier i inlandsområden. För andra tillverkare visade undersökningen att eventuella nackdelar som inlandsbelägna biodieseltillverkare hade i form av långa avstånd till kunderna (blandningsanläggningar, raffinaderier) kompenserades av att de låg nära kvarnar och/eller råvaruleverantörer. |
| --- | --- |

(138)

Undersökningen visar att endast ett litet antal av gemenskapsindustrin är belägna i inlandsområden. Det framkom också att vissa av dessa tillverkare är belägna nära raffinaderier i inlandsområden. För andra tillverkare visade undersökningen att eventuella nackdelar som inlandsbelägna biodieseltillverkare hade i form av långa avstånd till kunderna (blandningsanläggningar, raffinaderier) kompenserades av att de låg nära kvarnar och/eller råvaruleverantörer.

| (139) | På grundval av ovanstående avvisades påståendet att anläggningens läge på en plats som saknar kust vållar gemenskapsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(139)

På grundval av ovanstående avvisades påståendet att anläggningens läge på en plats som saknar kust vållar gemenskapsindustrin väsentlig skada.

6.3.8.   Tillverkare som är närstående de amerikanska exportörerna

| (140) | Det bör noteras att verkningarna av de tre företagens import från USA (se skäl 60) har tagits med i beräkningen vid analysen av verkningarna av den dumpade importen från USA (se skälen 112–118 ovan). När det gäller deras försäljning av egenproducerad biodiesel, visade inte undersökningen på en annan prissättning eller ett annat uppförande än vad som gällde för de utvalda gemenskapstillverkarna, särskilt inte under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(140)

Det bör noteras att verkningarna av de tre företagens import från USA (se skäl 60) har tagits med i beräkningen vid analysen av verkningarna av den dumpade importen från USA (se skälen 112–118 ovan). När det gäller deras försäljning av egenproducerad biodiesel, visade inte undersökningen på en annan prissättning eller ett annat uppförande än vad som gällde för de utvalda gemenskapstillverkarna, särskilt inte under undersökningsperioden.

6.4.   Slutsats om orsakssamband

| (141) | Ovanstående analys har visat att den dumpade lågprisimporten med ursprung i USA ökade kraftigt, både volymmässigt och sett till marknadsandelar, mellan 2005 och undersökningsperioden. Det framkom samtidigt att denna import såldes betydligt under gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(141)

Ovanstående analys har visat att den dumpade lågprisimporten med ursprung i USA ökade kraftigt, både volymmässigt och sett till marknadsandelar, mellan 2005 och undersökningsperioden. Det framkom samtidigt att denna import såldes betydligt under gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden.

| (142) | Resultaten från den undersökning och analys som gjordes för perioden 2005 och 2006 jämfört med perioden 2007 till undersökningsperioden visade att det fanns ett klart tidsmässigt samband mellan tidpunkten för den kraftiga ökningen av lågprisimporten från USA och den betydande försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation, särskilt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(142)

Resultaten från den undersökning och analys som gjordes för perioden 2005 och 2006 jämfört med perioden 2007 till undersökningsperioden visade att det fanns ett klart tidsmässigt samband mellan tidpunkten för den kraftiga ökningen av lågprisimporten från USA och den betydande försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation, särskilt under undersökningsperioden.

| (143) | På grundval av denna analys, i vilken verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation särskilts och avgränsats från den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att importen från USA har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(143)

På grundval av denna analys, i vilken verkningarna av alla kända faktorer som har betydelse för gemenskapsindustrins situation särskilts och avgränsats från den dumpade importens skadevållande verkningar, dras preliminärt slutsatsen att importen från USA har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada i den mening som avses i artikel 3.6 i grundförordningen.

7.   GEMENSKAPENS INTRESSE

7.1.   Inledande anmärkning

| (144) | I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika intressen som gällde för berörda parter, inklusive gemenskapsindustrin, importörerna, råvaruleverantörerna och användarna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(144)

I enlighet med artikel 21 i grundförordningen undersökte kommissionen om det, trots slutsatsen om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl som skulle kunna leda till slutsatsen att det inte ligger i gemenskapens intresse att införa åtgärder i detta särskilda fall. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika intressen som gällde för berörda parter, inklusive gemenskapsindustrin, importörerna, råvaruleverantörerna och användarna av den berörda produkten.

7.2.   Gemenskapsindustrins intresse

7.2.1.   Verkningarna för gemenskapsindustrin av att åtgärder införs eller inte införs

| (145) | Såsom nämnts ovan har gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada till följd av dumpad import med ursprung i USA. Om inga åtgärder införs, leder detta högst sannolikt till att den negativa utvecklingstendensen för gemenskapsindustrins finansiella situation fortsätter. Gemenskapsindustrins situation kännetecknades särskilt av en lönsamhetsnedgång på 12,6 procentenheter mellan 2005 och undersökningsperioden, på grund av att priserna inte ökade tillräckligt. Mot bakgrund av lönsamhetens nedåtgående utveckling är det högst sannolikt att gemenskapsindustrins finansiella situation kommer att försämras ytterligare om inga åtgärder införs. Detta skulle slutligen leda till produktionsminskningar och ytterligare nedläggningar av produktionsanläggningar, vilket skulle äventyra sysselsättning och investeringar i gemenskapen. |
| --- | --- |

(145)

Såsom nämnts ovan har gemenskapsindustrin lidit väsentlig skada till följd av dumpad import med ursprung i USA. Om inga åtgärder införs, leder detta högst sannolikt till att den negativa utvecklingstendensen för gemenskapsindustrins finansiella situation fortsätter. Gemenskapsindustrins situation kännetecknades särskilt av en lönsamhetsnedgång på 12,6 procentenheter mellan 2005 och undersökningsperioden, på grund av att priserna inte ökade tillräckligt. Mot bakgrund av lönsamhetens nedåtgående utveckling är det högst sannolikt att gemenskapsindustrins finansiella situation kommer att försämras ytterligare om inga åtgärder införs. Detta skulle slutligen leda till produktionsminskningar och ytterligare nedläggningar av produktionsanläggningar, vilket skulle äventyra sysselsättning och investeringar i gemenskapen.

| (146) | Om åtgärder införs, kommer enligt kommissionens uppfattning en rättvis konkurrens att återupprättas på marknaden. Det bör noteras att gemenskapsindustrins nedåtgående utvecklingstendens i fråga om lönsamheten är resultatet av svårigheterna med att konkurrera med den dumpade lågprisimporten från USA. Om antidumpningsåtgärder införs skulle gemenskapsindustrin sannolikt kunna upprätthålla sin lönsamhet på de nivåer som anses vara nödvändiga för denna kapitalintensiva industri. |
| --- | --- |

(146)

Om åtgärder införs, kommer enligt kommissionens uppfattning en rättvis konkurrens att återupprättas på marknaden. Det bör noteras att gemenskapsindustrins nedåtgående utvecklingstendens i fråga om lönsamheten är resultatet av svårigheterna med att konkurrera med den dumpade lågprisimporten från USA. Om antidumpningsåtgärder införs skulle gemenskapsindustrin sannolikt kunna upprätthålla sin lönsamhet på de nivåer som anses vara nödvändiga för denna kapitalintensiva industri.

| (147) | Sammanfattningsvis förväntas åtgärderna ge gemenskapsindustrin möjlighet att återhämta sig från den skadevållande dumpningen som konstaterats vid undersökningen. |
| --- | --- |

(147)

Sammanfattningsvis förväntas åtgärderna ge gemenskapsindustrin möjlighet att återhämta sig från den skadevållande dumpningen som konstaterats vid undersökningen.

7.3.   Intresset hos icke-närstående importörer och handlare i gemenskapen

| (148) | När förfarandet inleddes kontaktades cirka 25 icke-närstående importörer/handelsföretag i gemenskapen. Det uppstod dock inget samarbete med dessa parter. |
| --- | --- |

(148)

När förfarandet inleddes kontaktades cirka 25 icke-närstående importörer/handelsföretag i gemenskapen. Det uppstod dock inget samarbete med dessa parter.

| (149) | Det var därför preliminärt inte möjligt att grundligt bedöma åtgärdernas eventuella verkningar på importörerna. |
| --- | --- |

(149)

Det var därför preliminärt inte möjligt att grundligt bedöma åtgärdernas eventuella verkningar på importörerna.

7.4.   Användarnas intresse

| (150) | När förfarandet inleddes kontaktades alla kända användarföretag vars verksamhet omfattar produktion och distribution av mineraldiesel och även företag som gör den obligatoriska blandningen av mineraldiesel med biodiesel, och frågeformulär sändes till dessa företag. |
| --- | --- |

(150)

När förfarandet inleddes kontaktades alla kända användarföretag vars verksamhet omfattar produktion och distribution av mineraldiesel och även företag som gör den obligatoriska blandningen av mineraldiesel med biodiesel, och frågeformulär sändes till dessa företag.

| (151) | Endast ett användarföretag var samarbetsvilligt. Denna användare lämnade in ett besvarat frågeformulär där det konstaterades att det ligger i användarens intresse att inflödet av billig USA-import upphör, eftersom den skapar snedvridningar av konkurrensen i gemenskapen och vållar skada för de företag som har ansvar för tillverkning och försäljning av diesel, då vissa konkurrenter inte avstår från att köpa denna lågt prissatta produkt och därför får en orättvis konkurrensfördel i jämförelse med de konkurrenter som avstår. Denna användare hävdade också att åtgärderna skulle göra det möjligt att återuppta verksamheten vid fabriker för esterproduktion (särskilt i Tyskland) och/eller bereda vägen för framtida projekt för att uppföra nya förestringsfabriker i gemenskapen. Eftersom estrarna i Europa traditionellt tillverkas av raps (som är en råvara av bättre kvalitet än palm eller soja som används för produktion av B99), skulle en ökning av antalet tillverkare i Europa innebära en större mängd produkt av bättre kvalitet, vilket skulle leda till lägre priser på estrar och vara en fördel för förbrukarna. |
| --- | --- |

(151)

Endast ett användarföretag var samarbetsvilligt. Denna användare lämnade in ett besvarat frågeformulär där det konstaterades att det ligger i användarens intresse att inflödet av billig USA-import upphör, eftersom den skapar snedvridningar av konkurrensen i gemenskapen och vållar skada för de företag som har ansvar för tillverkning och försäljning av diesel, då vissa konkurrenter inte avstår från att köpa denna lågt prissatta produkt och därför får en orättvis konkurrensfördel i jämförelse med de konkurrenter som avstår. Denna användare hävdade också att åtgärderna skulle göra det möjligt att återuppta verksamheten vid fabriker för esterproduktion (särskilt i Tyskland) och/eller bereda vägen för framtida projekt för att uppföra nya förestringsfabriker i gemenskapen. Eftersom estrarna i Europa traditionellt tillverkas av raps (som är en råvara av bättre kvalitet än palm eller soja som används för produktion av B99), skulle en ökning av antalet tillverkare i Europa innebära en större mängd produkt av bättre kvalitet, vilket skulle leda till lägre priser på estrar och vara en fördel för förbrukarna.

| (152) | En användarsammanslutning som företrädde befraktarna i en medlemsstat hävdade att införandet av åtgärder skulle inverka skadligt på transportbranschen. Man hävdade att diesel står för 20–25 % av kostnaderna inom transportsektorn och att priset på diesel är avgörande för flera tusen företags överlevnad, på grund av den låga lönsamheten inom sektorn (0–5 %). Dessa påståenden kunde dock inte kontrolleras, eftersom det inte inkom besvarade frågeformulär från någon av den berörda sammanslutningens medlemmar. |
| --- | --- |

(152)

En användarsammanslutning som företrädde befraktarna i en medlemsstat hävdade att införandet av åtgärder skulle inverka skadligt på transportbranschen. Man hävdade att diesel står för 20–25 % av kostnaderna inom transportsektorn och att priset på diesel är avgörande för flera tusen företags överlevnad, på grund av den låga lönsamheten inom sektorn (0–5 %). Dessa påståenden kunde dock inte kontrolleras, eftersom det inte inkom besvarade frågeformulär från någon av den berörda sammanslutningens medlemmar.

| (153) | Utifrån den information som erhållits drog man därför preliminärt slutsatsen att antidumpningsåtgärdernas utjämnande verkningar tycks vara blandade och att det inte går att dra någon klar slutsats rörande förekomsten av tvingande skäl när det gäller användarnas intressen och som skulle förhindra att åtgärder införs i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(153)

Utifrån den information som erhållits drog man därför preliminärt slutsatsen att antidumpningsåtgärdernas utjämnande verkningar tycks vara blandade och att det inte går att dra någon klar slutsats rörande förekomsten av tvingande skäl när det gäller användarnas intressen och som skulle förhindra att åtgärder införs i detta särskilda fall.

7.5.   Råvaruleverantörernas intresse

| (154) | Sex leverantörer besvarade frågeformuläret. Fyra av dem gav sitt stöd till införandet av antidumpningsåtgärder och konstaterade att om sådana åtgärder inte införs kan gemenskapsindustrins existens vara hotad på lång sikt. Det skulle ge klart negativa inverkningar på gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(154)

Sex leverantörer besvarade frågeformuläret. Fyra av dem gav sitt stöd till införandet av antidumpningsåtgärder och konstaterade att om sådana åtgärder inte införs kan gemenskapsindustrins existens vara hotad på lång sikt. Det skulle ge klart negativa inverkningar på gemenskapsindustrins situation.

| (155) | Två andra leverantörer, som var närstående exporterande tillverkare av biodiesel i USA, konstaterade att eventuella åtgärder inte skulle ha någon betydande inverkan, utan de skulle bara medföra att handelsflödena ändras (övergång till import från länder som inte omfattas av åtgärderna). |
| --- | --- |

(155)

Två andra leverantörer, som var närstående exporterande tillverkare av biodiesel i USA, konstaterade att eventuella åtgärder inte skulle ha någon betydande inverkan, utan de skulle bara medföra att handelsflödena ändras (övergång till import från länder som inte omfattas av åtgärderna).

| (156) | På grundval av ovanstående kan man dra slutsatsen att införandet av åtgärder generellt sett har positiva verkningar på råvaruleverantörernas situation. |
| --- | --- |

(156)

På grundval av ovanstående kan man dra slutsatsen att införandet av åtgärder generellt sett har positiva verkningar på råvaruleverantörernas situation.

7.6.   Konkurrens och snedvridning av handeln

| (157) | En berörd part hävdade att det saknas samstämmighet mellan det aktuella förfarandet och beslut på internationell nivå och gemenskapsnivå om att främja produktion och försäljning av biobränsle med hänvisning till miljöskydd och minskat beroende av mineralbränslen. |
| --- | --- |

(157)

En berörd part hävdade att det saknas samstämmighet mellan det aktuella förfarandet och beslut på internationell nivå och gemenskapsnivå om att främja produktion och försäljning av biobränsle med hänvisning till miljöskydd och minskat beroende av mineralbränslen.

| (158) | I detta hänseende bör det noteras att det enligt artikel 21 i grundförordningen krävs att särskild hänsyn tas till behovet att eliminera den skadevållande dumpningens snedvridande effekter på handeln och behovet att återställa en effektiv konkurrens. Mot denna bakgrund kan allmänna överväganden om miljöskydd och tillgången på mineraldiesel inte beaktas i analysen samtidigt som dessa överväganden inte kan användas för att motivera osunda handelsförfaranden. |
| --- | --- |

(158)

I detta hänseende bör det noteras att det enligt artikel 21 i grundförordningen krävs att särskild hänsyn tas till behovet att eliminera den skadevållande dumpningens snedvridande effekter på handeln och behovet att återställa en effektiv konkurrens. Mot denna bakgrund kan allmänna överväganden om miljöskydd och tillgången på mineraldiesel inte beaktas i analysen samtidigt som dessa överväganden inte kan användas för att motivera osunda handelsförfaranden.

| (159) | Om antidumpningsåtgärder införs, skulle de berörda exporterande tillverkarna i USA sannolikt, med tanke på sin starka marknadsställning, fortsätta sälja sina produkter på gemenskapsmarknaden, om än till icke-dumpade priser. Det är också sannolikt att det då fortfarande skulle finnas ett tillräckligt antal stora konkurrenter på gemenskapsmarknaden, nämligen de gemenskapstillverkare som tillfälligt stoppat sin produktion och andra som inte tidigare har kunnat inleda sin produktionsverksamhet på grund av den dumpade importen. Det bör härvidlag noteras att det i början av den analyserade perioden förekom försäljning från gemenskapstillverkare som inte var representerade i undersökningen och som stod för minst 30 % av gemenskapsmarknaden, och denna andel sjönk drastiskt på grund av den dumpade importen från USA. Det är därför sannolikt att användarna fortsättningsvis kommer att kunna välja mellan olika leverantörer av biodiesel. Om det däremot inte införs några åtgärder, skulle gemenskapsindustrins framtid stå på spel. Dess försvinnande skulle påtagligt minska konkurrensen på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(159)

Om antidumpningsåtgärder införs, skulle de berörda exporterande tillverkarna i USA sannolikt, med tanke på sin starka marknadsställning, fortsätta sälja sina produkter på gemenskapsmarknaden, om än till icke-dumpade priser. Det är också sannolikt att det då fortfarande skulle finnas ett tillräckligt antal stora konkurrenter på gemenskapsmarknaden, nämligen de gemenskapstillverkare som tillfälligt stoppat sin produktion och andra som inte tidigare har kunnat inleda sin produktionsverksamhet på grund av den dumpade importen. Det bör härvidlag noteras att det i början av den analyserade perioden förekom försäljning från gemenskapstillverkare som inte var representerade i undersökningen och som stod för minst 30 % av gemenskapsmarknaden, och denna andel sjönk drastiskt på grund av den dumpade importen från USA. Det är därför sannolikt att användarna fortsättningsvis kommer att kunna välja mellan olika leverantörer av biodiesel. Om det däremot inte införs några åtgärder, skulle gemenskapsindustrins framtid stå på spel. Dess försvinnande skulle påtagligt minska konkurrensen på gemenskapsmarknaden.

7.7.   Slutsats om gemenskapens intresse

| (160) | Att vidta åtgärder mot importen av biodiesel med ursprung i USA ligger helt klart i gemenskapsindustrins intresse. Det skulle ge gemenskapsindustrin möjligheter att växa och återhämta sig från den skada som den dumpade importen har vållat. Om inga åtgärder införs, är det sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiska situation fortsättningsvis försämras och att många aktörer måste upphöra med sin verksamhet. Trots att det inte gick att dra några klara slutsatser rörande användare och importörer, förväntades också införandet av åtgärder ligga i råvaruleverantörernas intresse. |
| --- | --- |

(160)

Att vidta åtgärder mot importen av biodiesel med ursprung i USA ligger helt klart i gemenskapsindustrins intresse. Det skulle ge gemenskapsindustrin möjligheter att växa och återhämta sig från den skada som den dumpade importen har vållat. Om inga åtgärder införs, är det sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiska situation fortsättningsvis försämras och att många aktörer måste upphöra med sin verksamhet. Trots att det inte gick att dra några klara slutsatser rörande användare och importörer, förväntades också införandet av åtgärder ligga i råvaruleverantörernas intresse.

| (161) | Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som gäller gemenskapens intresse och som skulle tala mot införandet av antidumpningstullar i det detta fall. |
| --- | --- |

(161)

Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som gäller gemenskapens intresse och som skulle tala mot införandet av antidumpningstullar i det detta fall.

8.   FÖRSLAG TILL PRELIMINÄRA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER

8.1.   Nivå för undanröjande av skada

| (162) | Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör preliminära antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import. |
| --- | --- |

(162)

Med hänsyn till slutsatserna beträffande dumpning, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör preliminära antidumpningsåtgärder införas i syfte att förhindra att gemenskapsindustrin vållas ytterligare skada genom dumpad import.

| (163) | Antidumpningsåtgärdernas nivå bör vara tillräcklig för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin vållats genom den dumpade importen utan att överskrida de dumpningsmarginaler som konstaterats. Vid beräkningen av den tull som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att de åtgärder som vidtas bör göra det möjligt för gemenskapsindustrin att uppnå en vinst före skatt på den nivå som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import. |
| --- | --- |

(163)

Antidumpningsåtgärdernas nivå bör vara tillräcklig för att undanröja den skada som gemenskapsindustrin vållats genom den dumpade importen utan att överskrida de dumpningsmarginaler som konstaterats. Vid beräkningen av den tull som är nödvändig för att undanröja verkningarna av den skadevållande dumpningen, ansågs det att de åtgärder som vidtas bör göra det möjligt för gemenskapsindustrin att uppnå en vinst före skatt på den nivå som rimligen skulle kunna uppnås under normala konkurrensförhållanden, dvs. om det inte förekom någon dumpad import.

| (164) | För detta ändamål kan en vinstmarginal på 15 % av omsättningen anses vara en lämplig nivå, eftersom gemenskapsindustrin kunde ha förväntat sig att nå denna nivå i en situation utan skadevållande subvention. Denna siffra baserar sig på gemenskapsindustrins resultat under första delen av skadeundersökningsperioden (2004, 2005 och 2006) och denna nivå anses vara rimlig när det gäller att garantera produktiva investeringar på lång sikt för denna nyligen etablerade industri. |
| --- | --- |

(164)

För detta ändamål kan en vinstmarginal på 15 % av omsättningen anses vara en lämplig nivå, eftersom gemenskapsindustrin kunde ha förväntat sig att nå denna nivå i en situation utan skadevållande subvention. Denna siffra baserar sig på gemenskapsindustrins resultat under första delen av skadeundersökningsperioden (2004, 2005 och 2006) och denna nivå anses vara rimlig när det gäller att garantera produktiva investeringar på lång sikt för denna nyligen etablerade industri.

| (165) | Den nödvändiga prisuppgången fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom det fastställts för beräkning av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som gemenskapsindustrin säljer på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset erhöll man genom att justera det försäljningspris som användes av stickprovets gemenskapstillverkare med den faktiska vinst/förlust som gjorts under undersökningsperioden och lägga till den ovan nämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(165)

Den nödvändiga prisuppgången fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom det fastställts för beräkning av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som gemenskapsindustrin säljer på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset erhöll man genom att justera det försäljningspris som användes av stickprovets gemenskapstillverkare med den faktiska vinst/förlust som gjorts under undersökningsperioden och lägga till den ovan nämnda vinstmarginalen. De eventuella skillnader som framkom vid jämförelsen uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

8.2.   Provisoriska åtgärder

| (166) | Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import med ursprung i USA och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna. |
| --- | --- |

(166)

Mot denna bakgrund anser kommissionen att preliminära antidumpningstullar bör införas på import med ursprung i USA och att dessa, i enlighet med artikel 7.2 i grundförordningen och regeln om lägsta tull, bör fastställas till en nivå motsvarande de lägre av dumpnings- och skademarginalerna.

| (167) | I det parallella antisubventionsförfarandet införs emellertid också utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i USA. De subventioner som konstaterats föreligga i det parallella förfarandet är dock inte exportsubventioner och anses således inte ha inverkat på exportpriset och motsvarande dumpningsmarginal. Med tanke på att det är samma import som undersöks i båda förfarandena, kan därför antidumpningstullar införas tillsammans med utjämningstullarna så länge som båda tullarna tillsammans inte överskrider marginalen för undanröjande av skada. |
| --- | --- |

(167)

I det parallella antisubventionsförfarandet införs emellertid också utjämningstullar på import av biodiesel med ursprung i USA. De subventioner som konstaterats föreligga i det parallella förfarandet är dock inte exportsubventioner och anses således inte ha inverkat på exportpriset och motsvarande dumpningsmarginal. Med tanke på att det är samma import som undersöks i båda förfarandena, kan därför antidumpningstullar införas tillsammans med utjämningstullarna så länge som båda tullarna tillsammans inte överskrider marginalen för undanröjande av skada.

| (168) | Mot denna bakgrund fastställdes antidumpningstullsatserna genom en jämförelse mellan nivån för undanröjande av skada, dumpningsmarginalerna och nivån på utjämningstullarna. De antidumpningstullar som föreslås är följaktligen följande:









  Företag | Skademarginal | Dumpningsmarginal | Utjämningstullsats | Antidumpningstullsats |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 3,4 % | 35,1 % | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 10,4 % | 34,5 % | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 73,4 % | 39,0 % | 0,8 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,5 % | 29,1 % | 12,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 57,3 % | 41,0 % | 28,9 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 51,7 % | 37,6 % | 4,1 % |
| Samarbetsvilliga företag som inte ingår i urvalet | 51,4 % | 33,7 % | 36,0 % | 15,4 % |

(168)

Mot denna bakgrund fastställdes antidumpningstullsatserna genom en jämförelse mellan nivån för undanröjande av skada, dumpningsmarginalerna och nivån på utjämningstullarna. De antidumpningstullar som föreslås är följaktligen följande:

Företag

Skademarginal

Dumpningsmarginal

Utjämningstullsats

Antidumpningstullsats

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

3,4 %

35,1 %

3,4 %

Cargill Inc.

58,9 %

10,4 %

34,5 %

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

73,4 %

39,0 %

0,8 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,5 %

29,1 %

12,5 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

57,3 %

41,0 %

28,9 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

51,7 %

37,6 %

4,1 %

Samarbetsvilliga företag som inte ingår i urvalet

51,4 %

33,7 %

36,0 %

15,4 %

| (169) | Med tanke på att antidumpningstullen ska gälla blandningar innehållande mer än 20 viktprocent biodiesel, i proportion till biodieselhalten, anses det lämpligt att vid tullmyndigheternas faktiska genomförande av åtgärderna i medlemsstaterna fastställa tullarna till fasta belopp på grundval av deras biodieselhalt. |
| --- | --- |

(169)

Med tanke på att antidumpningstullen ska gälla blandningar innehållande mer än 20 viktprocent biodiesel, i proportion till biodieselhalten, anses det lämpligt att vid tullmyndigheternas faktiska genomförande av åtgärderna i medlemsstaterna fastställa tullarna till fasta belopp på grundval av deras biodieselhalt.

| (170) | De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i undersökningen har konstaterats för dessa företag. Tullsatserna (i motsats till den landsomfattande tull som gäller alla övriga företag) är således endast tillämpliga på import av produkter som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av företagen, och följaktligen av de specifika angivna rättsliga enheterna. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående de företag som uttryckligen anges, omfattas inte av dessa tullsatser, utan av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”. |
| --- | --- |

(170)

De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av resultaten av den aktuella undersökningen. De återspeglar således den situation som i undersökningen har konstaterats för dessa företag. Tullsatserna (i motsats till den landsomfattande tull som gäller alla övriga företag) är således endast tillämpliga på import av produkter som har sitt ursprung i det berörda landet och har tillverkats av företagen, och följaktligen av de specifika angivna rättsliga enheterna. Importerade produkter som tillverkats av något annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordnings normativa del med namn och adress, inbegripet enheter som är närstående de företag som uttryckligen anges, omfattas inte av dessa tullsatser, utan av den tullsats som gäller för ”alla övriga företag”.

9.   MEDDELANDE AV UNDERSÖKNINGSRESULTATEN

| (171) | Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Om det är motiverat, kommer deras kommentarer att analyseras och beaktas innan några definitiva avgöranden träffas. De preliminära undersökningsresultaten kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten. |
| --- | --- |

(171)

Samtliga berörda parter kommer att underrättas om ovanstående preliminära undersökningsresultat och de kommer att uppmanas att skriftligen lämna in sina synpunkter och begära att bli hörda. Om det är motiverat, kommer deras kommentarer att analyseras och beaktas innan några definitiva avgöranden träffas. De preliminära undersökningsresultaten kan komma att behöva omprövas i samband med de slutliga resultaten.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   En preliminär antidumpningstull införs härmed på import av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke fossilt ursprung, vanligtvis kallad biodiesel, i ren form eller i en blandning innehållande mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke fossilt ursprung, klassificerade enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-nummer 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (Taric-nummer 3824909787) och med ursprung i Amerikas förenta stater.

2.   Följande preliminära antidumpningstullsatser ska tillämpas på de produkter som anges i punkt 1 och som tillverkats av nedanstående företag:

| Företag | Antidumpningstullsats i euro per ton netto | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 23,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 60,5 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 208,2 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Företag som förtecknas i bilagan | 122,9 | Se bilagan |
| Alla övriga företag | 182,4 | A999 |

Företag

Antidumpningstullsats i euro per ton netto

Taric-tilläggsnummer

Archer Daniels Midland Company, Decatur

23,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

60,5

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

208,2

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Företag som förtecknas i bilagan

122,9

Se bilagan

Alla övriga företag

182,4

A999

Antidumpningstullen på blandningar ska tillämpas i proportion till blandningens viktandel fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke-fossilt ursprung (dvs. blandningens biodieselhalt)

3.   För att den produkt som avses i punkt 1 ska få övergå till fri omsättning i gemenskapen ska det ställas en säkerhet som motsvarar det belopp som fastställts för den preliminära tullen.

4.   Om inget annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i rådets förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom 16 dagar efter det att denna förordning trätt i kraft begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för antagandet av denna förordning, lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

2.   Berörda parter får i enlighet med artikel 21.4 i förordning (EG) nr 384/96 lämna synpunkter på tillämpningen av denna förordning inom en månad efter dess ikraftträdande.

Artikel 3

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas under högst sex månader.

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 mars 2009.

På kommissionens vägnar

Catherine ASHTON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 56,, 6.3.1996, s. 1.

1

(2)  EUT C 147, 13.6.2008, s. 5.

2

(3)  EUT C 147, 13.6.2008, s. 10.

3

(4)  USA:s regering tillhandahöll Internal Revenue Code i sin fullständiga form med uppdateringar enligt all skattelagstiftning fram till den 15 december 2006 (version från december 2006) som är relevant för den aktuella undersökningsperioden.

4

Internal Revenue Code

(5)  Till exempel a) Biodiesel handling and use guide som utgavs i september 2008 av NREL (National Renewable Energy Laboratory), b) Biomass oil analysis som utgavs i juni 2004 av NREL, c) allmänna nyheter, information och specifikationer rörande biodiesel från American Society of Testing and Materials (ASTM), d) allmänna nyheter och information om biodiesel från National Biodiesel Board (NBB), e) faktablad utgivna av US Department of energy inom ramen för Clean cities actions osv.

5

Biodiesel handling and use guide

National Renewable Energy Laboratory

Biomass oil analysis

American Society of Testing and Materials

National Biodiesel Board

US Department of energy

Clean cities actions

(6)  Jungfruoljor, inklusive estrar som härleds från olika jordbruksprodukter som majs, sojabönor, solrosfrön, bomullsfrön, canola, crambe (oljekål), rapsfrön, tistel, linfrö, ris, senapsfrön osv. eller animaliska fetter.

6

(7)  I själva verket 99,9 % eftersom det i USA räcker med att blanda in 0,1 % mineraldiesel för att få skattelättnader.

7

(8)  I regel blandningar från B99 ned till B50.

8

(9)  I regel blandningar från B2 upp till B20.

9

(10)  Se Energy Policy Act från 1992.

10

Energy Policy Act

(11)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1.

11

(12)  EUT L 123, 17.5.2003, s. 42.

12

(13)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

13

(14)  Efter detta åtagande kom Europaparlamentet och rådet i december 2008 överens om ett direktiv för att främja användningen av energi från förnybara källor, med ett mål på 10 % för användningen av förnybara energikällor inom transport år 2020, ett mål som främst förväntas bli uppfyllt med hjälp av biobränslen.

14

(15)  Energiesteuergesetz trädde i kraft den 1 augusti 2006 med en skatt på 9 eurocent per liter B100.

15

Energiesteuergesetz

(16)  Biokraftstoffquotengesetz BGBl. 2006, del I nr 62 av den 21.12.2006, s. 3180 för genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG och rådets direktiv 2003/96/EG.

16

Biokraftstoffquotengesetz

---

BILAGA

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare i USA som inte ingår i stickprovet

| Företag | Ort | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Central Iowa Energy, LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels, Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel, LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels, LLC | Tulsa | A940 |
| ED & F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels, Inc. | Madison | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels, LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries, Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents, Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries, Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels, Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy, LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels, LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC | Wilton | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middletown Biofuels, LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County, LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels, Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company | Owensboro | A940 |
| Peach State Labs, Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston, LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel, LLC | Albert Lea | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels, Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsbourgh | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel, LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy, LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Företag

Ort

Taric-tilläggsnummer

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Central Iowa Energy, LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels, Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel, LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels, LLC

Tulsa

A940

ED & F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels, Inc.

Madison

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels, LLC

Houston

A940

Griffin Industries, Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents, Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries, Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels, Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy, LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd

Houston

A940

Lake Erie Biofuels, LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC

Wilton

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middletown Biofuels, LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Nova Biofuels Clinton County, LLC

Clinton

A940

Organic Fuels, Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company

Owensboro

A940

Peach State Labs, Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston, LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel, LLC

Albert Lea

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels, Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsbourgh

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel, LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy, LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

| 12.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/50

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 194/2009

av den 11 mars 2009

om införande av en provisorisk utjämningstull på import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2026/97 av den 6 oktober 1997 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) (nedan kallad grundförordningen), särskilt artikel 12,

efter samråd med rådgivande kommittén, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | Den 13 juni 2008 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om att inleda förfarandet) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antisubventionsförfarande kommer att inledas (nedan kallat antisubventionsförfarandet eller undersökningen) beträffande import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA eller det berörda landet). |
| --- | --- |

(1)

Den 13 juni 2008 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande (nedan kallat tillkännagivandet om att inleda förfarandet) som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) att ett antisubventionsförfarande kommer att inledas (nedan kallat antisubventionsförfarandet eller undersökningen) beträffande import av biodiesel med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallat USA eller det berörda landet).

| (2) | Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antidumpningsförfarande kommer att inledas beträffande import av biodiesel med ursprung i USA, och inledde en separat undersökning (nedan kallad antidumpningsförfarandet). |
| --- | --- |

(2)

Samma dag meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande som offentliggjordes i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) att ett antidumpningsförfarande kommer att inledas beträffande import av biodiesel med ursprung i USA, och inledde en separat undersökning (nedan kallad antidumpningsförfarandet).

| (3) | Antisubventionsförfarandet inleddes efter ett klagomål som ingavs den 29 april 2008 av European Biodiesel Board (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för ett antal gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens totala produktion av biodiesel. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för subventionering av den nämnda produkten och därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs vara tillräcklig för att motivera att antisubventionsförfarandet inleds. |
| --- | --- |

(3)

Antisubventionsförfarandet inleddes efter ett klagomål som ingavs den 29 april 2008 av European Biodiesel Board (nedan kallad klaganden) såsom företrädare för ett antal gemenskapstillverkare som svarar för en betydande del, i detta fall mer än 25 %, av gemenskapens totala produktion av biodiesel. Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för subventionering av den nämnda produkten och därav vållad väsentlig skada, och denna bevisning ansågs vara tillräcklig för att motivera att antisubventionsförfarandet inleds.

| (4) | Innan förfarandet inleddes och enligt artikel 10.9 i grundförordningen underrättade kommissionen USA:s regering om att kommissionen hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål enligt vilket subventionerad import av biodiesel med ursprung i USA vållar gemenskapsindustrin väsentlig skada. USA:s regering inbjöds att inleda samråd i syfte att klargöra situationen rörande de frågor som klagomålet gäller och för att uppnå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. USA:s regering godtog inbjudan om samråd som därefter hölls den 2 juni 2008. Under samrådet kunde ingen ömsesidigt tillfredsställande lösning nås. Kommissionen tog dock vederbörlig notis om de synpunkter som USA:s regering framförde om att det i fråga om vissa av de statliga program som nämndes i klagomålet inte alltid klart framgick att det förekommer utjämningsbara förmåner för tillverkare och exportörer av biodiesel i USA. Efter granskning av den tillgängliga informationen beslöts det att följande statliga program skulle uteslutas från undersökningen trots att de förtecknas i tillkännagivandet om att inleda förfarandet: stödprogrammet för teknik för förnybar energi i Florida, programmet för forskning och utveckling av ny teknik i Texas, programmet för fritt energival i delstaten Washington (andra delen), skatteavdrag för biodieselförsäljningsställen i North Dakota och låneprogrammet för infrastruktur för påfyllning av alternativa bränslen för fordon i Nebraska. |
| --- | --- |

(4)

Innan förfarandet inleddes och enligt artikel 10.9 i grundförordningen underrättade kommissionen USA:s regering om att kommissionen hade mottagit ett vederbörligen underbyggt klagomål enligt vilket subventionerad import av biodiesel med ursprung i USA vållar gemenskapsindustrin väsentlig skada. USA:s regering inbjöds att inleda samråd i syfte att klargöra situationen rörande de frågor som klagomålet gäller och för att uppnå en ömsesidigt tillfredsställande lösning. USA:s regering godtog inbjudan om samråd som därefter hölls den 2 juni 2008. Under samrådet kunde ingen ömsesidigt tillfredsställande lösning nås. Kommissionen tog dock vederbörlig notis om de synpunkter som USA:s regering framförde om att det i fråga om vissa av de statliga program som nämndes i klagomålet inte alltid klart framgick att det förekommer utjämningsbara förmåner för tillverkare och exportörer av biodiesel i USA. Efter granskning av den tillgängliga informationen beslöts det att följande statliga program skulle uteslutas från undersökningen trots att de förtecknas i tillkännagivandet om att inleda förfarandet: stödprogrammet för teknik för förnybar energi i Florida, programmet för forskning och utveckling av ny teknik i Texas, programmet för fritt energival i delstaten Washington (andra delen), skatteavdrag för biodieselförsäljningsställen i North Dakota och låneprogrammet för infrastruktur för påfyllning av alternativa bränslen för fordon i Nebraska.

| (5) | Kommissionen underrättade officiellt exportörer och tillverkare i USA, importörer, leverantörer, användare och sammanslutningar som den visste var berörda, USA:s myndigheter, klaganden och andra gemenskapstillverkare som den visste var berörda om att förfarandet inleds. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet. De parter som önskade bli hörda och som kunde uppvisa särskilda skäl för detta gavs tillfälle till det. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionen underrättade officiellt exportörer och tillverkare i USA, importörer, leverantörer, användare och sammanslutningar som den visste var berörda, USA:s myndigheter, klaganden och andra gemenskapstillverkare som den visste var berörda om att förfarandet inleds. Berörda parter gavs tillfälle att lämna synpunkter skriftligen och att begära att bli hörda inom den tidsfrist som angavs i tillkännagivandet. De parter som önskade bli hörda och som kunde uppvisa särskilda skäl för detta gavs tillfälle till det.

1.1.   Stickprovsförfarande för exportörer i USA

| (6) | Mot bakgrund av det uppenbarligen stora antalet exportörer och tillverkare i USA konstaterade kommissionen i sitt tillkännagivande om att inleda förfarandet att stickprovsförfarande kan komma att användas för att fastställa subventioner, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(6)

Mot bakgrund av det uppenbarligen stora antalet exportörer och tillverkare i USA konstaterade kommissionen i sitt tillkännagivande om att inleda förfarandet att stickprovsförfarande kan komma att användas för att fastställa subventioner, i enlighet med artikel 27 i grundförordningen.

| (7) | För att kommissionen skulle kunna besluta om stickprovsförfarande och i så fall göra ett urval, ombads alla exportörer/tillverkare i USA att inom 15 dagar från det att undersökningen inleddes ge sig tillkänna och lämna grundläggande information om sin exportförsäljning och inhemska försäljning samt detaljerade uppgifter om sin verksamhet rörande tillverkning, blandning och handel med den berörda produkten mellan den 1 april 2007 och den 31 mars 2008 (undersökningsperioden) (se även skäl 17 nedan). |
| --- | --- |

(7)

För att kommissionen skulle kunna besluta om stickprovsförfarande och i så fall göra ett urval, ombads alla exportörer/tillverkare i USA att inom 15 dagar från det att undersökningen inleddes ge sig tillkänna och lämna grundläggande information om sin exportförsäljning och inhemska försäljning samt detaljerade uppgifter om sin verksamhet rörande tillverkning, blandning och handel med den berörda produkten mellan den 1 april 2007 och den 31 mars 2008 (undersökningsperioden) (se även skäl 17 nedan).

| (8) | Mer än 50 företag gav sig till känna inom ramen för stickprovsförfarandet och lämnade den begärda informationen inom de angivna 15 dagarna. Dessa företag stod för mer än 80 % av den totala importen av biodiesel från USA till gemenskapen. |
| --- | --- |

(8)

Mer än 50 företag gav sig till känna inom ramen för stickprovsförfarandet och lämnade den begärda informationen inom de angivna 15 dagarna. Dessa företag stod för mer än 80 % av den totala importen av biodiesel från USA till gemenskapen.

| (9) | Ett urval gjordes enligt artikel 27.1 b i grundförordningen på grundval av den största representativa exportvolym till gemenskapen som rimligen kunde undersökas med beaktande av den tid som stod till förfogande. Samråd rörande det föreslagna stickprovsurvalet hölls enligt artikel 27.2 i grundförordningen med de företag som gett sig till känna, biodieseltillverkarnas branschsammanslutning i USA (the National Biodiesel Board) och USA:s regering. På grundval av synpunkterna från berörda parter utsågs ursprungligen sju företag för stickprovet. Det har dock fattats ett preliminärt beslut om att ett av de företag som ursprungligen ingick i stickprovet bör uteslutas för att säkerställa att provet överensstämmer med det stickprov som väljs ut inom antidumpningsförfarandet rörande import av biodiesel från USA. Det berörda företagets verksamhet gäller enbart handel med biodiesel, medan stickprovets övriga företag tillverkar biodiesel. Detta företag beviljas dock individuell behandling i enlighet med artikel 27.3 i grundförordningen och företagets antisubventionstull kommer att fastställas separat. Enligt USA:s exportstatistik stod de sex företagen i stickprovet för 50 % av den totala exportvolymen från USA under undersökningsperioden och för 73 % av importen av biodiesel bland de företag som gett sig till känna (se skäl 8). |
| --- | --- |

(9)

Ett urval gjordes enligt artikel 27.1 b i grundförordningen på grundval av den största representativa exportvolym till gemenskapen som rimligen kunde undersökas med beaktande av den tid som stod till förfogande. Samråd rörande det föreslagna stickprovsurvalet hölls enligt artikel 27.2 i grundförordningen med de företag som gett sig till känna, biodieseltillverkarnas branschsammanslutning i USA (the National Biodiesel Board) och USA:s regering. På grundval av synpunkterna från berörda parter utsågs ursprungligen sju företag för stickprovet. Det har dock fattats ett preliminärt beslut om att ett av de företag som ursprungligen ingick i stickprovet bör uteslutas för att säkerställa att provet överensstämmer med det stickprov som väljs ut inom antidumpningsförfarandet rörande import av biodiesel från USA. Det berörda företagets verksamhet gäller enbart handel med biodiesel, medan stickprovets övriga företag tillverkar biodiesel. Detta företag beviljas dock individuell behandling i enlighet med artikel 27.3 i grundförordningen och företagets antisubventionstull kommer att fastställas separat. Enligt USA:s exportstatistik stod de sex företagen i stickprovet för 50 % av den totala exportvolymen från USA under undersökningsperioden och för 73 % av importen av biodiesel bland de företag som gett sig till känna (se skäl 8).

| (10) | Tio samarbetsvilliga företag som inte valdes ut till stickprovet anhöll om beräkning av individuella marginaler med hänvisning till artiklarna 27.3 och 15.3 i grundförordningen. Frågeformulär sändes till de berörda företagen. Endast ett företag lämnade svar på frågeformuläret inom den angivna tidsfristen. Företaget drog dock senare in sin ansökan. |
| --- | --- |

(10)

Tio samarbetsvilliga företag som inte valdes ut till stickprovet anhöll om beräkning av individuella marginaler med hänvisning till artiklarna 27.3 och 15.3 i grundförordningen. Frågeformulär sändes till de berörda företagen. Endast ett företag lämnade svar på frågeformuläret inom den angivna tidsfristen. Företaget drog dock senare in sin ansökan.

1.2.   Stickprovsförfarande för gemenskapstillverkare

| (11) | Ett stickprov av gemenskapstillverkare valdes ut enligt artikel 27 i grundförordningen, efter samråd med klaganden och på grundval av den största representativa tillverknings- och försäljningsvolymen i gemenskapen (se skäl 165 nedan). Genom detta urval erhölls en viss geografisk spridning av tillverkare i gemenskapen. Stickprovet omfattade elva tillverkare i gemenskapen. Kommissionen sände frågeformulär till de elva utvalda företagen. En av de tillverkare som ursprungligen valdes ut för stickprovet måste dock uteslutas, eftersom tillverkaren inte besvarade frågeformuläret på ett tillfredsställande sätt. Tio fullständiga svar från de övriga företagen mottogs inom den angivna tidsfristen. Dessa tio tillverkare som hade valts ut till stickprovet ansågs utgöra ett representativt urval av alla tillverkare i gemenskapen. |
| --- | --- |

(11)

Ett stickprov av gemenskapstillverkare valdes ut enligt artikel 27 i grundförordningen, efter samråd med klaganden och på grundval av den största representativa tillverknings- och försäljningsvolymen i gemenskapen (se skäl 165 nedan). Genom detta urval erhölls en viss geografisk spridning av tillverkare i gemenskapen. Stickprovet omfattade elva tillverkare i gemenskapen. Kommissionen sände frågeformulär till de elva utvalda företagen. En av de tillverkare som ursprungligen valdes ut för stickprovet måste dock uteslutas, eftersom tillverkaren inte besvarade frågeformuläret på ett tillfredsställande sätt. Tio fullständiga svar från de övriga företagen mottogs inom den angivna tidsfristen. Dessa tio tillverkare som hade valts ut till stickprovet ansågs utgöra ett representativt urval av alla tillverkare i gemenskapen.

1.3.   Berörda parter i förfarandet

| (12) | Kommissionen sände frågeformulär till alla veterligen berörda parter och till alla övriga företag som hade gett sig till känna inom tidsfristerna enligt tillkännagivandet om att inleda förfarandet. Frågeformulär sändes således till USA:s myndigheter, till de sju företag som ursprungligen valdes ut till stickprovet i USA, till de tio företag som anges i skäl 10, till de elva företag som valts ut till gemenskapens stickprov, till 18 användare och till 90 råvaruleverantörer. |
| --- | --- |

(12)

Kommissionen sände frågeformulär till alla veterligen berörda parter och till alla övriga företag som hade gett sig till känna inom tidsfristerna enligt tillkännagivandet om att inleda förfarandet. Frågeformulär sändes således till USA:s myndigheter, till de sju företag som ursprungligen valdes ut till stickprovet i USA, till de tio företag som anges i skäl 10, till de elva företag som valts ut till gemenskapens stickprov, till 18 användare och till 90 råvaruleverantörer.

| (13) | Besvarade frågeformulär mottogs från USA:s myndigheter, från de sju företag som ursprungligen valdes ut till stickprovet i USA och från ett företag som begärt individuell behandling (se skäl 10 ovan), från de tio företagen som valts ut till gemenskapens stickprov, från en användare och från sex råvaruleverantörer. |
| --- | --- |

(13)

Besvarade frågeformulär mottogs från USA:s myndigheter, från de sju företag som ursprungligen valdes ut till stickprovet i USA och från ett företag som begärt individuell behandling (se skäl 10 ovan), från de tio företagen som valts ut till gemenskapens stickprov, från en användare och från sex råvaruleverantörer.

| (14) | Kommissionen tog fram och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att preliminärt fastställa subventioner, vållad skada och gemenskapens intresse. |
| --- | --- |

(14)

Kommissionen tog fram och kontrollerade alla uppgifter som den ansåg vara nödvändiga för att preliminärt fastställa subventioner, vållad skada och gemenskapens intresse.

| (15) | Kontrollbesök på platsen genomfördes av följande myndigheter i USA: | Federala myndigheter i USA:






  — | Department of the Treasury (DOT) (finanser), |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Kontrollbesök på platsen genomfördes av följande myndigheter i USA:

Federala myndigheter i USA:

—

Department of the Treasury (DOT) (finanser),

| — | Department of Agriculture (USDA) (jordbruk och livsmedel), |
| --- | --- |

—

Department of Agriculture (USDA) (jordbruk och livsmedel),

| — | Office of the United States Trade Representative (kontoret för Förenta staternas företrädare i handelsfrågor). |
| --- | --- |

—

Office of the United States Trade Representative (kontoret för Förenta staternas företrädare i handelsfrågor).

| | Statliga myndigheter:






  — | Illinois State Authorities, Springfield, |
| --- | --- | --- |

Statliga myndigheter:

—

Illinois State Authorities, Springfield,

| — | Missouri State Authorities, Jefferson City, |
| --- | --- |

—

Missouri State Authorities, Jefferson City,

| — | North Dakota State Authorities, Bismarck, |
| --- | --- |

—

North Dakota State Authorities, Bismarck,

| — | Texas Comptroller of Public Accounts, Austin, |
| --- | --- |

—

Texas Comptroller of Public Accounts, Austin,

| — | Texas Department of Agriculture, Austin, |
| --- | --- |

—

Texas Department of Agriculture, Austin,

| — | Washington State Authorities, Olympia. |
| --- | --- |

—

Washington State Authorities, Olympia.

| (16) | Kontrollbesök på platsen gjordes även hos följande företag:






  (a) | Tillverkare i gemenskapen







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Tyskland, |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Kontrollbesök på platsen gjordes även hos följande företag:

(a)

Tillverkare i gemenskapen

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Tyskland,

| — | Diester-gruppen:






  — | Diester Industries SAS, Paris, Frankrike, |
| --- | --- | --- |

—

Diester-gruppen:

—

Diester Industries SAS, Paris, Frankrike,

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Tyskland, |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Tyskland,

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Tyskland, |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Tyskland,

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Österrike, |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Österrike,

| — | Novaol Srl, Milan, Italien, |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milan, Italien,

| — | Ecomotion-gruppen:






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Tyskland, |
| --- | --- | --- |

—

Ecomotion-gruppen:

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Tyskland,

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Danmark, |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Danmark,

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg and Halle, Tyskland, |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg and Halle, Tyskland,

| — | Neochim SA, Feluy, Belgien. |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgien.

| (b) | Exporterande tillverkare i USA







  — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois |
| --- | --- | --- |

(b)

Exporterande tillverkare i USA

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois

| — | Cargill Inc, Wayzata, Minnesota, |
| --- | --- |

—

Cargill Inc, Wayzata, Minnesota,

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington

| — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio |
| --- | --- |

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio

| — | Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas |
| --- | --- |

—

Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas

| — | World Energy Alternatives LCC, Boston, Massachusetts |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LCC, Boston, Massachusetts

| (c) | Närstående importörer i gemenskapen







  — | Cremer Energy GmbH, Hamburg, Tyskland, |
| --- | --- | --- |

(c)

Närstående importörer i gemenskapen

—

Cremer Energy GmbH, Hamburg, Tyskland,

| — | Cargill NV, Ghent, Belgien, |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Ghent, Belgien,

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Nederländerna, |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Nederländerna,

| — | ADM Hamburg AG, Hamburg, Tyskland, |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburg, Tyskland,

| — | ADM International, Rolle, Schweiz. |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Schweiz.

1.4.   Undersökningsperiod

| (17) | Undersökningen av subventioner och vållad skada omfattade perioden mellan den 1 april 2007 och den 31 mars 2008 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från januari 2004 till undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden). |
| --- | --- |

(17)

Undersökningen av subventioner och vållad skada omfattade perioden mellan den 1 april 2007 och den 31 mars 2008 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersökningen av utvecklingstendenser av betydelse för bedömningen av skadan omfattade perioden från januari 2004 till undersökningsperiodens slut (nedan kallad skadeundersökningsperioden).

2.   BERÖRD PRODUKT OCH LIKADAN PRODUKT

2.1.   Berörd produkt

| (18) | I tillkännagivandet om att inleda förfarandet definierades produkten som hävdades vara föremål för subventioner som fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke-fossilt ursprung (vanligtvis kallade biodiesel) som, antingen i ren form eller i blandningar, används huvudsakligen, men inte enbart, som förnybart bränsle, med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallad den berörda produkten), vanligtvis deklarerade enligt KN-nummer 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 och ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(18)

I tillkännagivandet om att inleda förfarandet definierades produkten som hävdades vara föremål för subventioner som fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke-fossilt ursprung (vanligtvis kallade biodiesel) som, antingen i ren form eller i blandningar, används huvudsakligen, men inte enbart, som förnybart bränsle, med ursprung i Amerikas förenta stater (nedan kallad den berörda produkten), vanligtvis deklarerade enligt KN-nummer 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 och ex 1518 00 99.

| (19) | Enligt US Internal Revenue Code
   (4) (US CODE) (Title 26, Section 40A, point (d)) definieras biodiesel som monoalkylestrar av långkedjade fettsyror som utvinns från växt- eller djurmaterial som uppfyller a) de registreringskrav för bränslen och bränsletillsatser som Environmental Protection Agency fastställt i Clean Air Act, Section 211 (42 U.S.C. 7545) och b) kraven enligt American Society of Testing and Materials D6751. |
| --- | --- |

(19)

Enligt US Internal Revenue Code
   (4) (US CODE) (Title 26, Section 40A, point (d)) definieras biodiesel som monoalkylestrar av långkedjade fettsyror som utvinns från växt- eller djurmaterial som uppfyller a) de registreringskrav för bränslen och bränsletillsatser som Environmental Protection Agency fastställt i Clean Air Act, Section 211 (42 U.S.C. 7545) och b) kraven enligt American Society of Testing and Materials D6751.

| (20) | Enligt marknadsinformation och allmänt tillgänglig information (5) anses alla typer av biodiesel och biodieselblandningar (en blandning av biodiesel med mineraldiesel, se skäl 22 nedan) som tillverkas och säljs i USA vara biodieselbränsle och omfattas av det lagstiftningspaket som gäller energieffektivitet, förnybar energi och alternativa bränslen. |
| --- | --- |

(20)

Enligt marknadsinformation och allmänt tillgänglig information (5) anses alla typer av biodiesel och biodieselblandningar (en blandning av biodiesel med mineraldiesel, se skäl 22 nedan) som tillverkas och säljs i USA vara biodieselbränsle och omfattas av det lagstiftningspaket som gäller energieffektivitet, förnybar energi och alternativa bränslen.

| (21) | Undersökningen visade att biodiesel som tillverkas i USA i huvudsak består av fettsyremetylester FAME som utvinns från ett stort antal olika växtoljor som används som råvara för biodiesel (6). Begreppet ester hänför sig till resultatet från transförestring av växtoljor, dvs. blandning av en olja med en alkohol. Prefixet metyl hänför sig till metanol, som är den mest använda alkoholen i denna process, även om också etanol kan användas i tillverkningsprocessen, vilket ger upphov till fettsyreetylestrar. Transförestringen är en relativt enkel kemisk process, men för att få biodiesel av god kvalitet måste mycket stränga industrinormer följas. |
| --- | --- |

(21)

Undersökningen visade att biodiesel som tillverkas i USA i huvudsak består av fettsyremetylester FAME som utvinns från ett stort antal olika växtoljor som används som råvara för biodiesel (6). Begreppet ester hänför sig till resultatet från transförestring av växtoljor, dvs. blandning av en olja med en alkohol. Prefixet metyl hänför sig till metanol, som är den mest använda alkoholen i denna process, även om också etanol kan användas i tillverkningsprocessen, vilket ger upphov till fettsyreetylestrar. Transförestringen är en relativt enkel kemisk process, men för att få biodiesel av god kvalitet måste mycket stränga industrinormer följas.

| (22) | Undersökningen bekräftade att tillverkarna av biodiesel i USA i regel blandar produkten med mineraldiesel till olika typer av blandningar (nedan kallade biodieselblandningar eller blandningar) som säljs på marknaden till olika typer av kunder. Det visade sig också att biodiesel säljs i ren form till oberoende företag som köper eller importerar biodiesel för att blanda den med mineraldiesel. Att blanda biodiesel med mineraldiesel är en relativt enkel operation som kan genomföras t.ex. genom blandning i tankar på platsen före överföring till en tankbil, genom direkt blandning i tankbilen med turvis tillförsel av önskade procentenheter biodiesel och mineraldiesel eller genom inline-blandning med samtidig tillförsel av de två komponenterna till tankbilen. |
| --- | --- |

(22)

Undersökningen bekräftade att tillverkarna av biodiesel i USA i regel blandar produkten med mineraldiesel till olika typer av blandningar (nedan kallade biodieselblandningar eller blandningar) som säljs på marknaden till olika typer av kunder. Det visade sig också att biodiesel säljs i ren form till oberoende företag som köper eller importerar biodiesel för att blanda den med mineraldiesel. Att blanda biodiesel med mineraldiesel är en relativt enkel operation som kan genomföras t.ex. genom blandning i tankar på platsen före överföring till en tankbil, genom direkt blandning i tankbilen med turvis tillförsel av önskade procentenheter biodiesel och mineraldiesel eller genom inline-blandning med samtidig tillförsel av de två komponenterna till tankbilen.

| (23) | För entydig identifiering av de olika typerna av biodieselblandningar använder man ett internationellt erkänt system med ”B”-faktorer som anger den exakta andelen biodiesel i en blandning. Exempelvis en blandning med ”X” % biodiesel betecknas B”X”, medan ren biodiesel betecknas med B100, vilket motsvarar 100 % biodiesel. I USA är det vanligt att blandningar med 99 % (7) biodiesel och 1 % mineraldiesel (B99) tillverkas och säljs på marknaden. I motsats till mineraldiesel måste ren biodiesel användas relativt snabbt och kan inte hållas i lager under mer än tre till fyra månader utan att oxidera och bli otjänlig för användning. När biodiesel blandas med mineraldiesel kan bränslet förvaras längre. 1 % mineraldiesel i B99 har tillräckligt toxisk verkan för att hindra mögelbildning i biodieselandelen. |
| --- | --- |

(23)

För entydig identifiering av de olika typerna av biodieselblandningar använder man ett internationellt erkänt system med ”B”-faktorer som anger den exakta andelen biodiesel i en blandning. Exempelvis en blandning med ”X” % biodiesel betecknas B”X”, medan ren biodiesel betecknas med B100, vilket motsvarar 100 % biodiesel. I USA är det vanligt att blandningar med 99 % (7) biodiesel och 1 % mineraldiesel (B99) tillverkas och säljs på marknaden. I motsats till mineraldiesel måste ren biodiesel användas relativt snabbt och kan inte hållas i lager under mer än tre till fyra månader utan att oxidera och bli otjänlig för användning. När biodiesel blandas med mineraldiesel kan bränslet förvaras längre. 1 % mineraldiesel i B99 har tillräckligt toxisk verkan för att hindra mögelbildning i biodieselandelen.

| (24) | Undersökningen visade att medan biodiesel och höghaltiga biodieselblandningar (8) i regel är avsedda för försäljning på USA-marknaden för ytterligare blandning, tillverkas de låghaltiga biodieselblandningarna (9) i regel för att säljas för förbrukning. Det finns således i USA separata marknader för höghaltiga blandningar och för låghaltiga blandningar. |
| --- | --- |

(24)

Undersökningen visade att medan biodiesel och höghaltiga biodieselblandningar (8) i regel är avsedda för försäljning på USA-marknaden för ytterligare blandning, tillverkas de låghaltiga biodieselblandningarna (9) i regel för att säljas för förbrukning. Det finns således i USA separata marknader för höghaltiga blandningar och för låghaltiga blandningar.

| (25) | Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att biodiesel och vissa blandningar som tillverkas och säljs i USA och exporteras till gemenskapen påverkar den ekonomiska situationen för de biodieseltillverkare i gemenskapen som står bakom klagomålet. För samstämmighetens skull, dvs. med tanke på hur de relevanta tillverkarna och den inhemska marknaden i USA fungerar, ville man att definitionen på berörd produkt även omfattar biodiesel som ingår i de relevanta biodieselblandningarna. Definitionen på berörd produkt enligt tillkännagivandet om att inleda förfarandet och enligt skäl 18 ovan bör förtydligas, så att det går att identifiera de produkter som undersökningen skulle omfatta. |
| --- | --- |

(25)

Klagomålet innehöll prima facie-bevisning för att biodiesel och vissa blandningar som tillverkas och säljs i USA och exporteras till gemenskapen påverkar den ekonomiska situationen för de biodieseltillverkare i gemenskapen som står bakom klagomålet. För samstämmighetens skull, dvs. med tanke på hur de relevanta tillverkarna och den inhemska marknaden i USA fungerar, ville man att definitionen på berörd produkt även omfattar biodiesel som ingår i de relevanta biodieselblandningarna. Definitionen på berörd produkt enligt tillkännagivandet om att inleda förfarandet och enligt skäl 18 ovan bör förtydligas, så att det går att identifiera de produkter som undersökningen skulle omfatta.

| (26) | Undersökningen visade att de flesta biodieselblandningar som säljs för direkt förbrukning i USA består av B20, dvs. blandningar med 20 % biodiesel (se skäl 22 ovan) som kan användas för att överensstämma med Energy Policy Act från 1992 (EPAct) (10), B6, B5 och B2. Enligt allmänt tillgänglig information kan alla dieselmotorer köras på dessa blandningar praktiskt taget utan att behöva modifieras och med bibehållen garanti från biltillverkaren. Låghaltiga blandningar (2–20 % biodiesel) ger liknande prestanda som mineraldiesel. När ett biodieselbränsle över B20 används i en motor, kan användaren uppleva en viss förlust av styrka, vridmoment och bränsleekonomi, och i regel gäller biltillverkarens garanti inte om det uppstår skada på motorn. |
| --- | --- |

(26)

Undersökningen visade att de flesta biodieselblandningar som säljs för direkt förbrukning i USA består av B20, dvs. blandningar med 20 % biodiesel (se skäl 22 ovan) som kan användas för att överensstämma med Energy Policy Act från 1992 (EPAct) (10), B6, B5 och B2. Enligt allmänt tillgänglig information kan alla dieselmotorer köras på dessa blandningar praktiskt taget utan att behöva modifieras och med bibehållen garanti från biltillverkaren. Låghaltiga blandningar (2–20 % biodiesel) ger liknande prestanda som mineraldiesel. När ett biodieselbränsle över B20 används i en motor, kan användaren uppleva en viss förlust av styrka, vridmoment och bränsleekonomi, och i regel gäller biltillverkarens garanti inte om det uppstår skada på motorn.

| (27) | Undersökningen har visat att ren biodiesel och höghaltiga blandningar i regel inte används för direkt förbrukning i USA. Ren biodiesel är i regel avsedd att blandas innan den säljs på marknaden. Blandningarna får sin slutanvändning inom transportsektorn som dieselmotorbränsle i landsvägsfordon (bilar, lastbilar, bussar) och i tåg. Biodiesel kan också användas som bränsle i värmepannor för hemmabruk, kommersiellt bruk eller industribruk och som bränsle i elgeneratorer. För närvarande undersöks möjligheterna att använda biodieselblandningar i luftfartyg. |
| --- | --- |

(27)

Undersökningen har visat att ren biodiesel och höghaltiga blandningar i regel inte används för direkt förbrukning i USA. Ren biodiesel är i regel avsedd att blandas innan den säljs på marknaden. Blandningarna får sin slutanvändning inom transportsektorn som dieselmotorbränsle i landsvägsfordon (bilar, lastbilar, bussar) och i tåg. Biodiesel kan också användas som bränsle i värmepannor för hemmabruk, kommersiellt bruk eller industribruk och som bränsle i elgeneratorer. För närvarande undersöks möjligheterna att använda biodieselblandningar i luftfartyg.

| (28) | Den produkt som undersökningen gäller ska således definieras som fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke-fossilt ursprung (vanligtvis kallade biodiesel), i ren form eller i blandningar över B20. Den berörda produkten avser således ren biodiesel (B100) med ursprung i USA och alla blandningar över B20, dvs. blandningar som innehåller mer än 20 % biodiesel med ursprung i USA (nedan kallade den berörda produkten). Denna tröskel anses vara lämplig för att möjliggöra en klar åtskillnad mellan de olika typer av blandningar som finns på marknaden i USA. |
| --- | --- |

(28)

Den produkt som undersökningen gäller ska således definieras som fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke-fossilt ursprung (vanligtvis kallade biodiesel), i ren form eller i blandningar över B20. Den berörda produkten avser således ren biodiesel (B100) med ursprung i USA och alla blandningar över B20, dvs. blandningar som innehåller mer än 20 % biodiesel med ursprung i USA (nedan kallade den berörda produkten). Denna tröskel anses vara lämplig för att möjliggöra en klar åtskillnad mellan de olika typer av blandningar som finns på marknaden i USA.

| (29) | Det har framkommit att alla typer av biodiesel och biodiesel i blandningar som omfattas av undersökningen har samma eller mycket liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål, trots eventuella skillnader när det gäller den råvara som används för tillverkningen. De eventuella variationerna hos den berörda produkten påverkar inte den grundläggande definitionen, egenskaperna eller den uppfattning som de olika parterna har om den berörda produkten. |
| --- | --- |

(29)

Det har framkommit att alla typer av biodiesel och biodiesel i blandningar som omfattas av undersökningen har samma eller mycket liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och används för samma ändamål, trots eventuella skillnader när det gäller den råvara som används för tillverkningen. De eventuella variationerna hos den berörda produkten påverkar inte den grundläggande definitionen, egenskaperna eller den uppfattning som de olika parterna har om den berörda produkten.

| (30) | Den berörda produkten betecknas med KN-nummer 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 och ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(30)

Den berörda produkten betecknas med KN-nummer 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 och ex 1518 00 99.

2.2.   Likadan produkt

| (31) | Det framkom att de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i USA och som omfattas av undersökningen har liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsändamål som de produkter som exporteras från USA till gemenskapsmarknaden. Likaså har de produkter som tillverkas av gemenskapsindustrin och som säljs på gemenskapsmarknaden liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsändamål som de produkter som exporteras från gemenskapen till det berörda landet. |
| --- | --- |

(31)

Det framkom att de produkter som tillverkas och säljs på hemmamarknaden i USA och som omfattas av undersökningen har liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsändamål som de produkter som exporteras från USA till gemenskapsmarknaden. Likaså har de produkter som tillverkas av gemenskapsindustrin och som säljs på gemenskapsmarknaden liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper och användningsändamål som de produkter som exporteras från gemenskapen till det berörda landet.

| (32) | Det har hävdats att vissa användare, särskilt i Tyskland, använder ren biodiesel (B100) direkt, eftersom denna är förmånligare att använda än mineraldiesel eller de vanliga blandningarna för direkt förbrukning på gemenskapsmarknaden. En granskning av detta påstående visade att största delen av försäljningen från gemenskapstillverkare på gemenskapsmarknaden var riktad till företag som blandade produkten med mineraldiesel. Det faktum att vissa fordonsägare väljer B100 är närmast ett undantag på gemenskapsnivå. I stället för att vara ett substitut för mineraldiesel är biodiesel en kompletterande produkt på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(32)

Det har hävdats att vissa användare, särskilt i Tyskland, använder ren biodiesel (B100) direkt, eftersom denna är förmånligare att använda än mineraldiesel eller de vanliga blandningarna för direkt förbrukning på gemenskapsmarknaden. En granskning av detta påstående visade att största delen av försäljningen från gemenskapstillverkare på gemenskapsmarknaden var riktad till företag som blandade produkten med mineraldiesel. Det faktum att vissa fordonsägare väljer B100 är närmast ett undantag på gemenskapsnivå. I stället för att vara ett substitut för mineraldiesel är biodiesel en kompletterande produkt på gemenskapsmarknaden.

| (33) | Detta ändrar inte det faktum att de olika typerna av den berörda produkten som tillverkas i USA och exporteras till gemenskapen är utbytbara mot de typer som gemenskapens biodieseltillverkare tillverkar och säljer i gemenskapen. När det gäller hur aktörerna och användarna på marknaden använder och uppfattar produkten, finns det inga betydande skillnader som skulle påverka definitionen av likadan produkt. |
| --- | --- |

(33)

Detta ändrar inte det faktum att de olika typerna av den berörda produkten som tillverkas i USA och exporteras till gemenskapen är utbytbara mot de typer som gemenskapens biodieseltillverkare tillverkar och säljer i gemenskapen. När det gäller hur aktörerna och användarna på marknaden använder och uppfattar produkten, finns det inga betydande skillnader som skulle påverka definitionen av likadan produkt.

| (34) | En berörd part hävdade att den berörda produkten, särskilt ren biodiesel, har avvikande fysikaliska och kemiska egenskaper jämfört med biodiesel som tillverkas i gemenskapen. Medan EG-produktionen av biodiesel grundar sig på rapsolja använder tillverkarna i USA endast sojaolja. Dessa två typer av produkter skulle därför inte vara utbytbara och därför inte konkurrera direkt med varandra på gemenskapsmarknaden. Den berörda parten påpekade särskilt att kallflödesegenskaperna och jodvärdena är avvikande. |
| --- | --- |

(34)

En berörd part hävdade att den berörda produkten, särskilt ren biodiesel, har avvikande fysikaliska och kemiska egenskaper jämfört med biodiesel som tillverkas i gemenskapen. Medan EG-produktionen av biodiesel grundar sig på rapsolja använder tillverkarna i USA endast sojaolja. Dessa två typer av produkter skulle därför inte vara utbytbara och därför inte konkurrera direkt med varandra på gemenskapsmarknaden. Den berörda parten påpekade särskilt att kallflödesegenskaperna och jodvärdena är avvikande.

| (35) | Kommissionen undersökte detta påstående och fann följande:






  a) | Den berörda produkten och den likadana produkten i gemenskapen har mycket liknande grundläggande egenskaper och säljs via liknande eller identiska försäljningskanaler, dvs. till liknande kunder på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- | --- |

(35)

Kommissionen undersökte detta påstående och fann följande:

a)

Den berörda produkten och den likadana produkten i gemenskapen har mycket liknande grundläggande egenskaper och säljs via liknande eller identiska försäljningskanaler, dvs. till liknande kunder på gemenskapsmarknaden.

| b) | Den berörda produkten och den likadana produkten i gemenskapen används för samma eller mycket liknande slutändamål (se skäl 27 ovan). |
| --- | --- |

b)

Den berörda produkten och den likadana produkten i gemenskapen används för samma eller mycket liknande slutändamål (se skäl 27 ovan).

| c) | När det gäller kallflödesegenskaperna, bör det förtydligas att dessa egenskaper hänför sig till filtrerbarhetstemperaturen (Cold Filter Plugging Point, CFPP), som är den temperatur vid vilken ett bränsle täpper igen ett bränslefilter, eftersom vissa komponenter i bränslet kristalliserar eller bildar gel. Det kom fram vid undersökningen att CFPP hos gemenskapens likadana produkt är lägre än hos biodiesel som exporteras från USA. Det gäller dock en liten skillnad som enkelt kan kompenseras genom att olika typer av biodiesel blandas eller genom att tillsatser används i ren biodiesel, särskilt vintertid. Skillnaden i CFPP har i praktiken ingen inverkan för de flesta av blandningarna som säljs på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

c)

När det gäller kallflödesegenskaperna, bör det förtydligas att dessa egenskaper hänför sig till filtrerbarhetstemperaturen (Cold Filter Plugging Point, CFPP), som är den temperatur vid vilken ett bränsle täpper igen ett bränslefilter, eftersom vissa komponenter i bränslet kristalliserar eller bildar gel. Det kom fram vid undersökningen att CFPP hos gemenskapens likadana produkt är lägre än hos biodiesel som exporteras från USA. Det gäller dock en liten skillnad som enkelt kan kompenseras genom att olika typer av biodiesel blandas eller genom att tillsatser används i ren biodiesel, särskilt vintertid. Skillnaden i CFPP har i praktiken ingen inverkan för de flesta av blandningarna som säljs på gemenskapsmarknaden.

| (d) | När det gäller jodvärdet, som är ett mått på bränslets stabilitet mot oxidation, fann man att värdena mellan rapsolja och sojaolja i viss mån korrelerar: värdet varierar mellan 94 och 120 för rapsolja och mellan 117 och 143 för sojaolja. Den huvudsakliga råvaran i gemenskapen är raps, men det bör noteras att både tillverkarna i gemenskapen och i USA använder ett stort urval olika råvaror för tillverkning av biodiesel. Det är vanligt att blanda olika typer av biodiesel för att få en homogenare produkt. |
| --- | --- |

(d)

När det gäller jodvärdet, som är ett mått på bränslets stabilitet mot oxidation, fann man att värdena mellan rapsolja och sojaolja i viss mån korrelerar: värdet varierar mellan 94 och 120 för rapsolja och mellan 117 och 143 för sojaolja. Den huvudsakliga råvaran i gemenskapen är raps, men det bör noteras att både tillverkarna i gemenskapen och i USA använder ett stort urval olika råvaror för tillverkning av biodiesel. Det är vanligt att blanda olika typer av biodiesel för att få en homogenare produkt.

| (36) | Enligt artikel 1.5 i grundförordningen behöver produkterna inte vara identiska i alla avseenden för att anses vara likadana, och därför kan man inte med hänvisning till någon liten variation mellan produkttyperna påverka den allmänna slutsatsen om att den berörda produkten och en likadan produkt i gemenskapen är liknande. |
| --- | --- |

(36)

Enligt artikel 1.5 i grundförordningen behöver produkterna inte vara identiska i alla avseenden för att anses vara likadana, och därför kan man inte med hänvisning till någon liten variation mellan produkttyperna påverka den allmänna slutsatsen om att den berörda produkten och en likadan produkt i gemenskapen är liknande.

| (37) | Man fann således inte några sådana skillnader mellan de olika typerna av den berörda produkten och gemenskapens likadana produkt som säljs på gemenskapsmarknaden som kunde leda till slutsatsen att den produkt som tillverkas och säljs på gemenskapsmarknaden inte är en likadan produkt, eftersom den har mycket liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper som de typer av den berörda produkten som tillverkas i USA och exporteras till gemenskapen. Som en preliminär slutsats konstateras det därför att alla typer av biodiesel anses vara likadana i den mening som avses i artikel 1.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(37)

Man fann således inte några sådana skillnader mellan de olika typerna av den berörda produkten och gemenskapens likadana produkt som säljs på gemenskapsmarknaden som kunde leda till slutsatsen att den produkt som tillverkas och säljs på gemenskapsmarknaden inte är en likadan produkt, eftersom den har mycket liknande grundläggande fysikaliska, kemiska och tekniska egenskaper som de typer av den berörda produkten som tillverkas i USA och exporteras till gemenskapen. Som en preliminär slutsats konstateras det därför att alla typer av biodiesel anses vara likadana i den mening som avses i artikel 1.5 i grundförordningen.

3.   SUBVENTION

3.1.   Inledning

| (38) | På grundval av informationen i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande federala program, som påstods innebära att subventioner beviljas:

  Federala program







  a) | Avdrag från punktskatt-/inkomstskatt. |
| --- | --- | --- |

(38)

På grundval av informationen i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär undersöktes följande federala program, som påstods innebära att subventioner beviljas:

Federala program

a)

Avdrag från punktskatt-/inkomstskatt.

| b) | Avdrag från inkomstskatt för små tillverkare av biodiesel från jordbruket. |
| --- | --- |

b)

Avdrag från inkomstskatt för små tillverkare av biodiesel från jordbruket.

| c) | Amerikanska jordbruksdepartementets bioenergiprogram. |
| --- | --- |

c)

Amerikanska jordbruksdepartementets bioenergiprogram.

| (39) | På grundval av informationen i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär, undersöktes också följande statliga program, som påstods innebära beviljande av subventioner:

  Statliga program







  a) | Illinois
  Skattebefrielse för biodiesel i Illinois. |
| --- | --- | --- |

(39)

På grundval av informationen i klagomålet och svaren på kommissionens frågeformulär, undersöktes också följande statliga program, som påstods innebära beviljande av subventioner:

Statliga program

a)

Illinois

Skattebefrielse för biodiesel i Illinois.

| b) | Missouri
  Bonusfonden för kvalificerade biodieseltillverkare i Missouri. |
| --- | --- |

b)

Missouri

Bonusfonden för kvalificerade biodieseltillverkare i Missouri.

| c) | North Dakota






  i) | Låneprogrammet för biobränslepartnerskap för att främja utvidgning av lokala företag i North Dakota. Program |
| --- | --- | --- |

c)

North Dakota

i)

Låneprogrammet för biobränslepartnerskap för att främja utvidgning av lokala företag i North Dakota. Program

| ii) | Skatteavdrag för biodieselproduktionsanläggningar i North Dakota. |
| --- | --- |

ii)

Skatteavdrag för biodieselproduktionsanläggningar i North Dakota.

| iii) | Inkomstskatteavdrag för biodiesel i North Dakota. |
| --- | --- |

iii)

Inkomstskatteavdrag för biodiesel i North Dakota.

| iv) | Skattebefrielse för biodieselanläggningar i North Dakota. |
| --- | --- |

iv)

Skattebefrielse för biodieselanläggningar i North Dakota.

| d) | Texas






  i) | Programmet för skattebefrielse för etanol och biodieselblandningar i Texas. |
| --- | --- | --- |

d)

Texas

i)

Programmet för skattebefrielse för etanol och biodieselblandningar i Texas.

| ii) | Programmet för att främja tillverkning av etanol och biodiesel i Texas. |
| --- | --- |

ii)

Programmet för att främja tillverkning av etanol och biodiesel i Texas.

| e) | Washington






  i) | Programmet för fritt energival i delstaten Washington. |
| --- | --- | --- |

e)

Washington

i)

Programmet för fritt energival i delstaten Washington.

| ii) | Skattebefrielse för produktion av biobränsle i delstaten Washington. |
| --- | --- |

ii)

Skattebefrielse för produktion av biobränsle i delstaten Washington.

| iii) | Skattebefrielse för biobränsle i detaljhandeln i delstaten Washington. |
| --- | --- |

iii)

Skattebefrielse för biobränsle i detaljhandeln i delstaten Washington.

| iv) | Skattelättnader för biobränsle i delstaten Washington. |
| --- | --- |

iv)

Skattelättnader för biobränsle i delstaten Washington.

| (40) | Vissa av de övriga statliga program som förtecknas i punkt 3 i tillkännagivandet om att inleda förfarandet uteslöts från undersökningen (se skäl 4 ovan) efter de förberedande samråd som hölls med USA:s regering. När det gäller de återstående statliga programmen konstaterade företagen i stickprovet och det företag som har beviljats individuell behandling (se skäl 9 att de inte har erhållit några förmåner enligt dessa program under undersökningsperioden. Inga bevis har framkommit om motsatsen. Det fattades därför ett preliminärt beslut om att det inte finns några grunder för att ytterligare granska dessa program inom ramen för denna undersökning. |
| --- | --- |

(40)

Vissa av de övriga statliga program som förtecknas i punkt 3 i tillkännagivandet om att inleda förfarandet uteslöts från undersökningen (se skäl 4 ovan) efter de förberedande samråd som hölls med USA:s regering. När det gäller de återstående statliga programmen konstaterade företagen i stickprovet och det företag som har beviljats individuell behandling (se skäl 9 att de inte har erhållit några förmåner enligt dessa program under undersökningsperioden. Inga bevis har framkommit om motsatsen. Det fattades därför ett preliminärt beslut om att det inte finns några grunder för att ytterligare granska dessa program inom ramen för denna undersökning.

3.2.   Avdrag från punktskatt/inkomstskatt

a)   Rättslig grund

| (41) | Den rättsliga grunden för skattelättnadsprogram som omfattar tillverkare som blandar biodiesel, detaljhandlare och användare av biodiesel finns i US Code (U.S.C.), Title 26, Section 40A. Enligt den gäller följande skattelättnader för biodieselbränsle:






  i) | Skatteavdrag för blandning av biodiesel (biodiesel mixture credit). |
| --- | --- | --- |

(41)

Den rättsliga grunden för skattelättnadsprogram som omfattar tillverkare som blandar biodiesel, detaljhandlare och användare av biodiesel finns i US Code (U.S.C.), Title 26, Section 40A. Enligt den gäller följande skattelättnader för biodieselbränsle:

i)

Skatteavdrag för blandning av biodiesel (biodiesel mixture credit).

| ii) | Skatteavdrag för biodiesel (biodiesel credit). |
| --- | --- |

ii)

Skatteavdrag för biodiesel (biodiesel credit).

| iii) | Skatteavdrag för små tillverkare av biodiesel från jordbruket (small agri-biodiesel producer credit). |
| --- | --- |

iii)

Skatteavdrag för små tillverkare av biodiesel från jordbruket (small agri-biodiesel producer credit).

| (42) | Inkomstskatteavdraget för små tillverkare av biodiesel från jordbruket är en skattelättnad som endast tillämpas på dessa tillverkare. Detta stödprogram behandlas i skälen 64 till 72 nedan. |
| --- | --- |

(42)

Inkomstskatteavdraget för små tillverkare av biodiesel från jordbruket är en skattelättnad som endast tillämpas på dessa tillverkare. Detta stödprogram behandlas i skälen 64 till 72 nedan.

| (43) | Enligt Energy and Improvement and Extension Act 2008 (Section 202(a)) är de skattelättnader som anges i skäl 41 ovan tillgängliga fram till den 31 december 2009. |
| --- | --- |

(43)

Enligt Energy and Improvement and Extension Act 2008 (Section 202(a)) är de skattelättnader som anges i skäl 41 ovan tillgängliga fram till den 31 december 2009.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (44) | För att ett företag ska vara berättigat till skatteavdrag för blandning av biodiesel enligt led i i skäl 41 ovan, ska företagets verksamhet omfatta blandning av biodiesel och dieselbränsle till en produkt som säljs som bränsle eller säljs för att användas som bränsle. Den som ansöker om detta avdrag måste få ett intyg från tillverkaren eller importören av biodiesel i vilket produkten identifieras tillsammans med angivelse av hur stor andel biodiesel och hur stor andel biodiesel från jordbruket produkten innehåller. Skattelättnaden består av ett avdrag från punktskatt. Alternativt får företaget, om punktskatten är mindre än det totala avdraget, ansöka om att skillnaden återbetalas som avdrag på inkomstskatt. Ett utbetalningsbart inkomstskatteavdrag är ett avdrag från skattebetalarens inkomstskatt eller en direkt utbetalning. Avdraget definieras som utbetalningsbart, eftersom ett avdrag som är större än individens skattskyldighet kan betalas ut till skattebetalaren som en direkt betalning i pengar. |
| --- | --- |

(44)

För att ett företag ska vara berättigat till skatteavdrag för blandning av biodiesel enligt led i i skäl 41 ovan, ska företagets verksamhet omfatta blandning av biodiesel och dieselbränsle till en produkt som säljs som bränsle eller säljs för att användas som bränsle. Den som ansöker om detta avdrag måste få ett intyg från tillverkaren eller importören av biodiesel i vilket produkten identifieras tillsammans med angivelse av hur stor andel biodiesel och hur stor andel biodiesel från jordbruket produkten innehåller. Skattelättnaden består av ett avdrag från punktskatt. Alternativt får företaget, om punktskatten är mindre än det totala avdraget, ansöka om att skillnaden återbetalas som avdrag på inkomstskatt. Ett utbetalningsbart inkomstskatteavdrag är ett avdrag från skattebetalarens inkomstskatt eller en direkt utbetalning. Avdraget definieras som utbetalningsbart, eftersom ett avdrag som är större än individens skattskyldighet kan betalas ut till skattebetalaren som en direkt betalning i pengar.

| (45) | Det biodieselavdrag som avses i led ii i skäl 41 ovan är ett icke-utbetalningsbart skatteavdrag för återförsäljare och slutanvändare av ren biodiesel. Avdraget för ren biodiesel gäller endast för personer som fyller på ren biodiesel direkt i bränsletanken i ett fordon eller använder ren biodiesel som bränsle. Det bör noteras att även producenter som tillverkar sin egen biodiesel är berättigade till detta avdrag. För att kunna yrka på avdraget måste biodieseltillverkaren antingen agera som återförsäljare (fylla på produkten i slutanvändarens bränsletank) eller som slutanvändare (fylla på produkten i sina egna fordon). |
| --- | --- |

(45)

Det biodieselavdrag som avses i led ii i skäl 41 ovan är ett icke-utbetalningsbart skatteavdrag för återförsäljare och slutanvändare av ren biodiesel. Avdraget för ren biodiesel gäller endast för personer som fyller på ren biodiesel direkt i bränsletanken i ett fordon eller använder ren biodiesel som bränsle. Det bör noteras att även producenter som tillverkar sin egen biodiesel är berättigade till detta avdrag. För att kunna yrka på avdraget måste biodieseltillverkaren antingen agera som återförsäljare (fylla på produkten i slutanvändarens bränsletank) eller som slutanvändare (fylla på produkten i sina egna fordon).

c)   Praktiskt genomförande

| (46) | När det gäller biodieselavdraget för oblandad (ren) biodiesel kan en återförsäljare (eller en biodieseltillverkare som agerar som återförsäljare) eller en slutanvändare av ren biodiesel ansöka om 1,00 USD per gallon oblandad (ren) biodiesel från jordbruket eller 0,50 USD per gallon annan oblandad (ren) biodiesel, i form av ett icke-utbetalningsbart allmänt skatteavdrag från affärsinkomst. Detta avdrag påverkar verksamhetens inkomstskatt. Avdraget är inte utbetalningsbart, dvs. om verksamhetens avdrag är större än skattskyldigheten kan överskottet inte ersättas som en direkt betalning i pengar. |
| --- | --- |

(46)

När det gäller biodieselavdraget för oblandad (ren) biodiesel kan en återförsäljare (eller en biodieseltillverkare som agerar som återförsäljare) eller en slutanvändare av ren biodiesel ansöka om 1,00 USD per gallon oblandad (ren) biodiesel från jordbruket eller 0,50 USD per gallon annan oblandad (ren) biodiesel, i form av ett icke-utbetalningsbart allmänt skatteavdrag från affärsinkomst. Detta avdrag påverkar verksamhetens inkomstskatt. Avdraget är inte utbetalningsbart, dvs. om verksamhetens avdrag är större än skattskyldigheten kan överskottet inte ersättas som en direkt betalning i pengar.

| (47) | Undersökningen visade att inget av företagen i stickprovet eller företaget som hade beviljats individuell behandling (se skäl 9 var berättigade till biodieselavdrag för oblandad (ren) biodiesel. Denna del av programmet (biodieselavdrag) utvärderas därför inte vidare inom ramen för undersökningen. |
| --- | --- |

(47)

Undersökningen visade att inget av företagen i stickprovet eller företaget som hade beviljats individuell behandling (se skäl 9 var berättigade till biodieselavdrag för oblandad (ren) biodiesel. Denna del av programmet (biodieselavdrag) utvärderas därför inte vidare inom ramen för undersökningen.

| (48) | Alla undersökta företag erhöll skattelättnader enligt programmet för biodieselblandningsavdrag för blandningar som de sålde för användning som bränsle. |
| --- | --- |

(48)

Alla undersökta företag erhöll skattelättnader enligt programmet för biodieselblandningsavdrag för blandningar som de sålde för användning som bränsle.

| (49) | Blandning av biodiesel med mineraldiesel ger rätt till biodieselblandningsavdrag från punktskatt eller inkomstskatt. De avdrag som gällde under undersökningsperioden uppgick till 1,00 USD per gallon oblandad biodiesel från jordbruket (11) eller 0,50 USD (12) per gallon annan oblandad biodiesel som används i en bränsleblandning. Det slutliga skatteavdraget för blandat bränsle beror således på andelen biodiesel i bränslet. Minimikravet och det vanligaste förfarandet är att producera en blandning med 0,1 % mineraldiesel och 99,9 % biodiesel (denna blandning kallas B99 i USA), eftersom detta berättigar till det högsta skatteavdraget. Skatteavdraget står i proportion till andelen biodiesel i en blandad produkt (t.ex. 100 gallon B99 innehåller 99,9 gallon biodiesel och berättigar till ett skatteavdrag på 99,90 USD). Konverteringen av ren biodiesel (B100) till en blandad produkt (B99) är en enkel process. Processen innebär att 0,1 % mineraldiesel tillförs till ren biodiesel, och den leder inte till någon betydande omvandling av den berörda produkten. Rätten till avdrag grundar sig på att en blandning görs. |
| --- | --- |

(49)

Blandning av biodiesel med mineraldiesel ger rätt till biodieselblandningsavdrag från punktskatt eller inkomstskatt. De avdrag som gällde under undersökningsperioden uppgick till 1,00 USD per gallon oblandad biodiesel från jordbruket (11) eller 0,50 USD (12) per gallon annan oblandad biodiesel som används i en bränsleblandning. Det slutliga skatteavdraget för blandat bränsle beror således på andelen biodiesel i bränslet. Minimikravet och det vanligaste förfarandet är att producera en blandning med 0,1 % mineraldiesel och 99,9 % biodiesel (denna blandning kallas B99 i USA), eftersom detta berättigar till det högsta skatteavdraget. Skatteavdraget står i proportion till andelen biodiesel i en blandad produkt (t.ex. 100 gallon B99 innehåller 99,9 gallon biodiesel och berättigar till ett skatteavdrag på 99,90 USD). Konverteringen av ren biodiesel (B100) till en blandad produkt (B99) är en enkel process. Processen innebär att 0,1 % mineraldiesel tillförs till ren biodiesel, och den leder inte till någon betydande omvandling av den berörda produkten. Rätten till avdrag grundar sig på att en blandning görs.

| (50) | Tillverkare av biodiesel kan ansöka om avdrag när de själva genomför blandningsprocessen. I sådana fall måste ren biodiesel blandas med mineraldieselbränsle. När det gäller rätten till avdrag finns det inga skillnader mellan biodieselblandningar avsedda för inhemsk försäljning och biodieselblandningar avsedda för exportförsäljning. |
| --- | --- |

(50)

Tillverkare av biodiesel kan ansöka om avdrag när de själva genomför blandningsprocessen. I sådana fall måste ren biodiesel blandas med mineraldieselbränsle. När det gäller rätten till avdrag finns det inga skillnader mellan biodieselblandningar avsedda för inhemsk försäljning och biodieselblandningar avsedda för exportförsäljning.

| (51) | Företag som inte tillverkar ren biodiesel utan köper den och blandar den till en blandprodukt är också berättigade till skatteavdrag. Sådana företag måste få ett intyg från tillverkaren (och i förekommande fall från mellanliggande återförsäljare) om att biodieseltillverkaren inte har yrkat på skatteavdraget. Intyget, som kan överlåtas, ger innehavaren rätt till ett skatteavdrag på 1,00 USD per gallon ren biodiesel. |
| --- | --- |

(51)

Företag som inte tillverkar ren biodiesel utan köper den och blandar den till en blandprodukt är också berättigade till skatteavdrag. Sådana företag måste få ett intyg från tillverkaren (och i förekommande fall från mellanliggande återförsäljare) om att biodieseltillverkaren inte har yrkat på skatteavdraget. Intyget, som kan överlåtas, ger innehavaren rätt till ett skatteavdrag på 1,00 USD per gallon ren biodiesel.

| (52) | Skattelättnaden kan fås som ett avdrag från punkt- eller inkomstskatt eller som en direkt utbetalning av pengar. Avdragets storlek är densamma (1,00 USD per gallon), oavsett om ansökan gäller avdrag från punktskatt, avdrag från inkomstskatt, direkt utbetalning till skattebetalaren eller en kombination av dessa. |
| --- | --- |

(52)

Skattelättnaden kan fås som ett avdrag från punkt- eller inkomstskatt eller som en direkt utbetalning av pengar. Avdragets storlek är densamma (1,00 USD per gallon), oavsett om ansökan gäller avdrag från punktskatt, avdrag från inkomstskatt, direkt utbetalning till skattebetalaren eller en kombination av dessa.

| (53) | Under undersökningsperioden mottog de flesta företagen direkta utbetalningar på grundval av den mängd biodiesel som hade blandats, medan återstoden erhöll både skatteavdrag (avdraget för blandning av biodiesel användes delvis för att kompensera punkt- eller inkomstskatt) och en direkt utbetalning. För de berörda företagen var det sökta avdraget för blandning av biodiesel högre än skattskyldigheten och följaktligen beviljades största delen av avdraget i form av en direkt utbetalning och en mindre del som en skattesänkning. |
| --- | --- |

(53)

Under undersökningsperioden mottog de flesta företagen direkta utbetalningar på grundval av den mängd biodiesel som hade blandats, medan återstoden erhöll både skatteavdrag (avdraget för blandning av biodiesel användes delvis för att kompensera punkt- eller inkomstskatt) och en direkt utbetalning. För de berörda företagen var det sökta avdraget för blandning av biodiesel högre än skattskyldigheten och följaktligen beviljades största delen av avdraget i form av en direkt utbetalning och en mindre del som en skattesänkning.

| (54) | Enligt U.S.C. är förutsättningen för att få avdrag för blandning av biodiesel att företaget som blandar biodiesel med mineraldiesel får ett biodieselintyg (Certificate for Biodiesel) från biodieseltillverkaren där tillverkaren bl.a. intygar mängden biodiesel som intyget gäller och anger huruvida det gäller biodiesel från jordbruket eller annan biodiesel. Om ett företag som tillverkar biodiesel senare blandar denna biodiesel med mineraldiesel och ansöker om skatteavdrag, måste företaget bifoga biodieselintyget till ansökningshandlingarna. Om en person som mottar ett biodieselintyg senare säljer biodieseln utan att göra någon biodieselblandning måste biodieselintyget överlämnas till köparen tillsammans med ett intyg för biodieselåterförsäljare. Detta betyder att ett företag som blandar biodiesel och ansöker om skatteavdrag kan få biodieselintyget direkt från tillverkaren eller via en biodieselåterförsäljare. Detta intyg kan överlåtas och det berättigar innehavaren till ett skatteavdrag på 1,0 USD per gallon biodiesel som sökanden använder för att göra en biodieselblandning. |
| --- | --- |

(54)

Enligt U.S.C. är förutsättningen för att få avdrag för blandning av biodiesel att företaget som blandar biodiesel med mineraldiesel får ett biodieselintyg (Certificate for Biodiesel) från biodieseltillverkaren där tillverkaren bl.a. intygar mängden biodiesel som intyget gäller och anger huruvida det gäller biodiesel från jordbruket eller annan biodiesel. Om ett företag som tillverkar biodiesel senare blandar denna biodiesel med mineraldiesel och ansöker om skatteavdrag, måste företaget bifoga biodieselintyget till ansökningshandlingarna. Om en person som mottar ett biodieselintyg senare säljer biodieseln utan att göra någon biodieselblandning måste biodieselintyget överlämnas till köparen tillsammans med ett intyg för biodieselåterförsäljare. Detta betyder att ett företag som blandar biodiesel och ansöker om skatteavdrag kan få biodieselintyget direkt från tillverkaren eller via en biodieselåterförsäljare. Detta intyg kan överlåtas och det berättigar innehavaren till ett skatteavdrag på 1,0 USD per gallon biodiesel som sökanden använder för att göra en biodieselblandning.

| (55) | Undersökningen visade att det fanns en klar prisskillnad mellan ren biodiesel (B100) och blandad biodiesel (B99). Även om den enda skillnaden mellan dessa två typer av produkter är en tillsats av 0,1 % mineraldieselbränsle vilket ger B99, var försäljningspriset för B100 cirka 1,0 USD högre per gallon än för B99. Biodieselmarknaden i USA verkade vara mycket öppen. De ekonomiska aktörerna på biodieselmarknaden i USA känner till att tillverkare som blandar biodiesel får en skattelättnad på 1,0 USD per gallon. Hos vissa av företagen i urvalet innehöll fakturorna från försäljning av B100 på den inhemska marknaden utöver produktens pris också en angivelse av bidraget till blandningstillverkaren, dvs. bidraget såldes till köparen av B100. All biodiesel anses därför subventionerad genom denna skattelättnad. |
| --- | --- |

(55)

Undersökningen visade att det fanns en klar prisskillnad mellan ren biodiesel (B100) och blandad biodiesel (B99). Även om den enda skillnaden mellan dessa två typer av produkter är en tillsats av 0,1 % mineraldieselbränsle vilket ger B99, var försäljningspriset för B100 cirka 1,0 USD högre per gallon än för B99. Biodieselmarknaden i USA verkade vara mycket öppen. De ekonomiska aktörerna på biodieselmarknaden i USA känner till att tillverkare som blandar biodiesel får en skattelättnad på 1,0 USD per gallon. Hos vissa av företagen i urvalet innehöll fakturorna från försäljning av B100 på den inhemska marknaden utöver produktens pris också en angivelse av bidraget till blandningstillverkaren, dvs. bidraget såldes till köparen av B100. All biodiesel anses därför subventionerad genom denna skattelättnad.

d)   Slutsats

| (56) | Skatteavdraget för blandning av biodiesel måste anses utgöra ett skatteincitament, oavsett om det beviljas som en utbetalning av pengar eller som en skattelättnad. |
| --- | --- |

(56)

Skatteavdraget för blandning av biodiesel måste anses utgöra ett skatteincitament, oavsett om det beviljas som en utbetalning av pengar eller som en skattelättnad.

| (57) | Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 2.1 a i och artikel 2.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från USA:s regering i form av direkt bidrag (utbetalning av pengar) och lättnad för skatteintäkter som annars skulle drivas in (skatteavdrag). Subventionerna innebär en förmån för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(57)

Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 2.1 a i och artikel 2.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från USA:s regering i form av direkt bidrag (utbetalning av pengar) och lättnad för skatteintäkter som annars skulle drivas in (skatteavdrag). Subventionerna innebär en förmån för de mottagande företagen.

| (58) | Programmet är begränsat till företag inom biodieselindustrin och anses därför vara selektivt enligt artikel 3.2 a i grundförordningen, och därför är den berörda subventionen utjämningsbar. |
| --- | --- |

(58)

Programmet är begränsat till företag inom biodieselindustrin och anses därför vara selektivt enligt artikel 3.2 a i grundförordningen, och därför är den berörda subventionen utjämningsbar.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (59) | Avdraget för blandning av biodiesel beviljades i proportion till mängden biodiesel i en blandning, dvs. 1,0 USD per gallon, eftersom alla de berörda företagen använde biodiesel från jordbruket. Förmånens storlek under undersökningsperioden har beräknats på grundval av 1,0 USD per gallon ren biodiesel som såldes under undersökningsperioden, oavsett om den har sålts som ren biodiesel (B100) eller i en blandning. För att fastställa förmånen beaktades tillägget av mineraldiesel i blandningen vid beräkning av subventionens storlek. |
| --- | --- |

(59)

Avdraget för blandning av biodiesel beviljades i proportion till mängden biodiesel i en blandning, dvs. 1,0 USD per gallon, eftersom alla de berörda företagen använde biodiesel från jordbruket. Förmånens storlek under undersökningsperioden har beräknats på grundval av 1,0 USD per gallon ren biodiesel som såldes under undersökningsperioden, oavsett om den har sålts som ren biodiesel (B100) eller i en blandning. För att fastställa förmånen beaktades tillägget av mineraldiesel i blandningen vid beräkning av subventionens storlek.

| (60) | En av biodieseltillverkarna i stickprovet fick indirekta förmåner av programmet med hjälp av ett factoringsystem för att driva in det biodieselavdrag som tillverkaren hade rätt till. Blandningsverksamheten var utlagd till ett icke-närstående företag som anhöll om avdraget och därefter ersatte det berörda företaget med avdrag för en factoringavgift. |
| --- | --- |

(60)

En av biodieseltillverkarna i stickprovet fick indirekta förmåner av programmet med hjälp av ett factoringsystem för att driva in det biodieselavdrag som tillverkaren hade rätt till. Blandningsverksamheten var utlagd till ett icke-närstående företag som anhöll om avdraget och därefter ersatte det berörda företaget med avdrag för en factoringavgift.

| (61) | Subventionens storlek har fördelats över hela försäljningen av den berörda produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(61)

Subventionens storlek har fördelats över hela försäljningen av den berörda produkten under undersökningsperioden.

| (62) | Beräkningarna omfattar inte produkter som varit föremål för handel. |
| --- | --- |

(62)

Beräkningarna omfattar inte produkter som varit föremål för handel.

| (63) | Storleken på de utjämningsbara subventioner som erhållits inom ramen för detta program uppgår för de undersökta företagen till mellan 28,4 % och 41,1 %. |
| --- | --- |

(63)

Storleken på de utjämningsbara subventioner som erhållits inom ramen för detta program uppgår för de undersökta företagen till mellan 28,4 % och 41,1 %.

3.3.   Avdrag från inkomstskatt för små tillverkare av biodiesel från jordbruket

a)   Rättslig grund

| (64) | Enligt U.S.C. (Title 26, Section 40A) har även små tillverkare av biodiesel från jordbruket rätt till avdrag från inkomstskatt. |
| --- | --- |

(64)

Enligt U.S.C. (Title 26, Section 40A) har även små tillverkare av biodiesel från jordbruket rätt till avdrag från inkomstskatt.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (65) | Programmet gäller endast små tillverkare av ren biodiesel från jordbruket. Aktörer som blandar eller handlar med biodiesel, men som inte är tillverkare, har inte rätt till detta avdrag. Som liten tillverkare räknas en aktör vars produktionskapacitet inte överstiger 60 miljoner gallon biodiesel från jordbruket per år. En liten tillverkare av biodiesel från jordbruket kan ansöka om 0,10 USD icke-utbetalningsbart allmänt avdrag från affärsinkomst för varje tillverkad gallon biodiesel från jordbruket. En tillverkares stödberättigade produktion får inte överskrida 15 miljoner gallon under ett visst beskattningsår. För att tillverkaren ska kunna beviljas avdrag måste biodieseln i fråga användas som bränsle, säljas för användning som bränsle eller användas för att göra en biodiesel-dieselbränsleblandning som används som bränsle eller säljs för användning som bränsle. |
| --- | --- |

(65)

Programmet gäller endast små tillverkare av ren biodiesel från jordbruket. Aktörer som blandar eller handlar med biodiesel, men som inte är tillverkare, har inte rätt till detta avdrag. Som liten tillverkare räknas en aktör vars produktionskapacitet inte överstiger 60 miljoner gallon biodiesel från jordbruket per år. En liten tillverkare av biodiesel från jordbruket kan ansöka om 0,10 USD icke-utbetalningsbart allmänt avdrag från affärsinkomst för varje tillverkad gallon biodiesel från jordbruket. En tillverkares stödberättigade produktion får inte överskrida 15 miljoner gallon under ett visst beskattningsår. För att tillverkaren ska kunna beviljas avdrag måste biodieseln i fråga användas som bränsle, säljas för användning som bränsle eller användas för att göra en biodiesel-dieselbränsleblandning som används som bränsle eller säljs för användning som bränsle.

c)   Praktiskt genomförande

| (66) | Yrkan om icke-utbetalningsbart allmänt avdrag från affärsinkomst görs årligen i samband med inkomstskattedeklarationen. Avdraget för varje gallon biodiesel som sökanden har tillverkat under det berörda beskattningsåret (högst 15 miljoner gallon) räknas av från det sökande företagets inkomstskatt. Om det yrkade avdraget är större än sökandens skattskyldighet kan överskottet överföras till efterföljande beskattningsår. |
| --- | --- |

(66)

Yrkan om icke-utbetalningsbart allmänt avdrag från affärsinkomst görs årligen i samband med inkomstskattedeklarationen. Avdraget för varje gallon biodiesel som sökanden har tillverkat under det berörda beskattningsåret (högst 15 miljoner gallon) räknas av från det sökande företagets inkomstskatt. Om det yrkade avdraget är större än sökandens skattskyldighet kan överskottet överföras till efterföljande beskattningsår.

| (67) | Under undersökningsperioden utnyttjade ett av företagen i stickprovet detta program. Företaget använde avdraget för att reducera sin inkomstskatt. |
| --- | --- |

(67)

Under undersökningsperioden utnyttjade ett av företagen i stickprovet detta program. Företaget använde avdraget för att reducera sin inkomstskatt.

d)   Slutsats

| (68) | Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 2.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från USA:s regering i form av lättnader på skatteintäkter som annars skulle drivas in. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(68)

Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 2.1 a ii i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från USA:s regering i form av lättnader på skatteintäkter som annars skulle drivas in. Incitamentet innebär en fördel för de mottagande företagen.

| (69) | Programmet är begränsat till företag som tillverkar biodiesel och anses därför vara selektivt enligt artikel 3.2 a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar. |
| --- | --- |

(69)

Programmet är begränsat till företag som tillverkar biodiesel och anses därför vara selektivt enligt artikel 3.2 a i grundförordningen och därmed är subventionen utjämningsbar.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (70) | Subventionens storlek beräknades på grundval av skattereduktionens storlek för det beskattningsår som avslutades under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(70)

Subventionens storlek beräknades på grundval av skattereduktionens storlek för det beskattningsår som avslutades under undersökningsperioden.

| (71) | Subventionens storlek har sedan fördelats över den totala försäljningen av den berörda produkten under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(71)

Subventionens storlek har sedan fördelats över den totala försäljningen av den berörda produkten under undersökningsperioden.

| (72) | Det berörda företagets subventioner inom ramen för programmet uppgick under undersökningsperioden till 0,4 %. |
| --- | --- |

(72)

Det berörda företagets subventioner inom ramen för programmet uppgick under undersökningsperioden till 0,4 %.

3.4.   Amerikanska jordbruksdepartementets bioenergiprogram

a)   Rättslig grund

| (73) | Amerikanska jordbruksdepartementets (USDA) bioenergiprogram godkändes och finansierades ursprungligen av USDA:s Commodity Credit Corporation (CCC) med stöd av departementets allmänna befogenheter enligt CCC Charter Act (Section 5), kodifierade i U.S. Code (Title 15, Chapter 15, Subchapter II, Section 714c(e)). I denna stadga fastställs de särskilda ändamål för vilka CCC enligt lag får använda sina allmänna befogenheter. Programmet baserade sig särskilt på befogenheterna enligt lagens Section 5(e) som ger CCC rätt att
  ”öka den inhemska förbrukningen av jordbruksprodukter (andra än tobak) genom att utöka eller bidra till att utöka den inhemska marknaden eller genom att utveckla eller bidra till att utveckla nya marknader, marknadsföringsinstrument och användningsområden för dessa produkter.” |
| --- | --- |

(73)

Amerikanska jordbruksdepartementets (USDA) bioenergiprogram godkändes och finansierades ursprungligen av USDA:s Commodity Credit Corporation (CCC) med stöd av departementets allmänna befogenheter enligt CCC Charter Act (Section 5), kodifierade i U.S. Code (Title 15, Chapter 15, Subchapter II, Section 714c(e)). I denna stadga fastställs de särskilda ändamål för vilka CCC enligt lag får använda sina allmänna befogenheter. Programmet baserade sig särskilt på befogenheterna enligt lagens Section 5(e) som ger CCC rätt att

”öka den inhemska förbrukningen av jordbruksprodukter (andra än tobak) genom att utöka eller bidra till att utöka den inhemska marknaden eller genom att utveckla eller bidra till att utveckla nya marknader, marknadsföringsinstrument och användningsområden för dessa produkter.”

| (74) | CCC gav ut slutliga bestämmelser genom vilka reglerna för programmet fastställdes, och dessa kodifierades i Code of Federal Regulations som 7 C.F.R. § 1424. |
| --- | --- |

(74)

CCC gav ut slutliga bestämmelser genom vilka reglerna för programmet fastställdes, och dessa kodifierades i Code of Federal Regulations som 7 C.F.R. § 1424.

| (75) | CCC delade ut Section 5(e)-medel till programmet endast fram till beskattningsåret 2002 (13), enligt de ursprungliga reglerna. År 2002 beviljade dock USA-kongressen godkännande och finansiering för fortsättning av programmet till och med beskattningsåret 2006. |
| --- | --- |

(75)

CCC delade ut Section 5(e)-medel till programmet endast fram till beskattningsåret 2002 (13), enligt de ursprungliga reglerna. År 2002 beviljade dock USA-kongressen godkännande och finansiering för fortsättning av programmet till och med beskattningsåret 2006.

| (76) | Programmet var i bruk mellan den 1 december 2000 och juni 2006. Det förvaltades av USDA Farm Service Agency (FSA). |
| --- | --- |

(76)

Programmet var i bruk mellan den 1 december 2000 och juni 2006. Det förvaltades av USDA Farm Service Agency (FSA).

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (77) | Medan programmet var i bruk var alla kommersiella bioenergitillverkare berättigade att delta. Tillverkarna måste lägga fram bevis på produktion och på anskaffning och användning av jordbruksprodukter i samband med produktionen i fråga. Särskilt krävdes det att biodieseltillverkare måste producera och sälja biodiesel kommersiellt. |
| --- | --- |

(77)

Medan programmet var i bruk var alla kommersiella bioenergitillverkare berättigade att delta. Tillverkarna måste lägga fram bevis på produktion och på anskaffning och användning av jordbruksprodukter i samband med produktionen i fråga. Särskilt krävdes det att biodieseltillverkare måste producera och sälja biodiesel kommersiellt.

| (78) | Enligt stadgan definierades biodiesel som en monoalkylester som uppfyller en norm som har fastställts av American Society for Testing and Materials. För att vara berättigad till stöd måste en tillverkare uppfylla vissa krav rörande registerföring och tillhandahållande av begärd information och ge sitt medgivande till att CC kontrollerar informationen. I de relevanta bestämmelserna fastställdes detaljerna för de förfaranden som måste följas vid anslutning till programmet samt ansökning om betalningar och rapporteringsförfaranden som mottagarna måste följa för att vara berättigade till betalningar. |
| --- | --- |

(78)

Enligt stadgan definierades biodiesel som en monoalkylester som uppfyller en norm som har fastställts av American Society for Testing and Materials. För att vara berättigad till stöd måste en tillverkare uppfylla vissa krav rörande registerföring och tillhandahållande av begärd information och ge sitt medgivande till att CC kontrollerar informationen. I de relevanta bestämmelserna fastställdes detaljerna för de förfaranden som måste följas vid anslutning till programmet samt ansökning om betalningar och rapporteringsförfaranden som mottagarna måste följa för att vara berättigade till betalningar.

| (79) | I 2002 års stadga fastställs att de råvaror som berättigar till stöd vid produktion av bioenergi (biodiesel eller etanolbränsle) omfattar följande:






  — | Vete, majs, durra, korn, havre, ris, sojabönor, solrosfrön, raps, canola, tistel, linfrö, senapsfrö, crambe (oljekål), sesamfrö och bomullsfrö. |
| --- | --- | --- |

(79)

I 2002 års stadga fastställs att de råvaror som berättigar till stöd vid produktion av bioenergi (biodiesel eller etanolbränsle) omfattar följande:

—

Vete, majs, durra, korn, havre, ris, sojabönor, solrosfrön, raps, canola, tistel, linfrö, senapsfrö, crambe (oljekål), sesamfrö och bomullsfrö.

| — | Cellulosaråvaror såsom hybridpoppel eller jungfruhirs. |
| --- | --- |

—

Cellulosaråvaror såsom hybridpoppel eller jungfruhirs.

| — | Fetter och oljor (återvunna eller inte) som härrör från jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

—

Fetter och oljor (återvunna eller inte) som härrör från jordbruksprodukter.

| — | Alla animala biprodukter, andra än fetter och oljor, som enligt definitionerna kan användas för produktion av bioenergi. |
| --- | --- |

—

Alla animala biprodukter, andra än fetter och oljor, som enligt definitionerna kan användas för produktion av bioenergi.

| (80) | Enligt USA:s myndigheter använde huvuddelen av de biodieseltillverkare som utnyttjade programmet sojabönor. |
| --- | --- |

(80)

Enligt USA:s myndigheter använde huvuddelen av de biodieseltillverkare som utnyttjade programmet sojabönor.

| (81) | Alla kommersiella biodieseltillverkare var berättigade att delta förutsatt att de följde nedan beskrivna förfaranden för ansökning och rapportering. Regeringen använde inget annat beslutsutrymme utöver kravet på att kriterierna för stödberättigande uppfylls. |
| --- | --- |

(81)

Alla kommersiella biodieseltillverkare var berättigade att delta förutsatt att de följde nedan beskrivna förfaranden för ansökning och rapportering. Regeringen använde inget annat beslutsutrymme utöver kravet på att kriterierna för stödberättigande uppfylls.

c)   Praktiskt genomförande

| (82) | För varje beskattningsår kunde biodieseltillverkarna anmäla sig till programmet genom att lämna in relevanta blanketter. Därefter lämnade biodieseltillverkarna kvartalsvis in ansökningar om utbetalning av förmånerna. Biodieseltillverkarna måste lämna in dokumentation om sina nettoinköp av stödberättigande råvaror och nettoproduktion av biodiesel under de relevanta perioderna. |
| --- | --- |

(82)

För varje beskattningsår kunde biodieseltillverkarna anmäla sig till programmet genom att lämna in relevanta blanketter. Därefter lämnade biodieseltillverkarna kvartalsvis in ansökningar om utbetalning av förmånerna. Biodieseltillverkarna måste lämna in dokumentation om sina nettoinköp av stödberättigande råvaror och nettoproduktion av biodiesel under de relevanta perioderna.

| (83) | Biodieseltillverkarna fick betalningar enligt programmet på grundval av en kombination av den grundläggande biodieselproduktionen och ökad biodieselproduktion under motsvarande period av föregående beskattningsår. För beskattningsåret 2006 fick företagen endast förmånerna för ökad biodieselproduktion. USDA beräknade betalningarnas belopp enligt bestämmelserna, på grundval av varje mottagares biodieselproduktion och utökade biodieselproduktion av stödberättigande jordbruksprodukter. |
| --- | --- |

(83)

Biodieseltillverkarna fick betalningar enligt programmet på grundval av en kombination av den grundläggande biodieselproduktionen och ökad biodieselproduktion under motsvarande period av föregående beskattningsår. För beskattningsåret 2006 fick företagen endast förmånerna för ökad biodieselproduktion. USDA beräknade betalningarnas belopp enligt bestämmelserna, på grundval av varje mottagares biodieselproduktion och utökade biodieselproduktion av stödberättigande jordbruksprodukter.

| (84) | Eftersom programmet avslutades i juni 2006, har inget av företagen i stickprovet eller det företag som har beviljats individuell behandling (se skäl 9) mottagit incitament enligt detta program under undersökningsperioden. Tre av företagen i stickprovet fick betalningar inom ramen för programmet under perioden 2002–2006. Ett företag mottog direkta betalningar från USDA Farm Service Agency. Ett annat företag mottog indirekta betalningar inom ramen för programmet på så sätt att ett företag som var stödmottagare enligt programmet överförde en del av de mottagna beloppen till företaget i stickprovet i form av vinstdelning på grundval av ett bearbetningsavtal mellan de två företagen. Ett tredje företag mottog endast ett litet belopp under beskattningsåret 2006. |
| --- | --- |

(84)

Eftersom programmet avslutades i juni 2006, har inget av företagen i stickprovet eller det företag som har beviljats individuell behandling (se skäl 9) mottagit incitament enligt detta program under undersökningsperioden. Tre av företagen i stickprovet fick betalningar inom ramen för programmet under perioden 2002–2006. Ett företag mottog direkta betalningar från USDA Farm Service Agency. Ett annat företag mottog indirekta betalningar inom ramen för programmet på så sätt att ett företag som var stödmottagare enligt programmet överförde en del av de mottagna beloppen till företaget i stickprovet i form av vinstdelning på grundval av ett bearbetningsavtal mellan de två företagen. Ett tredje företag mottog endast ett litet belopp under beskattningsåret 2006.

d)   Slutsats

| (85) | Det framkom att förmåner inom ramen för detta program delades ut till vissa biodieseltillverkare under ett antal år på grundval av deras biodieselproduktion, och det var tydligt att det förekom ett finansiellt bidrag från USA:s regering i form av stöd som var särskilt riktat till biodieselindustrin. Subventionerna anses dock vara regelbundna med utbetalning varje enskilt år, och följaktligen erhölls ingen förmån under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(85)

Det framkom att förmåner inom ramen för detta program delades ut till vissa biodieseltillverkare under ett antal år på grundval av deras biodieselproduktion, och det var tydligt att det förekom ett finansiellt bidrag från USA:s regering i form av stöd som var särskilt riktat till biodieselindustrin. Subventionerna anses dock vara regelbundna med utbetalning varje enskilt år, och följaktligen erhölls ingen förmån under undersökningsperioden.

| (86) | Det framkom också att programmet återinfördes för beskattningsåret 2009 (oktober 2008 till september 2009). Eftersom undersökningsperioden löper från april 2007 till mars 2008 finns det inga skäl att utjämna förmåner som eventuellt uppstår inom ramen för det återinförda programmet. |
| --- | --- |

(86)

Det framkom också att programmet återinfördes för beskattningsåret 2009 (oktober 2008 till september 2009). Eftersom undersökningsperioden löper från april 2007 till mars 2008 finns det inga skäl att utjämna förmåner som eventuellt uppstår inom ramen för det återinförda programmet.

Fyra av de undersökta statliga programmen utnyttjades varken av något av företagen i stickprovet eller av företaget som hade beviljats individuell behandling. Dessa program har därför inte analyserats närmare. Det gäller programmen för skattebefrielse för biodieselanläggningar i North Dakota, skattebefrielse för biobränsle i detaljhandeln i delstaten Washington och skattelättnader för biobränsle i delstaten Washington.

3.5.   Skattebefrielse för biodiesel i Illinois

| (87) | I delstaten Illinois är skatten på försäljning sammansatt av två separata men kompletterande skatter. En återförsäljare av materiell personlig egendom (14) är skyldig att betala återförsäljarskatt (Occupation Tax, ROT) och köparen av sådan egendom är skyldig att betala motsvarande användarskatt (Use Tax). |
| --- | --- |

(87)

I delstaten Illinois är skatten på försäljning sammansatt av två separata men kompletterande skatter. En återförsäljare av materiell personlig egendom (14) är skyldig att betala återförsäljarskatt (Occupation Tax, ROT) och köparen av sådan egendom är skyldig att betala motsvarande användarskatt (Use Tax).

| (88) | Den rättsliga grunden för återförsäljarskatten finns i 35 Illinois Compiled Statutes (ILCS), Chapter 120, Section 2, medan den rättsliga grunden för användarskatten finns i 35 ILCS, Chapter 105, Section 3-45. I bestämmelserna för återförsäljarskatten konstateras det att ”denna skatt åläggs personer som är verksamma inom återförsäljning av materiell personlig egendom”. I bestämmelserna för användarskatten konstateras det att återförsäljarna ska samla in skatten från användarna genom att lägga skatten på den materiella egendomens pris när denna säljs för användning. |
| --- | --- |

(88)

Den rättsliga grunden för återförsäljarskatten finns i 35 Illinois Compiled Statutes (ILCS), Chapter 120, Section 2, medan den rättsliga grunden för användarskatten finns i 35 ILCS, Chapter 105, Section 3-45. I bestämmelserna för återförsäljarskatten konstateras det att ”denna skatt åläggs personer som är verksamma inom återförsäljning av materiell personlig egendom”. I bestämmelserna för användarskatten konstateras det att återförsäljarna ska samla in skatten från användarna genom att lägga skatten på den materiella egendomens pris när denna säljs för användning.

| (89) | Under undersökningsperioden uttogs återförsäljarskatt med 6,25 % av bruttointäkterna från försäljning av materiell personlig egendom som gjorts inom ramen för affärsverksamheten, plus eventuella tillämpliga lokala skatter (35 ILCS, Chapter 120, Section 2-10). |
| --- | --- |

(89)

Under undersökningsperioden uttogs återförsäljarskatt med 6,25 % av bruttointäkterna från försäljning av materiell personlig egendom som gjorts inom ramen för affärsverksamheten, plus eventuella tillämpliga lokala skatter (35 ILCS, Chapter 120, Section 2-10).

| (90) | Under undersökningsperioden uttogs användarskatt med 6,25 % av försäljningspriset eller, i förekommande fall, av den materiella personliga egendomens skäliga marknadsvärde plus eventuella tillämpliga lokala skatter (35 ILCS, Chapter 105, Section 3-10). |
| --- | --- |

(90)

Under undersökningsperioden uttogs användarskatt med 6,25 % av försäljningspriset eller, i förekommande fall, av den materiella personliga egendomens skäliga marknadsvärde plus eventuella tillämpliga lokala skatter (35 ILCS, Chapter 105, Section 3-10).

| (91) | Ett företag som samlar in användarskatt på sin försäljning betalar in denna skatt till Illinois finansdepartement i form av återförsäljarskatt. |
| --- | --- |

(91)

Ett företag som samlar in användarskatt på sin försäljning betalar in denna skatt till Illinois finansdepartement i form av återförsäljarskatt.

a)   Rättslig grund

| (92) | När det gäller tillämpning av återförsäljarskatt på biodiesel och biodieselblandningar fastställs det i 35 ILCS, Chapter 120, Section 2-10 att följande gäller för försäljningsintäkter från och med den 1 juli 2003 och till och med den 31 december 2013:






  i) | För blandningar med minst 1 % och högst 10 % biodiesel är endast 80 % av intäkterna skattepliktiga. |
| --- | --- | --- |

(92)

När det gäller tillämpning av återförsäljarskatt på biodiesel och biodieselblandningar fastställs det i 35 ILCS, Chapter 120, Section 2-10 att följande gäller för försäljningsintäkter från och med den 1 juli 2003 och till och med den 31 december 2013:

i)

För blandningar med minst 1 % och högst 10 % biodiesel är endast 80 % av intäkterna skattepliktiga.

| ii) | För 100 % biodiesel och biodieselblandningar med minst 10 % och högst 99 % biodiesel gäller ingen återförsäljarskatt. |
| --- | --- |

ii)

För 100 % biodiesel och biodieselblandningar med minst 10 % och högst 99 % biodiesel gäller ingen återförsäljarskatt.

| (93) | För tillämpningen av användarskatt på biodiesel och biodieselblandningar gäller samma delvisa/fulla undantag som för återförsäljarskatten enligt ovan (35 ILCS, Chapter 105, Section 3-10). |
| --- | --- |

(93)

För tillämpningen av användarskatt på biodiesel och biodieselblandningar gäller samma delvisa/fulla undantag som för återförsäljarskatten enligt ovan (35 ILCS, Chapter 105, Section 3-10).

| (94) | Enligt den ovan nämnda lagstiftningen gäller undantagen från återförsäljarskatt och användarskatt också intäkterna från försäljning av andra produkter. |
| --- | --- |

(94)

Enligt den ovan nämnda lagstiftningen gäller undantagen från återförsäljarskatt och användarskatt också intäkterna från försäljning av andra produkter.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (95) | Alla återförsäljare eller köpare av biodieselbränsle är berättigade att hänvisa till de undantag som anges i skälen 92 och 93 ovan. |
| --- | --- |

(95)

Alla återförsäljare eller köpare av biodieselbränsle är berättigade att hänvisa till de undantag som anges i skälen 92 och 93 ovan.

c)   Praktiskt genomförande

| (96) | Enligt de undantagsbestämmelser som anges i skälen 92 och 93 ovan förutsätts att användarskatt inte tas ut på återförsäljning av biodiesel/biodieselblandningar. Eftersom återförsäljning av biodiesel/biodieselblandningar undantas från användarskatt, är företag som säljer biodiesel/biodieselblandningar (inbegripet tillverkare/blandare) till återförsäljare inte skyldiga att betala återförsäljarskatt på sin försäljning av biodiesel/biodieselblandningar. |
| --- | --- |

(96)

Enligt de undantagsbestämmelser som anges i skälen 92 och 93 ovan förutsätts att användarskatt inte tas ut på återförsäljning av biodiesel/biodieselblandningar. Eftersom återförsäljning av biodiesel/biodieselblandningar undantas från användarskatt, är företag som säljer biodiesel/biodieselblandningar (inbegripet tillverkare/blandare) till återförsäljare inte skyldiga att betala återförsäljarskatt på sin försäljning av biodiesel/biodieselblandningar.

d)   Slutsats

| (97) | Det är klart och tydligt att undantaget från användarskatt och återförsäljarskatt utlöses vid återförsäljning av biodiesel/biodieselblandningar. Det betyder att de förmåner som följer av undantagen kommer konsumenterna av produkten till godo. Under sådana omständigheter och enligt artikel 1.1 i grundförordningen går det inte att tillämpa utjämningsskatt för att kompensera denna subvention, eftersom den inte beviljas, varken direkt eller indirekt, för tillverkning, export eller transport av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(97)

Det är klart och tydligt att undantaget från användarskatt och återförsäljarskatt utlöses vid återförsäljning av biodiesel/biodieselblandningar. Det betyder att de förmåner som följer av undantagen kommer konsumenterna av produkten till godo. Under sådana omständigheter och enligt artikel 1.1 i grundförordningen går det inte att tillämpa utjämningsskatt för att kompensera denna subvention, eftersom den inte beviljas, varken direkt eller indirekt, för tillverkning, export eller transport av den berörda produkten.

| (98) | Ett av de utvalda samarbetsvilliga företagen tog inte ut användarskatt på sin försäljning av biodiesel/biodieselblandningar till återförsäljare, och betalade därför inte återförsäljarskatt på denna försäljning. Mot bakgrund av slutsatserna i skäl 97 ovan kan företaget dock inte anses ha fått några utjämningsbara förmåner. |
| --- | --- |

(98)

Ett av de utvalda samarbetsvilliga företagen tog inte ut användarskatt på sin försäljning av biodiesel/biodieselblandningar till återförsäljare, och betalade därför inte återförsäljarskatt på denna försäljning. Mot bakgrund av slutsatserna i skäl 97 ovan kan företaget dock inte anses ha fått några utjämningsbara förmåner.

3.6.   Bonusfonden för kvalificerade biodieseltillverkare i Missouri

a)   Rättslig grund

| (99) | Bonusfonden för kvalificerade biodieseltillverkare i Missouri etablerades år 2002 enligt Missouri State Law (RSMo) (Chapter 142, Section 142.031). Syftet med fonden är att bevilja subventioner till kvalificerade biodieseltillverkare i Missouri. |
| --- | --- |

(99)

Bonusfonden för kvalificerade biodieseltillverkare i Missouri etablerades år 2002 enligt Missouri State Law (RSMo) (Chapter 142, Section 142.031). Syftet med fonden är att bevilja subventioner till kvalificerade biodieseltillverkare i Missouri.

| (100) | Varje beskattningsår (som löper från den 1 juli till den 30 juni följande år) får Missouris kvalificerade biodieseltillverkare genom jordbruksdepartementet i Missouri tillgång till de medel som Missouris lagstiftare har anslagit för fonden enligt en lag som har godkänts av Missouris guvernör. |
| --- | --- |

(100)

Varje beskattningsår (som löper från den 1 juli till den 30 juni följande år) får Missouris kvalificerade biodieseltillverkare genom jordbruksdepartementet i Missouri tillgång till de medel som Missouris lagstiftare har anslagit för fonden enligt en lag som har godkänts av Missouris guvernör.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (101) | Vid undersökningsperiodens början (den 1 april 2007) definierades en kvalificerad biodieseltillverkare som en anläggning som producerar biodiesel och






  i) | som är registrerad hos USA:s miljöskyddsbyrå (United States Environmental Protection Agency, USEPA)
  och |
| --- | --- | --- |

(101)

Vid undersökningsperiodens början (den 1 april 2007) definierades en kvalificerad biodieseltillverkare som en anläggning som producerar biodiesel och

i)

som är registrerad hos USA:s miljöskyddsbyrå (United States Environmental Protection Agency, USEPA)

och

| ii) | som till minst 51 % ägs av jordbrukare bosatta i delstaten Missouri och som är aktivt verksamma inom jordbruksproduktion för kommersiella ändamål
  eller |
| --- | --- |

ii)

som till minst 51 % ägs av jordbrukare bosatta i delstaten Missouri och som är aktivt verksamma inom jordbruksproduktion för kommersiella ändamål

eller

| iii) | där minst 80 % av den råvara som anläggningen använder har sitt ursprung i delstaten Missouri. Med råvara avses en jordbruksprodukt från Missouri enligt definitionen i Missouri State Law Section 348.400. Den senare definitionen omfattar bland annat jordbruksprodukter och vegetabiliska produkter, i naturlig eller förädlad form, som har producerats, förädlats eller på annat vis bearbetats i delstaten Missouri. |
| --- | --- |

iii)

där minst 80 % av den råvara som anläggningen använder har sitt ursprung i delstaten Missouri. Med råvara avses en jordbruksprodukt från Missouri enligt definitionen i Missouri State Law Section 348.400. Den senare definitionen omfattar bland annat jordbruksprodukter och vegetabiliska produkter, i naturlig eller förädlad form, som har producerats, förädlats eller på annat vis bearbetats i delstaten Missouri.

| (102) | Från och med den 28 augusti 2007 gällde nya kriterier där led iii ovan ersattes med följande och ett nytt villkor enligt led iv nedan lades till:






  iii) | där minst 80 % av den råvara som anläggningen använder har sitt ursprung i delstaten Missouri. Med råvara avses en produkt från jordbruk, trädgårdsbruk, vinnäring, grönsaksodling, vattenodling, djurnäring, skogsnäring eller fjäderfänäring, i naturligt eller förädlat tillstånd. |
| --- | --- | --- |

(102)

Från och med den 28 augusti 2007 gällde nya kriterier där led iii ovan ersattes med följande och ett nytt villkor enligt led iv nedan lades till:

iii)

där minst 80 % av den råvara som anläggningen använder har sitt ursprung i delstaten Missouri. Med råvara avses en produkt från jordbruk, trädgårdsbruk, vinnäring, grönsaksodling, vattenodling, djurnäring, skogsnäring eller fjäderfänäring, i naturligt eller förädlat tillstånd.

| iv) | som uppfyller alla krav enligt nedan:






  — | Anläggningen hade registrerats hos jordbruksdepartementet i Missouri före den 1 september 2007. |
| --- | --- | --- |

iv)

som uppfyller alla krav enligt nedan:

—

Anläggningen hade registrerats hos jordbruksdepartementet i Missouri före den 1 september 2007.

| — | Anläggningen hade börjat uppföras före den 1 november 2007. |
| --- | --- |

—

Anläggningen hade börjat uppföras före den 1 november 2007.

| — | Produktionen av biodiesel hade inletts före den 1 mars 2009. |
| --- | --- |

—

Produktionen av biodiesel hade inletts före den 1 mars 2009.

c)   Praktiskt genomförande

| (103) | För att en kvalificerad biodieseltillverkare ska få bidrag från fonden måste tillverkaren bland annat ha beviljats licens. Licens beviljas en kvalificerad biodieseltillverkare när tillverkaren uppfyller de ovan uppräknade kriterierna och tillhandahåller ytterligare information till jordbruksdepartementet i delstaten Missouri, inklusive företagets USEPA-nummer, federalt arbetsgivarnummer osv. Licensen börjar gälla det datum då all begärd information har mottagits och godkänts av jordbruksdepartementet och den löper ut när den kvalificerade biobränsletillverkaren har mottagit bidrag under sextio månader eller inte längre uppfyller kriterierna. |
| --- | --- |

(103)

För att en kvalificerad biodieseltillverkare ska få bidrag från fonden måste tillverkaren bland annat ha beviljats licens. Licens beviljas en kvalificerad biodieseltillverkare när tillverkaren uppfyller de ovan uppräknade kriterierna och tillhandahåller ytterligare information till jordbruksdepartementet i delstaten Missouri, inklusive företagets USEPA-nummer, federalt arbetsgivarnummer osv. Licensen börjar gälla det datum då all begärd information har mottagits och godkänts av jordbruksdepartementet och den löper ut när den kvalificerade biobränsletillverkaren har mottagit bidrag under sextio månader eller inte längre uppfyller kriterierna.

| (104) | En kvalificerad biodieseltillverkare som har beviljats licens kan ansöka om producentbidrag genom att anhålla om en blankett för månatligt bidrag från jordbruksdepartementets Qualified Biodiesel Producer Incentive Fund. För att få producentbidrag för en viss månad måste den kvalificerade biodieseltillverkaren fylla i den föreskrivna blanketten för bidragsansökan. |
| --- | --- |

(104)

En kvalificerad biodieseltillverkare som har beviljats licens kan ansöka om producentbidrag genom att anhålla om en blankett för månatligt bidrag från jordbruksdepartementets Qualified Biodiesel Producer Incentive Fund. För att få producentbidrag för en viss månad måste den kvalificerade biodieseltillverkaren fylla i den föreskrivna blanketten för bidragsansökan.

| (105) | Den ifyllda ansökningsblanketten måste lämnas in till jordbruksdepartementet senast femton dagar efter den sista dagen i den månad för vilken bidrag söks. Ansökningar som lämnas in efter denna tidsfrist avslås automatiskt. |
| --- | --- |

(105)

Den ifyllda ansökningsblanketten måste lämnas in till jordbruksdepartementet senast femton dagar efter den sista dagen i den månad för vilken bidrag söks. Ansökningar som lämnas in efter denna tidsfrist avslås automatiskt.

| (106) | Storleken på ett visst månatligt bidrag beräknas genom att först fastställa hur många gallon kvalificerad biodiesel tillverkaren har producerat under beskattningsårets föregående månad med Missouri-jordbruksprodukter som råvara, enligt intyg från jordbruksdepartementet. Därefter multipliceras resultatet med det avdrag per gallon som fastställs i Missouri State Law Section 142.031 och Code of State Regulations (CSR) 110-2.010 Title 2. En kvalificerad biobränsletillverkare har per beskattningsår totalt rätt till 0,30 USD per gallon för upp till femton miljoner gallon kvalificerad biodiesel som under beskattningsåret har tillverkats med Missouri-jordbruksprodukter som råvara, plus 0,10 USD per gallon för de följande femton miljonerna gallon kvalificerad biodiesel som under beskattningsåret har tillverkats med Missouri-jordbruksprodukter som råvara. Bidrag utbetalas inte för den del av beskattningsårets produktion av kvalificerad biodiesel som överstiger trettio miljoner gallon. |
| --- | --- |

(106)

Storleken på ett visst månatligt bidrag beräknas genom att först fastställa hur många gallon kvalificerad biodiesel tillverkaren har producerat under beskattningsårets föregående månad med Missouri-jordbruksprodukter som råvara, enligt intyg från jordbruksdepartementet. Därefter multipliceras resultatet med det avdrag per gallon som fastställs i Missouri State Law Section 142.031 och Code of State Regulations (CSR) 110-2.010 Title 2. En kvalificerad biobränsletillverkare har per beskattningsår totalt rätt till 0,30 USD per gallon för upp till femton miljoner gallon kvalificerad biodiesel som under beskattningsåret har tillverkats med Missouri-jordbruksprodukter som råvara, plus 0,10 USD per gallon för de följande femton miljonerna gallon kvalificerad biodiesel som under beskattningsåret har tillverkats med Missouri-jordbruksprodukter som råvara. Bidrag utbetalas inte för den del av beskattningsårets produktion av kvalificerad biodiesel som överstiger trettio miljoner gallon.

| (107) | Om de anslagna medlen inte räcker till för att betala det enligt lagen högsta tillåtna månatliga bidraget till alla kvalificerade biodieseltillverkare, fördelas de tillgängliga medlen så att varje kvalificerad biodieseltillverkare får en andel som står i proportion till den månadens bidragsberättigande biodieselproduktion hos alla kvalificerade biodieseltillverkare. |
| --- | --- |

(107)

Om de anslagna medlen inte räcker till för att betala det enligt lagen högsta tillåtna månatliga bidraget till alla kvalificerade biodieseltillverkare, fördelas de tillgängliga medlen så att varje kvalificerad biodieseltillverkare får en andel som står i proportion till den månadens bidragsberättigande biodieselproduktion hos alla kvalificerade biodieseltillverkare.

| (108) | Jordbruksdepartementet strävar efter att betala alla bidrag för en viss månad inom trettio dagar efter det att ansökningsblanketten har mottagits och godkänts. |
| --- | --- |

(108)

Jordbruksdepartementet strävar efter att betala alla bidrag för en viss månad inom trettio dagar efter det att ansökningsblanketten har mottagits och godkänts.

d)   Slutsats

| (109) | Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 2.1 a i i grundförordningen eftersom det ger tillgång till en finansiell subvention från de offentliga myndigheterna i Missouri (15) i form av ett direkt bidrag. Bidragen innebär en förmån för de mottagande företagen. |
| --- | --- |

(109)

Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 2.1 a i i grundförordningen eftersom det ger tillgång till en finansiell subvention från de offentliga myndigheterna i Missouri (15) i form av ett direkt bidrag. Bidragen innebär en förmån för de mottagande företagen.

| (110) | Programmet är begränsat till biodieseltillverkare och anses därför vara selektivt enligt artikel 3.2 a i grundförordningen och subventionen är därför utjämningsbar. |
| --- | --- |

(110)

Programmet är begränsat till biodieseltillverkare och anses därför vara selektivt enligt artikel 3.2 a i grundförordningen och subventionen är därför utjämningsbar.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (111) | En av de utvalda samarbetsvilliga exportörerna utnyttjade detta program under undersökningsperioden. De bidragsbelopp som mottogs under undersökningsperioden har fördelats över den totala försäljningen av den berörda produkten under undersökningsperioden. För detta företag uppgick de utjämningsbara subventionerna som erhållits inom ramen för programmet till 3,8 % av varans värde. |
| --- | --- |

(111)

En av de utvalda samarbetsvilliga exportörerna utnyttjade detta program under undersökningsperioden. De bidragsbelopp som mottogs under undersökningsperioden har fördelats över den totala försäljningen av den berörda produkten under undersökningsperioden. För detta företag uppgick de utjämningsbara subventionerna som erhållits inom ramen för programmet till 3,8 % av varans värde.

3.7.   Låneprogrammet för biobränslepartnerskap för att främja utvidgning av lokala företag i North Dakota (PACE)

| (112) | Detta program, som inleddes i juli 2007, föregicks av låneprogrammet för biodieselpartnerskap för att främja utvidgning av lokala företag (Biodiesel PACE, som gällde från juli 2005 till juni 2007). |
| --- | --- |

(112)

Detta program, som inleddes i juli 2007, föregicks av låneprogrammet för biodieselpartnerskap för att främja utvidgning av lokala företag (Biodiesel PACE, som gällde från juli 2005 till juni 2007).

a)   Rättslig grund

| (113) | Biodiesel PACE-programmet inrättades av North Dakotas lagstiftare genom att de år 2005 stiftade lagen North Dakota Century Code (N.D.C.C) 6-09.17 Biodiesel Partnership in Assisting Community Expansion. Enligt denna lag inrättades en fond för biodieselpartnerskap för att främja utvidgning av lokala företag (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

(113)

Biodiesel PACE-programmet inrättades av North Dakotas lagstiftare genom att de år 2005 stiftade lagen North Dakota Century Code (N.D.C.C) 6-09.17 Biodiesel Partnership in Assisting Community Expansion. Enligt denna lag inrättades en fond för biodieselpartnerskap för att främja utvidgning av lokala företag (nedan kallad fonden).

| (114) | År 2007, efter godkännande av Senate Bill 2180, ändrades lagen North Dakota Century Code 6-09.17, och Biodiesel PACE-programmet ändrades från och med juli 2007. Samtidigt ändrades programmets namn till Biofuels PACE. |
| --- | --- |

(114)

År 2007, efter godkännande av Senate Bill 2180, ändrades lagen North Dakota Century Code 6-09.17, och Biodiesel PACE-programmet ändrades från och med juli 2007. Samtidigt ändrades programmets namn till Biofuels PACE.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (115) | Enligt Biodiesel PACE-programmet kunde produktionsanläggningar för biodiesel få bidrag från fonden. |
| --- | --- |

(115)

Enligt Biodiesel PACE-programmet kunde produktionsanläggningar för biodiesel få bidrag från fonden.

| (116) | Som produktionsanläggning för biodiesel definierades ”företag, aktiebolag, partnerskap, individer eller sammanslutningar med verksamhet inom produktion av dieselbränsle som innehåller minst fem procent biodiesel och som uppfyller den specifikation som har fastställts av American Society for Testing and Materials”. |
| --- | --- |

(116)

Som produktionsanläggning för biodiesel definierades ”företag, aktiebolag, partnerskap, individer eller sammanslutningar med verksamhet inom produktion av dieselbränsle som innehåller minst fem procent biodiesel och som uppfyller den specifikation som har fastställts av American Society for Testing and Materials”.

| (117) | Bidraget beviljades i form av s.k. interest rate buy down (nedsättning av räntesatsen) på lån som beviljades av ett kommersiellt finansinstitut som svarade för finansieringen (lead financial institution, nedan kallat utlånaren), tillsammans med Bank of North Dakota. Den senare banken är en statlig institution i North Dakota. Låntagarna kunde få en nedsättning av räntesatsen med 5 % under marknadsräntan. En enskild produktionsanläggning för biodiesel kunde få en räntenedsättning på högst 400 000 USD per lån. |
| --- | --- |

(117)

Bidraget beviljades i form av s.k. interest rate buy down (nedsättning av räntesatsen) på lån som beviljades av ett kommersiellt finansinstitut som svarade för finansieringen (lead financial institution, nedan kallat utlånaren), tillsammans med Bank of North Dakota. Den senare banken är en statlig institution i North Dakota. Låntagarna kunde få en nedsättning av räntesatsen med 5 % under marknadsräntan. En enskild produktionsanläggning för biodiesel kunde få en räntenedsättning på högst 400 000 USD per lån.

| (118) | Biofuels PACE-programmet inrättades för att ge nedsatt ränta på lån till produktionsanläggningar för biodiesel och etanol, djurnäringsverksamhet, biobränsleåterförsäljare och anläggningar för spannmålshantering. Produktionsanläggningar för biodiesel som uppfyller de relevanta kriterierna är berättigade till bidrag enligt detta program. |
| --- | --- |

(118)

Biofuels PACE-programmet inrättades för att ge nedsatt ränta på lån till produktionsanläggningar för biodiesel och etanol, djurnäringsverksamhet, biobränsleåterförsäljare och anläggningar för spannmålshantering. Produktionsanläggningar för biodiesel som uppfyller de relevanta kriterierna är berättigade till bidrag enligt detta program.

c)   Praktiskt genomförande

| (119) | Fondens medel används för att minska räntesatsen på lån som beviljas av en lokal utlånare och Bank of North Dakota, som är ett offentligt organ som ägs av delstaten North Dakota. Lånet hanteras via en lokal utlånare – bank, spar- och lånekassa, kreditförening eller kredittjänster för jordbruket – som anhåller om att Bank of North Dakota ska delta. Den lokala utlånaren kan vara en offentlig eller en privat institution. Utlånaren och Bank of North Dakota fastställer tillsammans med låntagaren lånevillkoren, inklusive räntesatsen. Utlånaren anhåller sedan om medel från fonden för att finansiera nedsättningen av räntesatsen. I praktiken är det utlånaren (oftast en privat bank) som gör ansökan till Bank of North Dakota. |
| --- | --- |

(119)

Fondens medel används för att minska räntesatsen på lån som beviljas av en lokal utlånare och Bank of North Dakota, som är ett offentligt organ som ägs av delstaten North Dakota. Lånet hanteras via en lokal utlånare – bank, spar- och lånekassa, kreditförening eller kredittjänster för jordbruket – som anhåller om att Bank of North Dakota ska delta. Den lokala utlånaren kan vara en offentlig eller en privat institution. Utlånaren och Bank of North Dakota fastställer tillsammans med låntagaren lånevillkoren, inklusive räntesatsen. Utlånaren anhåller sedan om medel från fonden för att finansiera nedsättningen av räntesatsen. I praktiken är det utlånaren (oftast en privat bank) som gör ansökan till Bank of North Dakota.

| (120) | Företaget betalar den nedsatta räntan till utlånaren. Bank of North Dakota kompenserar sedan (från fonden) utlånaren med skillnaden mellan den ränta som företaget i normala fall skulle ha betalat och den nedsatta ränta som företaget faktiskt betalar. |
| --- | --- |

(120)

Företaget betalar den nedsatta räntan till utlånaren. Bank of North Dakota kompenserar sedan (från fonden) utlånaren med skillnaden mellan den ränta som företaget i normala fall skulle ha betalat och den nedsatta ränta som företaget faktiskt betalar.

| (121) | Genomförandet av Biodiesel PACE och Biofuels PACE fungerar enligt beskrivningen i de två föregående skälen. |
| --- | --- |

(121)

Genomförandet av Biodiesel PACE och Biofuels PACE fungerar enligt beskrivningen i de två föregående skälen.

d)   Slutsats

| (122) | Biodiesel PACE-programmet och Biofuels PACE-programmet innebär att de statliga myndigheterna i North Dakota beviljar ett finansiellt bidrag, dvs. myndigheterna gör inbetalningar till en finansieringsmekanism (fonden för biodieselpartnerskap för att främja utvidgning av lokala företag och fonden för biobränslepartnerskap för att främja utvidgning av lokala företag). Fonden används för att finansiera en nedsättning av de räntor som ett företag betalar på sina lån. Bidragsmottagarna är för båda programmen begränsade till bland annat biodieseltillverkare. Under sådana omständigheter är båda programmen selektiva i den mening som avses i artikel 3.2 a i grundförordningen. De företag som deltar i programmet har en fördel i form av minskade räntebetalningar. |
| --- | --- |

(122)

Biodiesel PACE-programmet och Biofuels PACE-programmet innebär att de statliga myndigheterna i North Dakota beviljar ett finansiellt bidrag, dvs. myndigheterna gör inbetalningar till en finansieringsmekanism (fonden för biodieselpartnerskap för att främja utvidgning av lokala företag och fonden för biobränslepartnerskap för att främja utvidgning av lokala företag). Fonden används för att finansiera en nedsättning av de räntor som ett företag betalar på sina lån. Bidragsmottagarna är för båda programmen begränsade till bland annat biodieseltillverkare. Under sådana omständigheter är båda programmen selektiva i den mening som avses i artikel 3.2 a i grundförordningen. De företag som deltar i programmet har en fördel i form av minskade räntebetalningar.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (123) | Ett företag utnyttjade förmåner från Biodiesel PACE-programmet under undersökningsperioden. Förmånen för företaget ansågs dock vara försumbar eftersom den var mindre än 0,1 %. |
| --- | --- |

(123)

Ett företag utnyttjade förmåner från Biodiesel PACE-programmet under undersökningsperioden. Förmånen för företaget ansågs dock vara försumbar eftersom den var mindre än 0,1 %.

3.8.   Skatteavdrag för biodieselproduktionsanläggningar i North Dakota

a)   Rättslig grund

| (124) | Den rättsliga grunden för företagsskatten i North Dakota finns i North Dakota Constitution Article X, §3 och i N.D.C.C. §57-38-30. Skatteavdraget enligt detta program, som gäller anpassning av biodieselutrustning, grundar sig på N.D.C.C. §57-38-30.6. |
| --- | --- |

(124)

Den rättsliga grunden för företagsskatten i North Dakota finns i North Dakota Constitution Article X, §3 och i N.D.C.C. §57-38-30. Skatteavdraget enligt detta program, som gäller anpassning av biodieselutrustning, grundar sig på N.D.C.C. §57-38-30.6.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (125) | Skattebetalaren måste vara ett företag som omfattas av inkomstbeskattning i North Dakota. |
| --- | --- |

(125)

Skattebetalaren måste vara ett företag som omfattas av inkomstbeskattning i North Dakota.

c)   Praktiskt genomförande

| (126) | Avdraget görs från inkomstskatten, med tio procent per år under fem år för de direkta kostnader som en skattebetalare har haft efter den 31 december 2002. Som sådana kostnader räknas de direkta kostnader som skattebetalaren har för anpassning av eller tillägg av utrustning till en befintlig anläggning eller anpassning av en ny anläggning inom delstatens område till produktion eller blandning av dieselbränsle som innehåller minst 2 % biodieselbränsle. |
| --- | --- |

(126)

Avdraget görs från inkomstskatten, med tio procent per år under fem år för de direkta kostnader som en skattebetalare har haft efter den 31 december 2002. Som sådana kostnader räknas de direkta kostnader som skattebetalaren har för anpassning av eller tillägg av utrustning till en befintlig anläggning eller anpassning av en ny anläggning inom delstatens område till produktion eller blandning av dieselbränsle som innehåller minst 2 % biodieselbränsle.

d)   Slutsats

| (127) | Programmet är begränsat till skattebetalare som anpassar eller lägger till utrustning till en befintlig anläggning eller anpassar en ny inläggning inom delstatens område till produktion eller blandning av dieselbränsle som innehåller minst 2 % biodieselbränsle. Programmet är därför selektivt i den mening som avses i artikel 3.2 a i grundförordningen. Programmet anses utgöra en subvention i den mening som avses i artikel 2.1 a i i grundförordningen, eftersom det medför lättnader av eller uteblivna skatteintäkter (företagsinkomstskatt) som annars skulle drivas in. Skattelättnaden innebär en förmån för företaget. |
| --- | --- |

(127)

Programmet är begränsat till skattebetalare som anpassar eller lägger till utrustning till en befintlig anläggning eller anpassar en ny inläggning inom delstatens område till produktion eller blandning av dieselbränsle som innehåller minst 2 % biodieselbränsle. Programmet är därför selektivt i den mening som avses i artikel 3.2 a i grundförordningen. Programmet anses utgöra en subvention i den mening som avses i artikel 2.1 a i i grundförordningen, eftersom det medför lättnader av eller uteblivna skatteintäkter (företagsinkomstskatt) som annars skulle drivas in. Skattelättnaden innebär en förmån för företaget.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (128) | Ett företag utnyttjade detta program under undersökningsperioden. Förmånen för företaget ansågs dock vara försumbar eftersom den var mindre än 0,1 %. |
| --- | --- |

(128)

Ett företag utnyttjade detta program under undersökningsperioden. Förmånen för företaget ansågs dock vara försumbar eftersom den var mindre än 0,1 %.

3.9.   Inkomstskatteavdrag för biodiesel i North Dakota

a)   Rättslig grund

| (129) | Skatteavdraget för blandning av biodieselbränsle grundar sig på N.D.C.C. §57-38-01.22. |
| --- | --- |

(129)

Skatteavdraget för blandning av biodieselbränsle grundar sig på N.D.C.C. §57-38-01.22.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (130) | Skattebetalaren måste vara föremål för inkomstbeskattning i North Dakota och måste inneha en gällande licens från delstatens skattekommissionär om att skattebetalaren har rätt att agera som en bränsleleverantör som blandar biodieselbränsle enligt N.D.C.C. §57-43.2-05(1). |
| --- | --- |

(130)

Skattebetalaren måste vara föremål för inkomstbeskattning i North Dakota och måste inneha en gällande licens från delstatens skattekommissionär om att skattebetalaren har rätt att agera som en bränsleleverantör som blandar biodieselbränsle enligt N.D.C.C. §57-43.2-05(1).

c)   Praktiskt genomförande

| (131) | En skattebetalare har rätt att från sin inkomstskatt dra av 0,05 USD per gallon blandat biodieselbränsle, förutsatt att biodieselhalten är minst fem volymprocent (B5). |
| --- | --- |

(131)

En skattebetalare har rätt att från sin inkomstskatt dra av 0,05 USD per gallon blandat biodieselbränsle, förutsatt att biodieselhalten är minst fem volymprocent (B5).

d)   Slutsats

| (132) | Programmet anses utgöra en subvention i den mening som avses i artikel 2.1 a i i grundförordningen, eftersom det medför lättnader av eller uteblivna skatteintäkter (företagsinkomstskatt) som annars skulle drivas in. Skattelättnaden innebär en förmån för företaget. |
| --- | --- |

(132)

Programmet anses utgöra en subvention i den mening som avses i artikel 2.1 a i i grundförordningen, eftersom det medför lättnader av eller uteblivna skatteintäkter (företagsinkomstskatt) som annars skulle drivas in. Skattelättnaden innebär en förmån för företaget.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (133) | Ett företag utnyttjade detta program under undersökningsperioden. Förmånen för företaget ansågs dock vara försumbar eftersom den var mindre än 0,1 %. |
| --- | --- |

(133)

Ett företag utnyttjade detta program under undersökningsperioden. Förmånen för företaget ansågs dock vara försumbar eftersom den var mindre än 0,1 %.

3.10.   Programmet för skattebefrielse för etanol och biodieselblandningar i Texas

| (134) | Enligt lagen i Texas är motorbränslen, inklusive dieselbränsle, föremål för statlig punktskatt. Den statliga skatt som betalas på dieselbränsle måste enligt lag läggas till på försäljningspriset vid varje försäljning i en kedja, så att skatten i slutändan betalas av den person som använder bränslet. Enligt lagen i Texas anses biodiesel utgöra en separat produkt. Denna produkt är inte beskattningsbar. Detta betyder att biodieseltillverkare inte behöver driva in skatt från köparna för den statliga skattemyndighetens del och betala in skatten till myndigheten. Det konstaterades att biodieseltillverkarna inte får någon fördel av skattebefrielsen för etanol och biodieselblandningar i Texas och att, i den mån myndigheterna i Texas beslutar att inte beskatta en viss produkt, så är detta till fördel för vem som helst i delstaten, och denna fördel tillfaller slutanvändaren. Under dessa omständigheter anses fördelarna från programmet inte utjämningsbara. |
| --- | --- |

(134)

Enligt lagen i Texas är motorbränslen, inklusive dieselbränsle, föremål för statlig punktskatt. Den statliga skatt som betalas på dieselbränsle måste enligt lag läggas till på försäljningspriset vid varje försäljning i en kedja, så att skatten i slutändan betalas av den person som använder bränslet. Enligt lagen i Texas anses biodiesel utgöra en separat produkt. Denna produkt är inte beskattningsbar. Detta betyder att biodieseltillverkare inte behöver driva in skatt från köparna för den statliga skattemyndighetens del och betala in skatten till myndigheten. Det konstaterades att biodieseltillverkarna inte får någon fördel av skattebefrielsen för etanol och biodieselblandningar i Texas och att, i den mån myndigheterna i Texas beslutar att inte beskatta en viss produkt, så är detta till fördel för vem som helst i delstaten, och denna fördel tillfaller slutanvändaren. Under dessa omständigheter anses fördelarna från programmet inte utjämningsbara.

3.11.   Programmet för incitament till etanol- och biodieselproduktion i Texas

a)   Rättslig grund

| (135) | Kapitel 16 i Texan Agriculture Code, Rules for Fuel Ethanol and Biodiesel incentive Program och Guidelines for Fuel Ethanol and Biodiesel Incentive Program. |
| --- | --- |

(135)

Kapitel 16 i Texan Agriculture Code, Rules for Fuel Ethanol and Biodiesel incentive Program och Guidelines for Fuel Ethanol and Biodiesel Incentive Program.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (136) | Genom programmet ges bidrag till stödberättigade företag som tillverkar etanol och biodiesel. Vid ansökan om bidrag måste tillverkaren intyga följande:






  1. | Anläggningen kan producera etanolbränsle eller biodiesel. |
| --- | --- | --- |

(136)

Genom programmet ges bidrag till stödberättigade företag som tillverkar etanol och biodiesel. Vid ansökan om bidrag måste tillverkaren intyga följande:

1.

Anläggningen kan producera etanolbränsle eller biodiesel.

| 2. | Producenten har gjort betydande investeringar i anläggningen. |
| --- | --- |

2.

Producenten har gjort betydande investeringar i anläggningen.

| 3. | Anläggningen är fast belägen i Texas. |
| --- | --- |

3.

Anläggningen är fast belägen i Texas.

c)   Praktiskt genomförande

| (137) | Enligt programmet kunde en producent som betalar en avgift på 3,2 cent per gallon biodiesel som tillverkas vid en registrerad anläggning få 20 cent för varje gallon biodiesel som produceras vid en sådan anläggning i tio år efter det att produktionen inletts vid anläggningen. |
| --- | --- |

(137)

Enligt programmet kunde en producent som betalar en avgift på 3,2 cent per gallon biodiesel som tillverkas vid en registrerad anläggning få 20 cent för varje gallon biodiesel som produceras vid en sådan anläggning i tio år efter det att produktionen inletts vid anläggningen.

| (138) | En sådan registrerad anläggning måste lämna månatliga produktionsrapporter och en kvartalsrapport som bestyrkts av en auktoriserad revisor. Vid inlämning av kvartalsrapporten måste anläggningen också betala avgiften på 3,2 cent per gallon. Denna avgift multipliceras med 5,25 så att ett bidrag på 20 cent per gallon utbetalas till anläggningen. Bidrag utbetalas för högst 18 miljoner gallon per år och per anläggning. |
| --- | --- |

(138)

En sådan registrerad anläggning måste lämna månatliga produktionsrapporter och en kvartalsrapport som bestyrkts av en auktoriserad revisor. Vid inlämning av kvartalsrapporten måste anläggningen också betala avgiften på 3,2 cent per gallon. Denna avgift multipliceras med 5,25 så att ett bidrag på 20 cent per gallon utbetalas till anläggningen. Bidrag utbetalas för högst 18 miljoner gallon per år och per anläggning.

| (139) | Programmet inleddes i september 2003, men de första betalningarna gjordes inte förrän i juni 2006 på grund av att inga medel anslogs innan beskattningsåret från september 2005 till augusti 2006. Programmet har inte varit i bruk sedan den 31 augusti 2007, eftersom lagstiftarna i Texas upphörde att finansiera programmet från och med anslagsperioden 2008–2009 (september 2007 till augusti 2009). Rättsligt sett fortsätter programmet att gälla i Texas. Likaså fastställdes det att ett av de berörda företagen åtnjöt fördelar enligt programmet under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(139)

Programmet inleddes i september 2003, men de första betalningarna gjordes inte förrän i juni 2006 på grund av att inga medel anslogs innan beskattningsåret från september 2005 till augusti 2006. Programmet har inte varit i bruk sedan den 31 augusti 2007, eftersom lagstiftarna i Texas upphörde att finansiera programmet från och med anslagsperioden 2008–2009 (september 2007 till augusti 2009). Rättsligt sett fortsätter programmet att gälla i Texas. Likaså fastställdes det att ett av de berörda företagen åtnjöt fördelar enligt programmet under undersökningsperioden.

d)   Slutsats

| (140) | Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 2.1 a i i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna i Texas i form av direkta bidrag. Dessa bidrag innebär en förmån för de mottagande företagen i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Programmet är bland annat begränsat till biodieseltillverkare och anses därför vara selektivt enligt artikel 3.2 a i grundförordningen och subventionen är därför utjämningsbar. |
| --- | --- |

(140)

Programmet anses utgöra en subvention enligt artikel 2.1 a i i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna i Texas i form av direkta bidrag. Dessa bidrag innebär en förmån för de mottagande företagen i den mening som avses i artikel 2.2 i grundförordningen. Programmet är bland annat begränsat till biodieseltillverkare och anses därför vara selektivt enligt artikel 3.2 a i grundförordningen och subventionen är därför utjämningsbar.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (141) | Ett företag utnyttjade detta program under undersökningsperioden. Subventionens storlek beräknades på grundval av beloppet för de bidragsbetalningar som hade mottagits under undersökningsperioden. För att få fram beloppet på själva subventionen drogs de avgifter som måste inbetalas för att få subventionen av från utbetalningarna, enligt artikel 7.1 a i grundförordningen. |
| --- | --- |

(141)

Ett företag utnyttjade detta program under undersökningsperioden. Subventionens storlek beräknades på grundval av beloppet för de bidragsbetalningar som hade mottagits under undersökningsperioden. För att få fram beloppet på själva subventionen drogs de avgifter som måste inbetalas för att få subventionen av från utbetalningarna, enligt artikel 7.1 a i grundförordningen.

| (142) | Subventionens storlek fördelades sedan över det berörda företagets totala försäljning av biodiesel under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(142)

Subventionens storlek fördelades sedan över det berörda företagets totala försäljning av biodiesel under undersökningsperioden.

| (143) | Det berörda företagets subventioner inom ramen för programmet uppgick under undersökningsperioden till 0,3 %. |
| --- | --- |

(143)

Det berörda företagets subventioner inom ramen för programmet uppgick under undersökningsperioden till 0,3 %.

3.12.   Skattebefrielse för produktion av biobränsle i delstaten Washington

| (144) | Delstaten Washington ger skatteavdrag från Business and Occupation tax (B&O tax) samt skattebefrielse från egendomsskatt och punktskatt på uthyrning. |
| --- | --- |

(144)

Delstaten Washington ger skatteavdrag från Business and Occupation tax (B&O tax) samt skattebefrielse från egendomsskatt och punktskatt på uthyrning.

| (145) | Delstaten Washington har inget system för beskattning av företagsinkomster. Företagen är i stället skyldiga att betala Business and Occupation tax som tas ut på tillverkningsverksamhet. Den normala skattesatsen för tillverkningsverksamhet är 0,484 %, om inget annat anges i delstatens lagstiftning. |
| --- | --- |

(145)

Delstaten Washington har inget system för beskattning av företagsinkomster. Företagen är i stället skyldiga att betala Business and Occupation tax som tas ut på tillverkningsverksamhet. Den normala skattesatsen för tillverkningsverksamhet är 0,484 %, om inget annat anges i delstatens lagstiftning.

| (146) | Egendomsskattens skattesats bestäms av många överlappande jurisdiktioner och den varierar mellan lokala beskattningsjurisdiktioner inom delstaten Washington. Det allmänna genomsnittet i delstaten är dock cirka 1,2 % av det skäliga marknadsvärdet. |
| --- | --- |

(146)

Egendomsskattens skattesats bestäms av många överlappande jurisdiktioner och den varierar mellan lokala beskattningsjurisdiktioner inom delstaten Washington. Det allmänna genomsnittet i delstaten är dock cirka 1,2 % av det skäliga marknadsvärdet.

| (147) | Punktskatten på uthyrning är en skatt som används i stället för egendomsskatt när skattebefriad egendom, såsom allmän hamnegendom, används av ett skattepliktigt företag t.ex. för vinstdrivande verksamhet. Skatten tas ut med 12,84 % av den avtalsenliga hyran. |
| --- | --- |

(147)

Punktskatten på uthyrning är en skatt som används i stället för egendomsskatt när skattebefriad egendom, såsom allmän hamnegendom, används av ett skattepliktigt företag t.ex. för vinstdrivande verksamhet. Skatten tas ut med 12,84 % av den avtalsenliga hyran.

a)   Rättslig grund

| (148) | Enligt Revised Code of Washington (RCW) Chapter 82.04.260(1)(e) beviljas tillverkare av rena biobränslen, inklusive biodiesel, en nedsättning av skattesatsen för Business and Occupation tax från 0,484 % till 0,138 %. Denna nedsatta skattesats gäller fram till den 1 juli 2009. |
| --- | --- |

(148)

Enligt Revised Code of Washington (RCW) Chapter 82.04.260(1)(e) beviljas tillverkare av rena biobränslen, inklusive biodiesel, en nedsättning av skattesatsen för Business and Occupation tax från 0,484 % till 0,138 %. Denna nedsatta skattesats gäller fram till den 1 juli 2009.

| (149) | När det gäller befrielse från egendomsskatt och punktskatt på uthyrning anges i Revised Code of Washington Chapter 84.36.635 och Chapter 82.29A.135 att kvalificerande fast och personlig egendom är befriad från egendomsskatt och punktskatt på uthyrning. |
| --- | --- |

(149)

När det gäller befrielse från egendomsskatt och punktskatt på uthyrning anges i Revised Code of Washington Chapter 84.36.635 och Chapter 82.29A.135 att kvalificerande fast och personlig egendom är befriad från egendomsskatt och punktskatt på uthyrning.

b)   Stödberättigade företag och verksamheter

| (150) | Samtliga tre ovannämnda skattenedsättningar eller skattebefrielser gäller för biobränsletillverkare. Nedsättningarna och befrielserna gäller i hela delstaten utan andra begränsningar än kriterierna för att få stöd. |
| --- | --- |

(150)

Samtliga tre ovannämnda skattenedsättningar eller skattebefrielser gäller för biobränsletillverkare. Nedsättningarna och befrielserna gäller i hela delstaten utan andra begränsningar än kriterierna för att få stöd.

| (151) | Enligt vad som anges ovan har tillverkare av biodiesel rätt till avdrag från Business and Occupation tax. |
| --- | --- |

(151)

Enligt vad som anges ovan har tillverkare av biodiesel rätt till avdrag från Business and Occupation tax.

| (152) | När det gäller befrielse från egendomsskatt och punktskatt på uthyrning är kvalificerande fast och personlig egendom befriad från dessa skatter, enligt ovan. Kvalificerande fast och personlig egendom måste primärt användas för tillverkning av rena biobränslen. Till kvalificerande egendom hör byggnader, maskiner och utrustning, annan personlig egendom och land som hör samman med tillverkning av biobränslen, men inte mark som används för odling av grödor. Byggnader och utrustning måste vara nya och ha tillkommit efter juli 2003. |
| --- | --- |

(152)

När det gäller befrielse från egendomsskatt och punktskatt på uthyrning är kvalificerande fast och personlig egendom befriad från dessa skatter, enligt ovan. Kvalificerande fast och personlig egendom måste primärt användas för tillverkning av rena biobränslen. Till kvalificerande egendom hör byggnader, maskiner och utrustning, annan personlig egendom och land som hör samman med tillverkning av biobränslen, men inte mark som används för odling av grödor. Byggnader och utrustning måste vara nya och ha tillkommit efter juli 2003.

c)   Praktiskt genomförande

| (153) | Den reduktion av skattesatsen för Business and Occupation tax som tillämpas på biodieseltillverkare kan yrkas i den relevanta skattedeklarationen genom att värdet på försäljningen av sådana produkter anges. |
| --- | --- |

(153)

Den reduktion av skattesatsen för Business and Occupation tax som tillämpas på biodieseltillverkare kan yrkas i den relevanta skattedeklarationen genom att värdet på försäljningen av sådana produkter anges.

| (154) | Ansökan om befrielse från egendomsskatt och punktskatt på uthyrning måste göras senast den 1 november varje år. Ansökan om befrielse från egendomsskatt görs lokalt hos en s.k. county assessor. Ansökan om befrielse från punktskatt på uthyrning görs hos finansdepartementet. |
| --- | --- |

(154)

Ansökan om befrielse från egendomsskatt och punktskatt på uthyrning måste göras senast den 1 november varje år. Ansökan om befrielse från egendomsskatt görs lokalt hos en s.k. county assessor. Ansökan om befrielse från punktskatt på uthyrning görs hos finansdepartementet.

d)   Slutsats

| (155) | Detta program anses utgöra en subvention enligt artikel 2.1 a i i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna i Washington i form av lättnader av eller uteblivna skatteintäkter (Business and Occupation tax) som annars skulle drivas in. Skattelättnaden innebär en fördel för ett företag som deltar i programmet. Den reduktion av skattesatsen för Business and Occupation tax som tillämpas på biobränsletillverkare är selektiv, eftersom den är begränsad till tillverkare av biobränslen, inklusive biodiesel och vissa andra särskilda aktiviteter, och subventionen anses därför vara utjämningsbar. |
| --- | --- |

(155)

Detta program anses utgöra en subvention enligt artikel 2.1 a i i grundförordningen, eftersom programmet ger tillgång till ett finansiellt bidrag från de offentliga myndigheterna i Washington i form av lättnader av eller uteblivna skatteintäkter (Business and Occupation tax) som annars skulle drivas in. Skattelättnaden innebär en fördel för ett företag som deltar i programmet. Den reduktion av skattesatsen för Business and Occupation tax som tillämpas på biobränsletillverkare är selektiv, eftersom den är begränsad till tillverkare av biobränslen, inklusive biodiesel och vissa andra särskilda aktiviteter, och subventionen anses därför vara utjämningsbar.

| (156) | Inget av företagen i stickprovet utnyttjade befrielsen från egendomsskatt. Under sådana omständigheter dras ingen slutsats om denna skattebefrielse. Ett företag utnyttjade befrielse från punktskatt på uthyrning, men förmånens storlek var mindre än 0,1 % och den anses därför vara försumbar. Under sådana omständigheter dras ingen slutsats om denna skattebefrielse. |
| --- | --- |

(156)

Inget av företagen i stickprovet utnyttjade befrielsen från egendomsskatt. Under sådana omständigheter dras ingen slutsats om denna skattebefrielse. Ett företag utnyttjade befrielse från punktskatt på uthyrning, men förmånens storlek var mindre än 0,1 % och den anses därför vara försumbar. Under sådana omständigheter dras ingen slutsats om denna skattebefrielse.

e)   Beräkning av subventionens storlek

| (157) | Ett företag utnyttjade reduktionen av skattesatsen för Business and Occupation tax under undersökningsperioden. Subventionens storlek beräknades genom att man tillämpade den nedsatta skattesatsen på omsättningen för den biodiesel som företaget producerat under undersökningsperioden. Subventionens storlek, uttryckt som en procentandel av den totala försäljningen biodiesel under undersökningsperioden, var 0,7 %. |
| --- | --- |

(157)

Ett företag utnyttjade reduktionen av skattesatsen för Business and Occupation tax under undersökningsperioden. Subventionens storlek beräknades genom att man tillämpade den nedsatta skattesatsen på omsättningen för den biodiesel som företaget producerat under undersökningsperioden. Subventionens storlek, uttryckt som en procentandel av den totala försäljningen biodiesel under undersökningsperioden, var 0,7 %.

3.13.   Storleken på utjämningsbara subventioner

| (158) | Storleken på utjämningsbara subventioner under undersökningsperioden enligt det som bestäms i grundförordningen och uttryckt som en andel av produktens värde varierade för de undersökta företagen mellan 29,1 % och 41,1 %.











  (%) |
| --- | --- |
| Program
  Företag | Avdrag för blandning av biodiesel | Avdrag från inkomstskatt för små tillverkare av biodiesel från jordbruket | Bonusfonden för kvalificerade biodieseltillverkare i Missouri | Programmet för incitament till etanol- och biodieselproduktion i Texas | Skattebefrielse för produktion av biobränsle i delstaten Washington | Totalt |
| Archer Daniels Midland Company | 31,3 | | 3,8 | | | 35,1 |
| Cargill Inc. | 34,1 | 0,4 | | | | 34,5 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 38,7 | | | 0,3 | | 39,0 |
| Imperium Renewables Inc. | 28,4 | | | | 0,7 | 29,1 |
| Peter Cremer North America LP | 41,0 | | | | | 41,0 |
| Vinmar Overseas Limited | 41,1 | | | | | 41,1 |
| World Energy Alternatives LLC | 37,6 | | | | | 37,6 |

(158)

Storleken på utjämningsbara subventioner under undersökningsperioden enligt det som bestäms i grundförordningen och uttryckt som en andel av produktens värde varierade för de undersökta företagen mellan 29,1 % och 41,1 %.

(%)

Program

Företag

Avdrag för blandning av biodiesel

Avdrag från inkomstskatt för små tillverkare av biodiesel från jordbruket

Bonusfonden för kvalificerade biodieseltillverkare i Missouri

Programmet för incitament till etanol- och biodieselproduktion i Texas

Skattebefrielse för produktion av biobränsle i delstaten Washington

Totalt

Archer Daniels Midland Company

31,3

3,8

35,1

Cargill Inc.

34,1

0,4

34,5

Green Earth Fuels of Houston LLC

38,7

0,3

39,0

Imperium Renewables Inc.

28,4

0,7

29,1

Peter Cremer North America LP

41,0

41,0

Vinmar Overseas Limited

41,1

41,1

World Energy Alternatives LLC

37,6

37,6

| (159) | Subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga företagen som inte ingick i stickprovet, beräknad på grundval av det vägda genomsnittet av de subventionsmarginaler som fastställts för de samarbetsvilliga parterna i stickprovet och enligt artikel 15.3 i grundförordningen, uppgår till 36 %. |
| --- | --- |

(159)

Subventionsmarginalen för de samarbetsvilliga företagen som inte ingick i stickprovet, beräknad på grundval av det vägda genomsnittet av de subventionsmarginaler som fastställts för de samarbetsvilliga parterna i stickprovet och enligt artikel 15.3 i grundförordningen, uppgår till 36 %.

| (160) | Kommissionen fastställde först graden av samarbete rörande alla övriga exportörer i USA. De totala exportmängderna enligt svaren från alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare jämfördes med den totala importen från USA enligt USA:s exportstatistik. Samarbetsgraden konstaterades uppgå till 81 %. Detta kan anses utgöra en hög samarbetsgrad. För att åtgärden skulle bli effektiv ansågs det lämpligt att sätta subventionsnivån för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till densamma som den högsta subventionsnivån som hade konstaterats för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i stickprovet. |
| --- | --- |

(160)

Kommissionen fastställde först graden av samarbete rörande alla övriga exportörer i USA. De totala exportmängderna enligt svaren från alla samarbetsvilliga exporterande tillverkare jämfördes med den totala importen från USA enligt USA:s exportstatistik. Samarbetsgraden konstaterades uppgå till 81 %. Detta kan anses utgöra en hög samarbetsgrad. För att åtgärden skulle bli effektiv ansågs det lämpligt att sätta subventionsnivån för de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna till densamma som den högsta subventionsnivån som hade konstaterats för de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i stickprovet.

4.   GEMENSKAPSINDUSTRIN

4.1.   Gemenskapens produktion och situation

| (161) | All tillgänglig information, inklusive informationen i klagomålet och uppgifter som samlats in från gemenskapstillverkare före och efter det att förfarandet inleddes, användes som utgångspunkt för att fastställa den totala produktionen i gemenskapen och i hur hög grad tillverkarna stödde undersökningen. |
| --- | --- |

(161)

All tillgänglig information, inklusive informationen i klagomålet och uppgifter som samlats in från gemenskapstillverkare före och efter det att förfarandet inleddes, användes som utgångspunkt för att fastställa den totala produktionen i gemenskapen och i hur hög grad tillverkarna stödde undersökningen.

| (162) | På grundval av denna information befanns gemenskapens totala produktion ligga kring 5 400 miljoner ton under undersökningsperioden. Tre företag inom samma grupp befanns vara närstående till exporterande tillverkare i USA och även själva gruppen importerade betydande mängder av den berörda produkten från sina närstående exportörer i USA. Dessa företag räknades därför inte som gemenskapsindustri i den mening som avses i artiklarna 9.1 och 10.8 i grundförordningen. Detta medförde att produktionsvolymen som användes för att fastställa situationen uppgick till 4 200–4 600 tusen ton. |
| --- | --- |

(162)

På grundval av denna information befanns gemenskapens totala produktion ligga kring 5 400 miljoner ton under undersökningsperioden. Tre företag inom samma grupp befanns vara närstående till exporterande tillverkare i USA och även själva gruppen importerade betydande mängder av den berörda produkten från sina närstående exportörer i USA. Dessa företag räknades därför inte som gemenskapsindustri i den mening som avses i artiklarna 9.1 och 10.8 i grundförordningen. Detta medförde att produktionsvolymen som användes för att fastställa situationen uppgick till 4 200–4 600 tusen ton.

| (163) | Det fastställdes att de företag som gav sitt stöd till klagomålet och som var samarbetsvilliga i undersökningen representerade cirka 60 % av gemenskapens produktion av biodiesel under den undersökningsperiod som anges i skäl 162. Det företag som anges i skäl 165 nedan och som inte samarbetade i undersökningen räknades inte in bland de företag som stöder klagomålet. Det fastställs att klagomålet och undersökningen får stöd av huvuddelen av gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 9.1 och 10.8 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(163)

Det fastställdes att de företag som gav sitt stöd till klagomålet och som var samarbetsvilliga i undersökningen representerade cirka 60 % av gemenskapens produktion av biodiesel under den undersökningsperiod som anges i skäl 162. Det företag som anges i skäl 165 nedan och som inte samarbetade i undersökningen räknades inte in bland de företag som stöder klagomålet. Det fastställs att klagomålet och undersökningen får stöd av huvuddelen av gemenskapsindustrin i den mening som avses i artiklarna 9.1 och 10.8 i grundförordningen.

4.2.   Stickprovsförfarande

| (164) | På grund av det stora antalet tillverkare i gemenskapen fattades beslut om att använda stickprovsförfarandet för att fastställa förekomsten av väsentlig skada. Frågeformulär sändes till alla potentiella tillverkare av den likadana produkten i gemenskapen. Ursprungligen lämnade mer än 40 företag meningsfull information i sina svar och gick med på att samarbeta inom förfarandet. De tre företag som nämns i skäl 162 övervägdes inte för stickprovet av de orsaker som anges där. |
| --- | --- |

(164)

På grund av det stora antalet tillverkare i gemenskapen fattades beslut om att använda stickprovsförfarandet för att fastställa förekomsten av väsentlig skada. Frågeformulär sändes till alla potentiella tillverkare av den likadana produkten i gemenskapen. Ursprungligen lämnade mer än 40 företag meningsfull information i sina svar och gick med på att samarbeta inom förfarandet. De tre företag som nämns i skäl 162 övervägdes inte för stickprovet av de orsaker som anges där.

| (165) | Av de återstående företagen valde man ut ett stickprov bestående av elva företag på grundval av största representativa produktions- och försäljningsvolym inom gemenskapen (se skäl 11 ovan). En tillverkare som ursprungligen valdes ut till stickprovet måste uteslutas på grund av bristande samarbete i undersökningen. De återstående tio utvalda företagen anses vara representativa för gemenskapens sammanlagda produktion. |
| --- | --- |

(165)

Av de återstående företagen valde man ut ett stickprov bestående av elva företag på grundval av största representativa produktions- och försäljningsvolym inom gemenskapen (se skäl 11 ovan). En tillverkare som ursprungligen valdes ut till stickprovet måste uteslutas på grund av bristande samarbete i undersökningen. De återstående tio utvalda företagen anses vara representativa för gemenskapens sammanlagda produktion.

| (166) | Alla hänvisningar nedan till gemenskapsindustrin eller till företag i stickprovet avser dessa tio utvalda tillverkare. |
| --- | --- |

(166)

Alla hänvisningar nedan till gemenskapsindustrin eller till företag i stickprovet avser dessa tio utvalda tillverkare.

5.   SKADA

| (167) | Den granskning av utvecklingstendenser som gjordes för bedömning av skadan omfattade perioden från januari 2004 till slutet av undersökningsperioden (se skäl 17 ovan). Det framgick dock av undersökningen att gemenskapsindustrin i praktiken påbörjade sin verksamhet år 2004. Det ansågs därför vara lämpligare att basera bedömningen på utvecklingstendenser under perioden från 2005 till undersökningsperioden (nedan kallad den analyserade perioden). I den bedömning som redovisas nedan presenteras dock också information som har insamlats rörande 2004. |
| --- | --- |

(167)

Den granskning av utvecklingstendenser som gjordes för bedömning av skadan omfattade perioden från januari 2004 till slutet av undersökningsperioden (se skäl 17 ovan). Det framgick dock av undersökningen att gemenskapsindustrin i praktiken påbörjade sin verksamhet år 2004. Det ansågs därför vara lämpligare att basera bedömningen på utvecklingstendenser under perioden från 2005 till undersökningsperioden (nedan kallad den analyserade perioden). I den bedömning som redovisas nedan presenteras dock också information som har insamlats rörande 2004.

5.1.   Förbrukning i gemenskapen

Tabell 1

| Förbrukning i gemenskapen | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Index (2005 = 100) | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Förbrukning i gemenskapen

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Ton

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Index (2005 = 100)

60

100

155

207

206

| (168) | Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av den sammanlagda volymen av alla gemenskapstillverkares produktion på gemenskapsmarknaden (se skäl 162 ovan) minus deras export plus deras import från det berörda landet och import från övriga tredjeländer. |
| --- | --- |

(168)

Förbrukningen i gemenskapen fastställdes på grundval av den sammanlagda volymen av alla gemenskapstillverkares produktion på gemenskapsmarknaden (se skäl 162 ovan) minus deras export plus deras import från det berörda landet och import från övriga tredjeländer.

| (169) | Rörande importvolymerna från USA fanns följande informationskällor att tillgå:






  — | Eurostats uppgifter för de olika KN-nummer som tilldelats produkterna. |
| --- | --- | --- |

(169)

Rörande importvolymerna från USA fanns följande informationskällor att tillgå:

—

Eurostats uppgifter för de olika KN-nummer som tilldelats produkterna.

| — | USA:s exportstatistik. |
| --- | --- |

—

USA:s exportstatistik.

| — | Annan importstatistik av konfidentiell natur som erhållits från berörda parter. |
| --- | --- |

—

Annan importstatistik av konfidentiell natur som erhållits från berörda parter.

| (170) | Analysen av informationen visade dock att uppgifterna från Eurostat inte kunde användas för bedömning av förbrukningen, eftersom det fram till slutet av 2007 inte fanns något distinkt KN-nummer att tillgå för tullklassificering av de olika typerna av den berörda produkten. Importen av den berörda produkten klassificerades med ett antal koder som också omfattade importuppgifter för andra produkter. Det ansågs därför vara lämpligare att använda USA:s exportstatistik för att kunna fastställa tillförlitliga uppgifter om import- och förbrukningsvolymer och utvecklingstendenser för importen. När denna informationskälla användes tog man hänsyn till den tid som krävdes för transport av produkten från USA till gemenskapen, och exportstatistiken justerades med en månad för att beakta tidsförskjutningen. |
| --- | --- |

(170)

Analysen av informationen visade dock att uppgifterna från Eurostat inte kunde användas för bedömning av förbrukningen, eftersom det fram till slutet av 2007 inte fanns något distinkt KN-nummer att tillgå för tullklassificering av de olika typerna av den berörda produkten. Importen av den berörda produkten klassificerades med ett antal koder som också omfattade importuppgifter för andra produkter. Det ansågs därför vara lämpligare att använda USA:s exportstatistik för att kunna fastställa tillförlitliga uppgifter om import- och förbrukningsvolymer och utvecklingstendenser för importen. När denna informationskälla användes tog man hänsyn till den tid som krävdes för transport av produkten från USA till gemenskapen, och exportstatistiken justerades med en månad för att beakta tidsförskjutningen.

| (171) | När det gäller importen från andra länder och export från gemenskapstillverkare, baserade sig på uppgifterna i klagomålet, eftersom uppgifterna från Eurostat hade sina begränsningar. |
| --- | --- |

(171)

När det gäller importen från andra länder och export från gemenskapstillverkare, baserade sig på uppgifterna i klagomålet, eftersom uppgifterna från Eurostat hade sina begränsningar.

| (172) | Med ovanstående som grund konstaterades det att gemenskapens förbrukning av biodiesel ökade med 107 % mellan 2005 och 2007 och sedan minskade något (1 procentenhet) under undersökningsperioden. Totalt sett ökade förbrukningen under den analyserade perioden till mer än det dubbla. |
| --- | --- |

(172)

Med ovanstående som grund konstaterades det att gemenskapens förbrukning av biodiesel ökade med 107 % mellan 2005 och 2007 och sedan minskade något (1 procentenhet) under undersökningsperioden. Totalt sett ökade förbrukningen under den analyserade perioden till mer än det dubbla.

| (173) | Den ökade efterfrågan berodde främst på medlemsstaternas incitament för att främja användningen av biodiesel efter antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG av den 8 maj 2003 om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (16) och rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (17). |
| --- | --- |

(173)

Den ökade efterfrågan berodde främst på medlemsstaternas incitament för att främja användningen av biodiesel efter antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG av den 8 maj 2003 om främjande av användningen av biodrivmedel eller andra förnybara drivmedel (16) och rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (17).

5.2.   Importvolym från det berörda landet och marknadsandel

Tabell 2

| Import från USA | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ton | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Index (2005 = 100) | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Marknadsandel | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Index (2005 = 100) | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Källa: USA:s exportstatistik. |

Import från USA

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Ton

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Index (2005 = 100)

23

100

442

6 354

9 885

Marknadsandel

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Index (2005 = 100)

25

100

250

2 750

4 300

Källa: USA:s exportstatistik.

| (174) | Importvolymen från USA ökade avsevärt, från cirka 11 500 ton år 2005 till cirka 1 137 000 ton under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(174)

Importvolymen från USA ökade avsevärt, från cirka 11 500 ton år 2005 till cirka 1 137 000 ton under undersökningsperioden.

| (175) | Under den analyserade perioden ökade den subventionerade USA-importens andel på gemenskapsmarknaden kontinuerligt, från 0,4 % under 2005 till 17,2 % under undersökningsperioden. Den subventionerade importen har således ökat betydligt, både i absoluta termer och i relativa termer jämfört med förbrukningen i gemenskapen under den perioden. |
| --- | --- |

(175)

Under den analyserade perioden ökade den subventionerade USA-importens andel på gemenskapsmarknaden kontinuerligt, från 0,4 % under 2005 till 17,2 % under undersökningsperioden. Den subventionerade importen har således ökat betydligt, både i absoluta termer och i relativa termer jämfört med förbrukningen i gemenskapen under den perioden.

| (176) | Splash and dash är ett begrepp som biodieselaktörer använder för att beskriva ett förfarande där biodiesel med hävdat främmande ursprung transporteras till gemenskapen via USA där denna biodiesel blandas med ”en droppe” (0,01 % av den slutliga blandningen) konventionell dieselolja så att producenten som gör blandningen kan utnyttja subventioner i USA. |
| --- | --- |

(176)

Splash and dash är ett begrepp som biodieselaktörer använder för att beskriva ett förfarande där biodiesel med hävdat främmande ursprung transporteras till gemenskapen via USA där denna biodiesel blandas med ”en droppe” (0,01 % av den slutliga blandningen) konventionell dieselolja så att producenten som gör blandningen kan utnyttja subventioner i USA.

| (177) | Parterna i USA har hävdat att detta splash and dash-förfarande förklarar den stora ökningen av import från USA till gemenskapsmarknaden, eftersom förfarandet påstås motsvara 40 % av USA:s import under undersökningsperioden. Dessa parter har också hävdat att eftersom undersökningen ursprungligen gällde import av biodiesel med ursprung i USA, bör de kvantiteter som berörs av splash and dash separeras från skadebedömningen och hanteras som import från övriga tredjeländer. |
| --- | --- |

(177)

Parterna i USA har hävdat att detta splash and dash-förfarande förklarar den stora ökningen av import från USA till gemenskapsmarknaden, eftersom förfarandet påstås motsvara 40 % av USA:s import under undersökningsperioden. Dessa parter har också hävdat att eftersom undersökningen ursprungligen gällde import av biodiesel med ursprung i USA, bör de kvantiteter som berörs av splash and dash separeras från skadebedömningen och hanteras som import från övriga tredjeländer.

| (178) | Å andra sidan hävdade klaganden att splash and dash-import, i den mån den förekommer, på sin höjd representerar 10 % av USA:s exportvolym och därför saknar betydelse, och att den inte påverkar undersökningsresultaten att stora kvantiteter subventionerad import från USA har kommit in på gemenskapsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(178)

Å andra sidan hävdade klaganden att splash and dash-import, i den mån den förekommer, på sin höjd representerar 10 % av USA:s exportvolym och därför saknar betydelse, och att den inte påverkar undersökningsresultaten att stora kvantiteter subventionerad import från USA har kommit in på gemenskapsmarknaden, särskilt under undersökningsperioden.

| (179) | Undersökningen har visat att USA:s exportstatistik inte ger någon möjlighet att skilja mellan biodiesel som påstås ha exporterats inom ramen för splash and dash-förfarande och den övriga registrerade exporten från USA. Statistiken innehöll praktiskt taget inga deklarationer om återexport. USA:s myndigheter hävdade också att alla kvantiteter som registrerats som export gäller produkter som anses ha ursprung i USA. |
| --- | --- |

(179)

Undersökningen har visat att USA:s exportstatistik inte ger någon möjlighet att skilja mellan biodiesel som påstås ha exporterats inom ramen för splash and dash-förfarande och den övriga registrerade exporten från USA. Statistiken innehöll praktiskt taget inga deklarationer om återexport. USA:s myndigheter hävdade också att alla kvantiteter som registrerats som export gäller produkter som anses ha ursprung i USA.

| (180) | Dessutom konstaterade de flesta av de undersökta USA-företagen att det inte är möjligt att dela upp exporten till gemenskapen eller försäljningen på hemmamarknaden mellan kvantiteter som tillverkas eller har sitt ursprung i USA och kvantiteter som exporteras inom ramen för splash and dash-förfarandet. |
| --- | --- |

(180)

Dessutom konstaterade de flesta av de undersökta USA-företagen att det inte är möjligt att dela upp exporten till gemenskapen eller försäljningen på hemmamarknaden mellan kvantiteter som tillverkas eller har sitt ursprung i USA och kvantiteter som exporteras inom ramen för splash and dash-förfarandet.

| (181) | Det framkom också att de undersökta företagen i USA deklarerade all export av biodiesel som biodiesel med ursprung i USA, både i fråga om export från USA-exportörer och i fråga om import till närstående importörer i gemenskapen. |
| --- | --- |

(181)

Det framkom också att de undersökta företagen i USA deklarerade all export av biodiesel som biodiesel med ursprung i USA, både i fråga om export från USA-exportörer och i fråga om import till närstående importörer i gemenskapen.

| (182) | På grundval av ovanstående, och särskilt med beaktande av att export inom ramen för splash and dash, i den mån den förekommer, deklarerades som export med ursprung i USA och som enligt USA-myndigheterna därför räknas ha sitt ursprung i USA, konstaterades att det inte fanns några grunder för att anse att denna export inte skulle komma från USA. |
| --- | --- |

(182)

På grundval av ovanstående, och särskilt med beaktande av att export inom ramen för splash and dash, i den mån den förekommer, deklarerades som export med ursprung i USA och som enligt USA-myndigheterna därför räknas ha sitt ursprung i USA, konstaterades att det inte fanns några grunder för att anse att denna export inte skulle komma från USA.

5.3.   Priserna på den subventionerade importen och prisunderskridande

5.3.1.   Enhetspris

Tabell 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pris i euro/ton | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Index 2005 = 100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Källa: USA:s exportstatistik och besvarade frågeformulär från USA-exportörer som ingick i stickprovet. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Pris i euro/ton

463

575

600

596

616

Index 2005 = 100

81

100

104

104

107

Källa: USA:s exportstatistik och besvarade frågeformulär från USA-exportörer som ingick i stickprovet.

| (183) | USA:s exportstatistik användes också för att fastställa prisutvecklingen för subventionerad import med ursprung i USA, särskilt för 2007 och för undersökningsperioden. För att återge prisnivån vid gemenskapens gräns justerades exportpriserna med relevanta frakt- och försäkringskostnader. Det bör noteras att för tidigare delar av den analyserade perioden, dvs. 2005 och 2006 samt även 2004, var USA:s exportstatistik inte helt tillförlitlig när det gäller försäljningsvärden, eftersom de beräknade genomsnittliga exportpriserna befanns vara oproportionerligt höga i jämförelse med de priser som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade rapporterat. Därför fastställdes det genomsnittliga exportpriset från USA på grundval av de besvarade frågeformulären från de exporterande tillverkare i USA som ingick i stickprovet. |
| --- | --- |

(183)

USA:s exportstatistik användes också för att fastställa prisutvecklingen för subventionerad import med ursprung i USA, särskilt för 2007 och för undersökningsperioden. För att återge prisnivån vid gemenskapens gräns justerades exportpriserna med relevanta frakt- och försäkringskostnader. Det bör noteras att för tidigare delar av den analyserade perioden, dvs. 2005 och 2006 samt även 2004, var USA:s exportstatistik inte helt tillförlitlig när det gäller försäljningsvärden, eftersom de beräknade genomsnittliga exportpriserna befanns vara oproportionerligt höga i jämförelse med de priser som de samarbetsvilliga exporterande tillverkarna hade rapporterat. Därför fastställdes det genomsnittliga exportpriset från USA på grundval av de besvarade frågeformulären från de exporterande tillverkare i USA som ingick i stickprovet.

| (184) | De genomsnittliga priserna för import från USA varierade under den berörda perioden, och det förekom totalt sett en ökning på 7 % mellan 2005 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(184)

De genomsnittliga priserna för import från USA varierade under den berörda perioden, och det förekom totalt sett en ökning på 7 % mellan 2005 och undersökningsperioden.

5.3.2.   Prisunderskridande

| (185) | För analysen av prisunderskridande jämfördes det vägda genomsnittet av de försäljningspriser som stickprovets tillverkare i gemenskapen debiterade icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden, justerade till fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnitt av de cif-baserade importpriserna från USA för de exporterande tillverkare i USA som ingick i stickprovet. Där det var lämpligt tillämpades en justering för tullavgifter, kostnader efter import och skillnader i råvara (se nästa skäl) som använts för tillverkningen av biodiesel. |
| --- | --- |

(185)

För analysen av prisunderskridande jämfördes det vägda genomsnittet av de försäljningspriser som stickprovets tillverkare i gemenskapen debiterade icke-närstående kunder på gemenskapsmarknaden, justerade till fritt fabrik, med motsvarande vägda genomsnitt av de cif-baserade importpriserna från USA för de exporterande tillverkare i USA som ingick i stickprovet. Där det var lämpligt tillämpades en justering för tullavgifter, kostnader efter import och skillnader i råvara (se nästa skäl) som använts för tillverkningen av biodiesel.

| (186) | Vid undersökningen identifierades de olika typerna av den berörda produkten, särskilt på grundval av vilken råvara som hade använts för tillverkningen. Medan den huvudsakliga råvaran i gemenskapen är raps använder tillverkarna i USA andra råvaror såsom sojabönor, canola, palm osv. Eftersom råvaran är den överlägset viktigaste insatsvaran vid tillverkning av den berörda produkten, ansåg man att justering för skillnader i råvara bör godkännas. Justeringen beräknades motsvara marknadsvärdet av skillnaden mellan de relevanta typerna av berörd produkt och den typ av produkt som tillverkas av raps. På detta sätt gjordes en jämförelse på grundval av samma råvarubas, dvs. raps, av de vägda genomsnittliga försäljningspriserna för produkter från gemenskapsindustrin och de vägda genomsnittliga försäljningspriserna för den berörda importen. |
| --- | --- |

(186)

Vid undersökningen identifierades de olika typerna av den berörda produkten, särskilt på grundval av vilken råvara som hade använts för tillverkningen. Medan den huvudsakliga råvaran i gemenskapen är raps använder tillverkarna i USA andra råvaror såsom sojabönor, canola, palm osv. Eftersom råvaran är den överlägset viktigaste insatsvaran vid tillverkning av den berörda produkten, ansåg man att justering för skillnader i råvara bör godkännas. Justeringen beräknades motsvara marknadsvärdet av skillnaden mellan de relevanta typerna av berörd produkt och den typ av produkt som tillverkas av raps. På detta sätt gjordes en jämförelse på grundval av samma råvarubas, dvs. raps, av de vägda genomsnittliga försäljningspriserna för produkter från gemenskapsindustrin och de vägda genomsnittliga försäljningspriserna för den berörda importen.

| (187) | Härvid konstaterades att skillnaden mellan priserna i USA och priserna i gemenskapen, uttryckt som en procentandel av gemenskapsindustrins vägda genomsnittspriser fritt fabrik, dvs. prisunderskridandemarginalen, uppgår till ett värde mellan 18,9 % och 33,0 %. |
| --- | --- |

(187)

Härvid konstaterades att skillnaden mellan priserna i USA och priserna i gemenskapen, uttryckt som en procentandel av gemenskapsindustrins vägda genomsnittspriser fritt fabrik, dvs. prisunderskridandemarginalen, uppgår till ett värde mellan 18,9 % och 33,0 %.

5.4.   Gemenskapsindustrins ekonomiska situation

| (188) | Med hänsyn till artikel 8.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den subventionerade importens inverkan på gemenskapsindustrin en utvärdering av alla ekonomiska indikatorer som fastställts för gemenskapsindustrin under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(188)

Med hänsyn till artikel 8.5 i grundförordningen omfattade undersökningen av den subventionerade importens inverkan på gemenskapsindustrin en utvärdering av alla ekonomiska indikatorer som fastställts för gemenskapsindustrin under den analyserade perioden.

5.4.1.   Produktionskapacitet, produktion och kapacitetsutnyttjande

Tabell 4

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Produktionskapacitet
  (ton) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Index 2005 = 100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Produktion
  (ton) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Index 2005 = 100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Kapacitetsutnyttjande | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Index 2005 = 100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Källa: Besvarade frågeformulär från gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Produktionskapacitet

(ton)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Index 2005 = 100

58

100

142

238

274

Produktion

(ton)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Index 2005 = 100

58

100

149

225

248

Kapacitetsutnyttjande

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Index 2005 = 100

102

100

106

95

91

Källa: Besvarade frågeformulär från gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet.

| (189) | I takt med den ökande förbrukningen ökade också produktionskapaciteten hos stickprovets gemenskapstillverkare kontinuerligt under den analyserade perioden. Ökningen uppgick till 42 % mellan 2005 och 2006 och den följdes av en ytterligare ökning på 68 % under 2007 och 15 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Totalt sett ökade produktionskapaciteten med 174 % under den analyserade perioden. Ökningen av produktionskapaciteten var resultatet av nya investeringar inför en förväntad ökning av efterfrågan. |
| --- | --- |

(189)

I takt med den ökande förbrukningen ökade också produktionskapaciteten hos stickprovets gemenskapstillverkare kontinuerligt under den analyserade perioden. Ökningen uppgick till 42 % mellan 2005 och 2006 och den följdes av en ytterligare ökning på 68 % under 2007 och 15 % mellan 2007 och undersökningsperioden. Totalt sett ökade produktionskapaciteten med 174 % under den analyserade perioden. Ökningen av produktionskapaciteten var resultatet av nya investeringar inför en förväntad ökning av efterfrågan.

| (190) | Gemenskapsindustrins ökning av produktionskapaciteten bör också ses mot bakgrund av det mål på 5,75 % som fastställs i direktiv 2003/30/EG för förbrukningen av biobränslen och andra förnybara bränslen. Detta mål är beräknat på grundval av energiinnehållet i all bensin och diesel för transportändamål som placeras på gemenskapsmarknaden senast den 31 december 2010. Dessutom fastställde Europarådet i mars 2007 ett bindande minimimål på 10 % som alla medlemsstater senast 2020 måste nå när det gäller biobränslenas andel av den totala förbrukningen av bensin och diesel för transportändamål i gemenskapen (18). Om detta mål uppfylls, ökar förbrukningen av biobränslen i gemenskapen till cirka 33 miljoner ton oljeekvivalenter fram till det året. Gemenskapens totala produktionskapacitet år 2006 uppskattades till endast 6 miljoner ton. Mot bakgrund av ovanstående är det förståeligt att gemenskapstillverkare har investerat i tilläggskapacitet för att kunna bemöta en ökad efterfrågan. |
| --- | --- |

(190)

Gemenskapsindustrins ökning av produktionskapaciteten bör också ses mot bakgrund av det mål på 5,75 % som fastställs i direktiv 2003/30/EG för förbrukningen av biobränslen och andra förnybara bränslen. Detta mål är beräknat på grundval av energiinnehållet i all bensin och diesel för transportändamål som placeras på gemenskapsmarknaden senast den 31 december 2010. Dessutom fastställde Europarådet i mars 2007 ett bindande minimimål på 10 % som alla medlemsstater senast 2020 måste nå när det gäller biobränslenas andel av den totala förbrukningen av bensin och diesel för transportändamål i gemenskapen (18). Om detta mål uppfylls, ökar förbrukningen av biobränslen i gemenskapen till cirka 33 miljoner ton oljeekvivalenter fram till det året. Gemenskapens totala produktionskapacitet år 2006 uppskattades till endast 6 miljoner ton. Mot bakgrund av ovanstående är det förståeligt att gemenskapstillverkare har investerat i tilläggskapacitet för att kunna bemöta en ökad efterfrågan.

| (191) | Likaså ökade gemenskapsindustrins produktion av den likadana produkten kontinuerligt och nådde upp till en total ökning på 148 % under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(191)

Likaså ökade gemenskapsindustrins produktion av den likadana produkten kontinuerligt och nådde upp till en total ökning på 148 % under den analyserade perioden.

| (192) | Till följd av den relativt sett långsammare ökningen av produktionsvolymen i jämförelse med ökningen av produktionskapaciteten minskade kapacitetsutnyttjandet inom gemenskapsindustrin med 9 % under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(192)

Till följd av den relativt sett långsammare ökningen av produktionsvolymen i jämförelse med ökningen av produktionskapaciteten minskade kapacitetsutnyttjandet inom gemenskapsindustrin med 9 % under den analyserade perioden.

5.4.2.   Försäljningsvolym, marknadsandel och genomsnittligt enhetspris i gemenskapen

Tabell 5

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Försäljningsvolymer
  (ton) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Index 2005 = 100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Marknadsandel | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Index 2005 = 100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Genomsnittspriser
  (euro/ton) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Index 2005 = 100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Källa: Besvarade frågeformulär från gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Försäljningsvolymer

(ton)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Index 2005 = 100

59

100

147

221

243

Marknadsandel

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Index 2005 = 100

97

100

95

107

118

Genomsnittspriser

(euro/ton)

655

759

900

892

933

Index 2005 = 100

86

100

119

118

123

Källa: Besvarade frågeformulär från gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet.

| (193) | I och med förbrukningens utveckling ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden stadigt, och nådde en total ökning på 143 % under den analyserade perioden. Under samma period ökade gemenskapindustrin också sin marknadsandel med 4,5 procentenheter. |
| --- | --- |

(193)

I och med förbrukningens utveckling ökade gemenskapsindustrins försäljningsvolym på gemenskapsmarknaden stadigt, och nådde en total ökning på 143 % under den analyserade perioden. Under samma period ökade gemenskapindustrin också sin marknadsandel med 4,5 procentenheter.

| (194) | Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser på gemenskapsmarknaden ökade med 23 % under den analyserade perioden. Prisökningen motiverades med ökade kostnader för råvaror och andra insatsvaror. |
| --- | --- |

(194)

Gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser på gemenskapsmarknaden ökade med 23 % under den analyserade perioden. Prisökningen motiverades med ökade kostnader för råvaror och andra insatsvaror.

5.4.3.   Tillväxt

| (195) | Gemenskapsindustrins tillväxt framgår av volymindikatorer som produktion och försäljning, men framförallt av marknadsandelen. Trots en kraftig ökning av förbrukningen på gemenskapsmarknaden under den analyserade perioden var ökningen av marknadsandel relativt blygsam för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. Särskilt mellan 2006 och undersökningsperioden ökade de här tillverkarnas marknadsandel med endast 5,8 procentenheter. Under samma tid ökade den subventionerade importens marknadsandel med mer än 16 procentenheter. Det faktum att gemenskapsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av marknadens tillväxt hade en övergripande negativ effekt på industrins ekonomiska situation. Flera skadefaktorer såsom produktion, utnyttjande av produktionskapacitet, produktivitet, försäljning, investeringspolitik och avkastning på investeringarna påverkades påtagligt. |
| --- | --- |

(195)

Gemenskapsindustrins tillväxt framgår av volymindikatorer som produktion och försäljning, men framförallt av marknadsandelen. Trots en kraftig ökning av förbrukningen på gemenskapsmarknaden under den analyserade perioden var ökningen av marknadsandel relativt blygsam för de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. Särskilt mellan 2006 och undersökningsperioden ökade de här tillverkarnas marknadsandel med endast 5,8 procentenheter. Under samma tid ökade den subventionerade importens marknadsandel med mer än 16 procentenheter. Det faktum att gemenskapsindustrin inte fullt ut kunde dra nytta av marknadens tillväxt hade en övergripande negativ effekt på industrins ekonomiska situation. Flera skadefaktorer såsom produktion, utnyttjande av produktionskapacitet, produktivitet, försäljning, investeringspolitik och avkastning på investeringarna påverkades påtagligt.

5.4.4.   Lager

Tabell 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lager
  (ton) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Index (2005 = 100) | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Källa: Besvarade frågeformulär från gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Lager

(ton)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Index (2005 = 100)

76

100

233

378

399

Källa: Besvarade frågeformulär från gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet.

| (196) | Under den analyserade perioden ökade mängden biodiesel i lager med cirka 200 %. Lagervolymen ökade under hela den analyserade perioden och följde mera markant ökningen av gemenskapsindustrins produktionsvolymer under samma period. Eftersom biodiesel inte kan lagras längre än sex månader (den genomsnittliga tiden i lager är endast cirka tre månader), anses emellertid uppgifter rörande lager endast ha ett begränsat värde när det gäller att bedöma den ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(196)

Under den analyserade perioden ökade mängden biodiesel i lager med cirka 200 %. Lagervolymen ökade under hela den analyserade perioden och följde mera markant ökningen av gemenskapsindustrins produktionsvolymer under samma period. Eftersom biodiesel inte kan lagras längre än sex månader (den genomsnittliga tiden i lager är endast cirka tre månader), anses emellertid uppgifter rörande lager endast ha ett begränsat värde när det gäller att bedöma den ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin.

5.4.5.   Lönsamhet, investeringar, avkastning på investeringar, kassaflöde och förmågan att anskaffa kapital

Tabell 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lönsamhet | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Index (2005 = 100) | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Investeringar (i 1 000 euro) | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Index (2005 = 100) | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Avkastning på investeringar | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Index (2005 = 100) | 80 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Kassaflöde (i 1 000 euro) | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Index (2005 = 100) | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Källa: Besvarade frågeformulär från gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Lönsamhet

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Index (2005 = 100)

51

100

98

31

31

Investeringar (i 1 000 euro)

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Index (2005 = 100)

28

100

335

198

185

Avkastning på investeringar

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Index (2005 = 100)

80

100

95

20

20

Kassaflöde (i 1 000 euro)

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Index (2005 = 100)

18

100

163

127

138

Källa: Besvarade frågeformulär från gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet.

| (197) | Lönsamheten för stickprovets gemenskapstillverkare fastställdes genom att nettovinsten före skatt från försäljningen av den likadana produkten på gemenskapsmarknaden uttrycktes som en procentandel av omsättningen från denna försäljning. Under den analyserade perioden sjönk vinstmarginalen för dessa tillverkare från 18,3 % år 2005 till 5,7 % under undersökningsperioden. Detta innebär en sänkning med 12,6 procentenheter under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(197)

Lönsamheten för stickprovets gemenskapstillverkare fastställdes genom att nettovinsten före skatt från försäljningen av den likadana produkten på gemenskapsmarknaden uttrycktes som en procentandel av omsättningen från denna försäljning. Under den analyserade perioden sjönk vinstmarginalen för dessa tillverkare från 18,3 % år 2005 till 5,7 % under undersökningsperioden. Detta innebär en sänkning med 12,6 procentenheter under den analyserade perioden.

| (198) | De berörda gemenskapstillverkarnas investeringar i biodiesel ökade med 235 % mellan 2005 och 2006. Denna ökning hörde samman med den utökade produktionskapaciteten för att bemöta en ökande efterfrågan i gemenskapen. Här noteras att det i de flesta fall tar minst två år från investeringsbeslutet innan en biodieselanläggning är i full drift. Samma tillverkare fortsatte att investera under 2007 och under undersökningsperioden, om än i en mycket långsammare takt. Denna period sammanfaller med perioden för den kraftiga ökningen av subventionerad import till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(198)

De berörda gemenskapstillverkarnas investeringar i biodiesel ökade med 235 % mellan 2005 och 2006. Denna ökning hörde samman med den utökade produktionskapaciteten för att bemöta en ökande efterfrågan i gemenskapen. Här noteras att det i de flesta fall tar minst två år från investeringsbeslutet innan en biodieselanläggning är i full drift. Samma tillverkare fortsatte att investera under 2007 och under undersökningsperioden, om än i en mycket långsammare takt. Denna period sammanfaller med perioden för den kraftiga ökningen av subventionerad import till gemenskapsmarknaden.

| (199) | De berörda gemenskapstillverkarnas avkastning på investeringen, dvs. resultatet före skatt som en procentandel av det genomsnittliga ingående och utgående bokförda värdet på de tillgångar som används för produktion av biodiesel, följde lönsamhetens negativa utveckling. Den faktiska försämringen var dock ännu mer drastisk eftersom minskningen under den analyserade perioden var 91 procentenheter. Den försämrade avkastningen på investeringar anses vara en klar indikation på den försämrade ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(199)

De berörda gemenskapstillverkarnas avkastning på investeringen, dvs. resultatet före skatt som en procentandel av det genomsnittliga ingående och utgående bokförda värdet på de tillgångar som används för produktion av biodiesel, följde lönsamhetens negativa utveckling. Den faktiska försämringen var dock ännu mer drastisk eftersom minskningen under den analyserade perioden var 91 procentenheter. Den försämrade avkastningen på investeringar anses vara en klar indikation på den försämrade ekonomiska situationen för gemenskapsindustrin.

| (200) | Utvecklingstendenserna för kassaflödet, som är industrins förmåga att själv finansiera verksamheten, visar en ökning på 38 % under den analyserade perioden. Trots den sänkta lönsamheten under samma period visar denna indikator en positiv utveckling, främst på grund av ökade avskrivningar, eftersom dessa ingår i beräkningen av kassaflödet. En annan bidragande orsak är det faktum att nedgången i lönsamhet under den berörda perioden, räknat i absoluta termer, inte var lika markant som nedgången i omsättning. Mellan 2006 och undersökningsperioden har dock kassaflödet visat en nedgång på 15 %, dvs. det skedde en nedgång under den senare delen av den analyserade perioden då det förekom mera subventionerad import på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(200)

Utvecklingstendenserna för kassaflödet, som är industrins förmåga att själv finansiera verksamheten, visar en ökning på 38 % under den analyserade perioden. Trots den sänkta lönsamheten under samma period visar denna indikator en positiv utveckling, främst på grund av ökade avskrivningar, eftersom dessa ingår i beräkningen av kassaflödet. En annan bidragande orsak är det faktum att nedgången i lönsamhet under den berörda perioden, räknat i absoluta termer, inte var lika markant som nedgången i omsättning. Mellan 2006 och undersökningsperioden har dock kassaflödet visat en nedgång på 15 %, dvs. det skedde en nedgång under den senare delen av den analyserade perioden då det förekom mera subventionerad import på gemenskapsmarknaden.

5.4.6.   Sysselsättning, produktivitet och löner

Tabell 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sysselsättning (heltidsekvivalenter, HTE) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Index (2005 = 100) | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Produktivitet
  (ton/HTE) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Index (2005 = 100) | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Löner (euro/HTE) | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Index (2005 = 100) | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Källa: Besvarade frågeformulär från gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet. |

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Sysselsättning (heltidsekvivalenter, HTE)

61

182

278

462

506

Index (2005 = 100)

34

100

153

254

278

Produktivitet

(ton/HTE)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Index (2005 = 100)

174

100

98

89

89

Löner (euro/HTE)

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Index (2005 = 100)

105

100

91

93

94

Källa: Besvarade frågeformulär från gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet.

| (201) | Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin ökade med 178 %, i takt med ökningen av produktion och försäljningsvolymer. Här noteras att biodieselindustrin är kapitalintensiv, men att produktionsprocessen inte kräver någon omfattande arbetsstyrka. |
| --- | --- |

(201)

Sysselsättningen inom gemenskapsindustrin ökade med 178 %, i takt med ökningen av produktion och försäljningsvolymer. Här noteras att biodieselindustrin är kapitalintensiv, men att produktionsprocessen inte kräver någon omfattande arbetsstyrka.

| (202) | Genomsnittslönerna minskade med 6 % under den analyserade perioden. Detta förklaras av det faktum att när gemenskapsindustrin tog in ny arbetsstyrka i samband med produktionsökningen mot slutet av den analyserade perioden var kvalifikationskraven inte lika höga som tidigare. |
| --- | --- |

(202)

Genomsnittslönerna minskade med 6 % under den analyserade perioden. Detta förklaras av det faktum att när gemenskapsindustrin tog in ny arbetsstyrka i samband med produktionsökningen mot slutet av den analyserade perioden var kvalifikationskraven inte lika höga som tidigare.

| (203) | Produktiviteten minskade med 11 % mellan 2005 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(203)

Produktiviteten minskade med 11 % mellan 2005 och undersökningsperioden.

5.4.7.   Storleken på den faktiska subventionsmarginalen och återhämtning från tidigare subventionering

| (204) | De subventionsmarginaler för exporterande tillverkare i USA som redogörs för ovan i avsnittet om subventioner ligger betydligt över nivån för stöd av mindre betydelse (de minimis-stöd). Mot bakgrund av den subventionerade importens volymer och priser kan det inte heller anses att verkningarna av den faktiska subventionsmarginalen skulle vara försumbara. |
| --- | --- |

(204)

De subventionsmarginaler för exporterande tillverkare i USA som redogörs för ovan i avsnittet om subventioner ligger betydligt över nivån för stöd av mindre betydelse (de minimis-stöd). Mot bakgrund av den subventionerade importens volymer och priser kan det inte heller anses att verkningarna av den faktiska subventionsmarginalen skulle vara försumbara.

5.4.8.   Gemenskapstillverkare som inte ingick i stickprovet

| (205) | Analysen av uppgifter rörande gemenskapsmarknaden tydde på att de gemenskapstillverkare som inte ingick i stickprovet och de som omnämns i skäl 162 gick miste om betydande marknadsandelar under den analyserade perioden när det gällde försäljningen av egentillverkad biodiesel på gemenskapsmarknaden. Förlusten av marknadsandel för dessa tillverkare uppskattas till mer än 20 procentenheter under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(205)

Analysen av uppgifter rörande gemenskapsmarknaden tydde på att de gemenskapstillverkare som inte ingick i stickprovet och de som omnämns i skäl 162 gick miste om betydande marknadsandelar under den analyserade perioden när det gällde försäljningen av egentillverkad biodiesel på gemenskapsmarknaden. Förlusten av marknadsandel för dessa tillverkare uppskattas till mer än 20 procentenheter under den analyserade perioden.

| (206) | Uppgifterna från klaganden tydde på att flera av dessa företag antingen upphörde med eller skar ner på sin biodieselverksamhet och att de inte kunde samarbeta i undersökningen på ett tillbörligt sätt. |
| --- | --- |

(206)

Uppgifterna från klaganden tydde på att flera av dessa företag antingen upphörde med eller skar ner på sin biodieselverksamhet och att de inte kunde samarbeta i undersökningen på ett tillbörligt sätt.

| (207) | Dessutom konstaterade ett antal företag som lämnade information inom ramen för stickprovsurvalet att de måste skära ned sin produktion och personal på grund av den billiga importen från USA. Liknande synpunkter kom från andra tillverkare som var klara att inleda sin produktion, men som måste vänta med sitt marknadsinträde på grund av den kraftiga ökningen av lågprisimport från USA, särskilt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(207)

Dessutom konstaterade ett antal företag som lämnade information inom ramen för stickprovsurvalet att de måste skära ned sin produktion och personal på grund av den billiga importen från USA. Liknande synpunkter kom från andra tillverkare som var klara att inleda sin produktion, men som måste vänta med sitt marknadsinträde på grund av den kraftiga ökningen av lågprisimport från USA, särskilt under undersökningsperioden.

| (208) | Dessa uppgifter rörande tillverkare som inte ingick i stickprovet stärker slutledningarna rörande skada som har drabbat de utvalda gemenskapstillverkarna. |
| --- | --- |

(208)

Dessa uppgifter rörande tillverkare som inte ingick i stickprovet stärker slutledningarna rörande skada som har drabbat de utvalda gemenskapstillverkarna.

5.5.   Slutsats om skada

| (209) | Den ökande efterfrågan ledde till att situationen för gemenskapstillverkarna i stickprovet förbättrades när det gäller volymindikatorer såsom produktion (+ 150 %), produktionskapacitet (+ 174 %) och försäljningsvolym (+ 143 %) under den analyserade perioden. Gemenskapstillverkarna i stickprovet ökade också sin marknadsandel från 25,3 % år 2005 till 29,8 % under undersökningsperioden, dvs. en liten ökning på 4,5 procentenheter. Under samma period ökade också sysselsättningen och investeringarna till följd av den ökande efterfrågan på biodiesel på gemenskapsmarknaden. Eftersom produktionsvolymerna inte följde marknadstillväxten, sjönk dock kapacitetsutnyttjandet med 9 % och produktiviteten minskade med 11 % under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(209)

Den ökande efterfrågan ledde till att situationen för gemenskapstillverkarna i stickprovet förbättrades när det gäller volymindikatorer såsom produktion (+ 150 %), produktionskapacitet (+ 174 %) och försäljningsvolym (+ 143 %) under den analyserade perioden. Gemenskapstillverkarna i stickprovet ökade också sin marknadsandel från 25,3 % år 2005 till 29,8 % under undersökningsperioden, dvs. en liten ökning på 4,5 procentenheter. Under samma period ökade också sysselsättningen och investeringarna till följd av den ökande efterfrågan på biodiesel på gemenskapsmarknaden. Eftersom produktionsvolymerna inte följde marknadstillväxten, sjönk dock kapacitetsutnyttjandet med 9 % och produktiviteten minskade med 11 % under den analyserade perioden.

| (210) | Huvudindikatorerna för den finansiella situationen för gemenskapstillverkarna i stickprovet försämrades under den analyserade perioden. Lönsamheten sjönk från cirka 18 % år 2005 och 2006 till under 6 % under undersökningsperioden. Trots gemenskapstillverkarnas förmåga att själva finansiera verksamheten, särskilt tack vare det ökade kassaflödet, skedde en drastisk minskning av avkastningen på investeringar med 80 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(210)

Huvudindikatorerna för den finansiella situationen för gemenskapstillverkarna i stickprovet försämrades under den analyserade perioden. Lönsamheten sjönk från cirka 18 % år 2005 och 2006 till under 6 % under undersökningsperioden. Trots gemenskapstillverkarnas förmåga att själva finansiera verksamheten, särskilt tack vare det ökade kassaflödet, skedde en drastisk minskning av avkastningen på investeringar med 80 % under undersökningsperioden.

| (211) | Undersökningen visade också att gemenskapstillverkarna i stickprovet upplevde en kraftig ökning av kostnaderna mellan 2005 och 2007 (+ 36 %) och mellan 2005 och undersökningsperioden (+ 42 %), till följd av ökade råvarupriser (främst på raps- och sojaolja), eftersom råvaran står för nästan 80 % av den totala kostnaden för biodiesel. Dessa kostnadsökningar kunde inte helt och hållet överföras till kunderna på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(211)

Undersökningen visade också att gemenskapstillverkarna i stickprovet upplevde en kraftig ökning av kostnaderna mellan 2005 och 2007 (+ 36 %) och mellan 2005 och undersökningsperioden (+ 42 %), till följd av ökade råvarupriser (främst på raps- och sojaolja), eftersom råvaran står för nästan 80 % av den totala kostnaden för biodiesel. Dessa kostnadsökningar kunde inte helt och hållet överföras till kunderna på gemenskapsmarknaden.

| (212) | Mot bakgrund av ovanstående kan man sluta sig till att gemenskapsindustrin som helhet har vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(212)

Mot bakgrund av ovanstående kan man sluta sig till att gemenskapsindustrin som helhet har vållats väsentlig skada i den mening som avses i artikel 8.5 i grundförordningen.

6.   ORSAKSSAMBAND

6.1.   Inledning

| (213) | Med hänvisning till artikel 8.6 och 8.7 i grundförordningen undersöktes det huruvida den subventionerade importen med ursprung i USA har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan kan anses vara väsentlig. Likaså undersöktes andra kända faktorer som samtidigt kan ha skadat gemenskapsindustrin, för att säkerställa att eventuell skada på grund av dessa andra faktorer inte tillskrivs den subventionerade importen. |
| --- | --- |

(213)

Med hänvisning till artikel 8.6 och 8.7 i grundförordningen undersöktes det huruvida den subventionerade importen med ursprung i USA har vållat gemenskapsindustrin skada i en sådan omfattning att skadan kan anses vara väsentlig. Likaså undersöktes andra kända faktorer som samtidigt kan ha skadat gemenskapsindustrin, för att säkerställa att eventuell skada på grund av dessa andra faktorer inte tillskrivs den subventionerade importen.

6.2.   Verkningarna av den subventionerade importen

| (214) | Undersökningen visade att volymen för den subventionerade lågprisimporten från USA ökade väsentligt (hundrafaldigt) under den analyserade perioden. Detta ledde till att importens marknadsandel ökade kraftigt, med 16,8 procentenheter, från 0,4 % under 2005 till 17,2 % under undersökningsperioden. För att påvisa den betydelse som verkningarna av den kraftigt ökade subventionerade importen från USA hade på gemenskapen, kan det noteras att marknadsandelen ökade med 16,8 procentenheter under en period på 15 månader. |
| --- | --- |

(214)

Undersökningen visade att volymen för den subventionerade lågprisimporten från USA ökade väsentligt (hundrafaldigt) under den analyserade perioden. Detta ledde till att importens marknadsandel ökade kraftigt, med 16,8 procentenheter, från 0,4 % under 2005 till 17,2 % under undersökningsperioden. För att påvisa den betydelse som verkningarna av den kraftigt ökade subventionerade importen från USA hade på gemenskapen, kan det noteras att marknadsandelen ökade med 16,8 procentenheter under en period på 15 månader.

| (215) | Samtidigt och trots en betydande ökning av förbrukningen lyckades gemenskapsindustrin endast nå upp till en marknadsandel på cirka 4,5 procentenheter på sin kärnmarknad under den analyserade perioden. Undersökningen visade att detta enbart skedde på bekostnad av de övriga gemenskapstillverkarna som upphörde med eller minskade sin produktion under den analyserade perioden. |
| --- | --- |

(215)

Samtidigt och trots en betydande ökning av förbrukningen lyckades gemenskapsindustrin endast nå upp till en marknadsandel på cirka 4,5 procentenheter på sin kärnmarknad under den analyserade perioden. Undersökningen visade att detta enbart skedde på bekostnad av de övriga gemenskapstillverkarna som upphörde med eller minskade sin produktion under den analyserade perioden.

| (216) | Genomsnittspriserna på den subventionerade importen ökade med 7 % mellan 2005 och undersökningsperioden, men priserna var betydligt lägre än gemenskapsindustrins priser under samma period. Priserna på den subventionerade importen underskred således väsentligt gemenskapsindustrins priser och underskridandemarginalen låg i genomsnitt på 25 % under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(216)

Genomsnittspriserna på den subventionerade importen ökade med 7 % mellan 2005 och undersökningsperioden, men priserna var betydligt lägre än gemenskapsindustrins priser under samma period. Priserna på den subventionerade importen underskred således väsentligt gemenskapsindustrins priser och underskridandemarginalen låg i genomsnitt på 25 % under undersökningsperioden.

| (217) | Det tryck som den kraftiga ökningen av subventionerad lågprisimport utövade på gemenskapsmarknaden medförde att gemenskapsindustrin inte kunde prissätta sina produkter i linje med marknadsvillkoren och kostnadsökningarna. Under undersökningsperioden var de genomsnittliga priserna på den råvara som gemenskapsindustrin använde för att producera biodiesel 25 % högre än 2006. Gemenskapsindustrin kunde endast överföra en begränsad ökning på 4 % till sina kunder, medan gemenskapsindustrins totala kostnader ökade med 20 % under samma period. Det är värt att notera att också priset på den huvudsakliga råvara som användes av tillverkarna i USA, dvs. sojaolja, ökade markant under samma period. Dessa kostnadsökningar återspeglades inte i priserna på den subventionerade importen (se skäl 211 ovan). |
| --- | --- |

(217)

Det tryck som den kraftiga ökningen av subventionerad lågprisimport utövade på gemenskapsmarknaden medförde att gemenskapsindustrin inte kunde prissätta sina produkter i linje med marknadsvillkoren och kostnadsökningarna. Under undersökningsperioden var de genomsnittliga priserna på den råvara som gemenskapsindustrin använde för att producera biodiesel 25 % högre än 2006. Gemenskapsindustrin kunde endast överföra en begränsad ökning på 4 % till sina kunder, medan gemenskapsindustrins totala kostnader ökade med 20 % under samma period. Det är värt att notera att också priset på den huvudsakliga råvara som användes av tillverkarna i USA, dvs. sojaolja, ökade markant under samma period. Dessa kostnadsökningar återspeglades inte i priserna på den subventionerade importen (se skäl 211 ovan).

| (218) | För att ytterligare påvisa orsakssambandet mellan den kraftiga ökningen av subventionerad lågprisimport från USA och den skada som vållades gemenskapsindustrin, jämfördes situationen på gemenskapsmarknaden under perioden 2005–2006, när det inte förekom subventionerad import, med situationen på marknaden mellan 2006 och undersökningsperioden när den kraftiga ökningen av subventionerad lågprisimport ägde rum. |
| --- | --- |

(218)

För att ytterligare påvisa orsakssambandet mellan den kraftiga ökningen av subventionerad lågprisimport från USA och den skada som vållades gemenskapsindustrin, jämfördes situationen på gemenskapsmarknaden under perioden 2005–2006, när det inte förekom subventionerad import, med situationen på marknaden mellan 2006 och undersökningsperioden när den kraftiga ökningen av subventionerad lågprisimport ägde rum.

| (219) | Under perioden 2005–2006, när det inte förekom subventionerad import på gemenskapsmarknaden, ökade förbrukningen med cirka 1,8 miljoner ton. Alla tillverkare i gemenskapen kunde utarbeta sina affärsplaner utifrån ett perspektiv med en snabbt ökande och sund marknad. Under denna period ökade priserna med 19 % och gemenskapsindustrin gjorde vinster som kunde uppgå till 18,3 %. Under 2007 och under undersökningsperioden ändrades situationen drastiskt. Subventionerad lågprisimport från USA började tränga in på marknaden. Även om marknaden fortsatte att öka med 1,6 miljoner ton övertogs största delen av denna marknadsökning (mer än 1 miljon ton) av den subventionerade importen från USA. Ökningen av gemenskapsindustrins marknadsandel var blygsam, och medan de huvudsakliga kostnaderna för produktionen av biodiesel ökade betydligt (cirka 25 %), ökade de genomsnittliga försäljningspriserna under samma period endast med cirka 4 %. Följaktligen försämrades gemenskapsindustrins övergripande ekonomiska och finansiella situation under undersökningsperioden till följd av en betydande minskning av vinsterna som gick ned till mindre än 6 % av omsättningen. |
| --- | --- |

(219)

Under perioden 2005–2006, när det inte förekom subventionerad import på gemenskapsmarknaden, ökade förbrukningen med cirka 1,8 miljoner ton. Alla tillverkare i gemenskapen kunde utarbeta sina affärsplaner utifrån ett perspektiv med en snabbt ökande och sund marknad. Under denna period ökade priserna med 19 % och gemenskapsindustrin gjorde vinster som kunde uppgå till 18,3 %. Under 2007 och under undersökningsperioden ändrades situationen drastiskt. Subventionerad lågprisimport från USA började tränga in på marknaden. Även om marknaden fortsatte att öka med 1,6 miljoner ton övertogs största delen av denna marknadsökning (mer än 1 miljon ton) av den subventionerade importen från USA. Ökningen av gemenskapsindustrins marknadsandel var blygsam, och medan de huvudsakliga kostnaderna för produktionen av biodiesel ökade betydligt (cirka 25 %), ökade de genomsnittliga försäljningspriserna under samma period endast med cirka 4 %. Följaktligen försämrades gemenskapsindustrins övergripande ekonomiska och finansiella situation under undersökningsperioden till följd av en betydande minskning av vinsterna som gick ned till mindre än 6 % av omsättningen.

| (220) | På grundval av ovanstående dras den preliminära slutsatsen att den subventionerade lågprisimporten från USA, vars priser i betydande grad underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden och som även ökade betydligt i volym, har haft en avgörande roll för den väsentliga skada som har vållats gemenskapsindustrin, vilket särskilt framgår av försämringen av gemenskapsindustrins finansiella situation under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(220)

På grundval av ovanstående dras den preliminära slutsatsen att den subventionerade lågprisimporten från USA, vars priser i betydande grad underskred gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden och som även ökade betydligt i volym, har haft en avgörande roll för den väsentliga skada som har vållats gemenskapsindustrin, vilket särskilt framgår av försämringen av gemenskapsindustrins finansiella situation under undersökningsperioden.

6.3.   Verkningar av andra faktorer

6.3.1.   Import från övriga tredjeländer

Tabell 9

| Övriga tredjeländer | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Undersökningsperioden |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total import
  (ton) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Index | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Marknadsandel | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Index 2005 = 100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Källa: Information från klaganden. |

Övriga tredjeländer

2004

2005

2006

2007

Undersökningsperioden

Total import

(ton)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Index

0

100

183

482

493

Marknadsandel

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Index 2005 = 100

0

100

122

244

244

Källa: Information från klaganden.

| (221) | Importvolymerna från tredjeländer kunde inte uppskattas exakt inom ramen för undersökningen, på grund av de faktorer som anförs i skäl 171 ovan. Uppgifterna i tabellen ovan grundar sig därför på uppskattningar från klaganden. |
| --- | --- |

(221)

Importvolymerna från tredjeländer kunde inte uppskattas exakt inom ramen för undersökningen, på grund av de faktorer som anförs i skäl 171 ovan. Uppgifterna i tabellen ovan grundar sig därför på uppskattningar från klaganden.

| (222) | Importen från tredjeländer som inte berördes av undersökningen ökade från cirka 30 000 ton under 2005 till 147 812 ton under undersökningsperioden. Ökningen av marknadsandelen var inte högre än 1,3 procentenheter under denna period. Man drog därför preliminärt slutsatsen att importen från övriga tredjeländer utgjorde ett försumbart bidrag till den skada som vållats gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(222)

Importen från tredjeländer som inte berördes av undersökningen ökade från cirka 30 000 ton under 2005 till 147 812 ton under undersökningsperioden. Ökningen av marknadsandelen var inte högre än 1,3 procentenheter under denna period. Man drog därför preliminärt slutsatsen att importen från övriga tredjeländer utgjorde ett försumbart bidrag till den skada som vållats gemenskapsindustrin.

6.3.2.   Utveckling av efterfrågan

| (223) | Mot bakgrund av den betydande ökningen av efterfrågan under den berörda perioden och den analyserade perioden kan den väsentliga skada som har vållats gemenskapsindustrin under undersökningsperioden inte tillskrivas den försumbara minskning av efterfrågan (– 0,5 %) som kunde iakttas på gemenskapsmarknaden mellan 2007 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(223)

Mot bakgrund av den betydande ökningen av efterfrågan under den berörda perioden och den analyserade perioden kan den väsentliga skada som har vållats gemenskapsindustrin under undersökningsperioden inte tillskrivas den försumbara minskning av efterfrågan (– 0,5 %) som kunde iakttas på gemenskapsmarknaden mellan 2007 och undersökningsperioden.

6.3.3.   Politiska beslut

| (224) | En berörd part hävdade att återinförandet av energiskatt i Tyskland på biodiesel (19) hade haft en negativ inverkan på den ekonomiska situationen för gemenskapstillverkare som levererade till denna medlemsstat. |
| --- | --- |

(224)

En berörd part hävdade att återinförandet av energiskatt i Tyskland på biodiesel (19) hade haft en negativ inverkan på den ekonomiska situationen för gemenskapstillverkare som levererade till denna medlemsstat.

| (225) | Undersökningen visade att användningen av ren biodiesel i Tyskland sedan 1999 har åtnjutit skattelättnader, som minskades från och med den 1 augusti 2006. Den 1 januari 2007 infördes dock ett krav på obligatorisk blandning (20) genom vilket en biodieselkvot på 4,4 % beräknades på grundval av energiinnehållet i all bensin och diesel som placeras på den tyska marknaden för transportändamål. Aktörer som inte uppfyller denna kvot måste böta 0,60 euro per liter biodiesel som saknas i kvoten. Detta krav på obligatorisk blandning tycks i stor utsträckning ha kompenserat de påstådda försäljningsförlusterna och uppvägt incitamentsminskningen. Undersökningen visar att de gemenskapstillverkare i stickprovet som levererade till den tyska marknaden ökade sin försäljning med 68 % mellan 2006 och undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(225)

Undersökningen visade att användningen av ren biodiesel i Tyskland sedan 1999 har åtnjutit skattelättnader, som minskades från och med den 1 augusti 2006. Den 1 januari 2007 infördes dock ett krav på obligatorisk blandning (20) genom vilket en biodieselkvot på 4,4 % beräknades på grundval av energiinnehållet i all bensin och diesel som placeras på den tyska marknaden för transportändamål. Aktörer som inte uppfyller denna kvot måste böta 0,60 euro per liter biodiesel som saknas i kvoten. Detta krav på obligatorisk blandning tycks i stor utsträckning ha kompenserat de påstådda försäljningsförlusterna och uppvägt incitamentsminskningen. Undersökningen visar att de gemenskapstillverkare i stickprovet som levererade till den tyska marknaden ökade sin försäljning med 68 % mellan 2006 och undersökningsperioden.

| (226) | På grundval av ovanstående anser man att beslut som fattas av myndigheter i gemenskapen inte kan bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den väsentliga skada som har vållats gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(226)

På grundval av ovanstående anser man att beslut som fattas av myndigheter i gemenskapen inte kan bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den väsentliga skada som har vållats gemenskapsindustrin.

6.3.4.   Oanvänd produktionskapacitet hos gemenskapstillverkare

| (227) | En berörd part hävdade att många företag i gemenskapen som sporrats av de offentliga åtgärderna för att främja biodieselproduktion beslöt att göra investeringar för att utöka befintliga produktionsanläggningar eller uppföra nya anläggningar. Denna part hävdade att produktionskapaciteten för biodiesel i gemenskapen var så hög som 11,5 miljoner ton under undersökningsperioden. Parten hävdade vidare att eftersom förbrukningen inte utvecklades på förväntat sätt stod en betydande del av produktionskapaciteten oanvänd och skulle ha stått oanvänd även utan importen från USA. Det betyder att de relativa fasta kostnaderna hade negativa inverkningar på lönsamheten, liksom på gemenskapstillverkarnas avkastning på investeringarna och kassaflödet. |
| --- | --- |

(227)

En berörd part hävdade att många företag i gemenskapen som sporrats av de offentliga åtgärderna för att främja biodieselproduktion beslöt att göra investeringar för att utöka befintliga produktionsanläggningar eller uppföra nya anläggningar. Denna part hävdade att produktionskapaciteten för biodiesel i gemenskapen var så hög som 11,5 miljoner ton under undersökningsperioden. Parten hävdade vidare att eftersom förbrukningen inte utvecklades på förväntat sätt stod en betydande del av produktionskapaciteten oanvänd och skulle ha stått oanvänd även utan importen från USA. Det betyder att de relativa fasta kostnaderna hade negativa inverkningar på lönsamheten, liksom på gemenskapstillverkarnas avkastning på investeringarna och kassaflödet.

| (228) | Här noteras att undersökningen gällde gemenskapstillverkarnas situation. Det är ett faktum att produktionskapaciteten inom gemenskapsindustrin ökade relativt sett mer (+ 189 %) än efterfrågan (+ 106 %), men det är också värt att notera att de främsta kostnadsdrivande faktorerna inom biodieselproduktion är de rörliga kostnaderna. Såsom anges i skäl 211 ovan utgör råvarukostnaderna 80 % av de totala kostnaderna vid biodieselproduktion. En ytterligare granskning av påståendet visade att andelen fasta kostnader vid produktion och försäljning av biodiesel endast utgör 6 % av de totala kostnaderna. Det betyder att den påstådda inverkan av ökade fasta kostnader till följd av oanvänd kapacitet inte kan förklara den betydande försämringen av gemenskapsindustrins finansiella situation under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(228)

Här noteras att undersökningen gällde gemenskapstillverkarnas situation. Det är ett faktum att produktionskapaciteten inom gemenskapsindustrin ökade relativt sett mer (+ 189 %) än efterfrågan (+ 106 %), men det är också värt att notera att de främsta kostnadsdrivande faktorerna inom biodieselproduktion är de rörliga kostnaderna. Såsom anges i skäl 211 ovan utgör råvarukostnaderna 80 % av de totala kostnaderna vid biodieselproduktion. En ytterligare granskning av påståendet visade att andelen fasta kostnader vid produktion och försäljning av biodiesel endast utgör 6 % av de totala kostnaderna. Det betyder att den påstådda inverkan av ökade fasta kostnader till följd av oanvänd kapacitet inte kan förklara den betydande försämringen av gemenskapsindustrins finansiella situation under undersökningsperioden.

| (229) | Det är dessutom värt att notera att kapacitetsutnyttjandet hos de utvalda gemenskapstillverkarna låg på 80 % under undersökningsperioden (se tabell 4 ovan). Den påstådda överkapaciteten i gemenskapen kunde således inte påvisas när det gäller de utvalda gemenskapstillverkarna. |
| --- | --- |

(229)

Det är dessutom värt att notera att kapacitetsutnyttjandet hos de utvalda gemenskapstillverkarna låg på 80 % under undersökningsperioden (se tabell 4 ovan). Den påstådda överkapaciteten i gemenskapen kunde således inte påvisas när det gäller de utvalda gemenskapstillverkarna.

| (230) | På grundval av ovanstående anses det att eventuella negativa verkningar som den oanvända produktionskapaciteten kan ha haft på gemenskapsindustrin inte var tillräckligt omfattande för att bryta sambandet mellan den subventionerade importen och den skada som vållats gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(230)

På grundval av ovanstående anses det att eventuella negativa verkningar som den oanvända produktionskapaciteten kan ha haft på gemenskapsindustrin inte var tillräckligt omfattande för att bryta sambandet mellan den subventionerade importen och den skada som vållats gemenskapsindustrin.

6.3.5.   Ökad efterfrågan på råvara och ökade priser

| (231) | En berörd part hävdade att den ökade efterfrågan på raps och rapsolja ledde till högre råvarupriser i gemenskapen. Det faktum att gemenskapstillverkare förlitar sig på rapsolja som främsta råvara kan förklara varför de kan ha haft större svårigheter än andra tillverkare som använder andra vegetabiliska oljor såsom sojaolja eller palmolja för produktion av biodiesel. |
| --- | --- |

(231)

En berörd part hävdade att den ökade efterfrågan på raps och rapsolja ledde till högre råvarupriser i gemenskapen. Det faktum att gemenskapstillverkare förlitar sig på rapsolja som främsta råvara kan förklara varför de kan ha haft större svårigheter än andra tillverkare som använder andra vegetabiliska oljor såsom sojaolja eller palmolja för produktion av biodiesel.

| (232) | Här noteras för det första att undersökningen visade att gemenskapstillverkarna i stickprovet inte endast förlitade sig på rapsolja för sin biodieselproduktion utan också använde andra vegetabiliska oljor (soja, palm, solros) och i vissa fall animaliskt fett. |
| --- | --- |

(232)

Här noteras för det första att undersökningen visade att gemenskapstillverkarna i stickprovet inte endast förlitade sig på rapsolja för sin biodieselproduktion utan också använde andra vegetabiliska oljor (soja, palm, solros) och i vissa fall animaliskt fett.

| (233) | Dessutom har man konstaterat (se skäl 211 ovan) att gemenskapsindustrin upplevde en betydande ökning av råvarukostnaderna under den analyserade perioden. Denna utveckling måste dock ses mot bakgrund av en allmän och världsomfattande ökning av priserna på jordbruksprodukter och här noteras att under samma period var prisökningen på sojaolja (den huvudsakliga råvaran för tillverkarna i det berörda landet) mera markant. Detta betyder att alla typer av biodiesel påverkades av ökade råvarupriser. |
| --- | --- |

(233)

Dessutom har man konstaterat (se skäl 211 ovan) att gemenskapsindustrin upplevde en betydande ökning av råvarukostnaderna under den analyserade perioden. Denna utveckling måste dock ses mot bakgrund av en allmän och världsomfattande ökning av priserna på jordbruksprodukter och här noteras att under samma period var prisökningen på sojaolja (den huvudsakliga råvaran för tillverkarna i det berörda landet) mera markant. Detta betyder att alla typer av biodiesel påverkades av ökade råvarupriser.

| (234) | På en marknad som styrs av effektiv konkurrens kan man förvänta sig att tillverkarna kan hämta in kostnadsökningarna och överföra dem till marknaden. Undersökningen visade dock att det tryck som den kraftiga ökningen av subventionerad lågprisimport utövade på gemenskapsmarknaden medförde att gemenskapstillverkare inte kunde prissätta sina produkter i linje med marknadsvillkoren och kostnadsökningarna. Likaså konstaterades att USA-tillverkarnas huvudsakliga råvara, sojaolja, var föremål för markanta prisökningar under den analyserade perioden. De ökade kostnaderna i USA återspeglades dock inte i priserna för den subventionerade importen till gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(234)

På en marknad som styrs av effektiv konkurrens kan man förvänta sig att tillverkarna kan hämta in kostnadsökningarna och överföra dem till marknaden. Undersökningen visade dock att det tryck som den kraftiga ökningen av subventionerad lågprisimport utövade på gemenskapsmarknaden medförde att gemenskapstillverkare inte kunde prissätta sina produkter i linje med marknadsvillkoren och kostnadsökningarna. Likaså konstaterades att USA-tillverkarnas huvudsakliga råvara, sojaolja, var föremål för markanta prisökningar under den analyserade perioden. De ökade kostnaderna i USA återspeglades dock inte i priserna för den subventionerade importen till gemenskapsmarknaden.

| (235) | Med detta som bakgrund kan man inte säga att de högre råvarupriserna skulle bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den skada som vållats gemenskapsindustrin. |
| --- | --- |

(235)

Med detta som bakgrund kan man inte säga att de högre råvarupriserna skulle bryta orsakssambandet mellan den subventionerade importen och den skada som vållats gemenskapsindustrin.

6.3.6.   Prisutvecklingen för mineraldiesel

| (236) | En berörd part hävdade att det fanns en stark korrelation mellan priserna på mineraldiesel och biodiesel och att ökningen av biodieselpriserna, som särskilt i Tyskland var kraftigare än ökningen av mineraldieselpriserna, därför hade lett till en nedgång i försäljningen för de tillverkare som levererar till denna medlemsstat. |
| --- | --- |

(236)

En berörd part hävdade att det fanns en stark korrelation mellan priserna på mineraldiesel och biodiesel och att ökningen av biodieselpriserna, som särskilt i Tyskland var kraftigare än ökningen av mineraldieselpriserna, därför hade lett till en nedgång i försäljningen för de tillverkare som levererar till denna medlemsstat.

| (237) | Här noteras för det första att parten i fråga inte hade lämnat några uppgifter som belägg för sitt påstående. Dessutom, och i motsats till vad denna part hävdade, visade undersökningen att gemenskapsindustrin hade ökat sin försäljning och marknadsandel under den analyserade perioden. Vidare gäller att eftersom priset på råolja är världsmarknadspriser så skulle försäljningen av den berörda produkten ha påverkats på samma sätt som skedde i fråga om försäljningen av biodiesel som produceras i gemenskapen. |
| --- | --- |

(237)

Här noteras för det första att parten i fråga inte hade lämnat några uppgifter som belägg för sitt påstående. Dessutom, och i motsats till vad denna part hävdade, visade undersökningen att gemenskapsindustrin hade ökat sin försäljning och marknadsandel under den analyserade perioden. Vidare gäller att eftersom priset på råolja är världsmarknadspriser så skulle försäljningen av den berörda produkten ha påverkats på samma sätt som skedde i fråga om försäljningen av biodiesel som produceras i gemenskapen.

| (238) | På grundval av ovanstående måste detta argument avvisas. |
| --- | --- |

(238)

På grundval av ovanstående måste detta argument avvisas.

6.3.7.   Betydelsen av var i gemenskapen biodieselanläggningarna är belägna

| (239) | En berörd part hävdade att en biodieseltillverkares geografiska läge är en viktig faktor när det gäller konkurrenskraft, och använde Tyskland som ett exempel för att demonstrera att biodieseltillverkare i inlandsområden måste bära höga transportkostnader eftersom alla stora kunder, särskilt raffinaderier och deras blandningsanläggningar ligger vid kusten. |
| --- | --- |

(239)

En berörd part hävdade att en biodieseltillverkares geografiska läge är en viktig faktor när det gäller konkurrenskraft, och använde Tyskland som ett exempel för att demonstrera att biodieseltillverkare i inlandsområden måste bära höga transportkostnader eftersom alla stora kunder, särskilt raffinaderier och deras blandningsanläggningar ligger vid kusten.

| (240) | Undersökningen visar att endast ett litet antal av gemenskapsindustrins tillverkare är belägna i inlandsområden. Det framkom också att vissa av dessa tillverkare är belägna nära raffinaderier i inlandsområden. För andra tillverkare visade undersökningen att eventuella nackdelar som inlandsbelägna biodieseltillverkare hade i form av långa avstånd till kunderna (blandningsanläggningar, raffinaderier) kompenserades av att de låg nära kvarnar och/eller råvaruleverantörer. |
| --- | --- |

(240)

Undersökningen visar att endast ett litet antal av gemenskapsindustrins tillverkare är belägna i inlandsområden. Det framkom också att vissa av dessa tillverkare är belägna nära raffinaderier i inlandsområden. För andra tillverkare visade undersökningen att eventuella nackdelar som inlandsbelägna biodieseltillverkare hade i form av långa avstånd till kunderna (blandningsanläggningar, raffinaderier) kompenserades av att de låg nära kvarnar och/eller råvaruleverantörer.

| (241) | På grundval av ovanstående avvisades påståendet om att belägenhet i inlandsområden vållar gemenskapsindustrin väsentlig skada. |
| --- | --- |

(241)

På grundval av ovanstående avvisades påståendet om att belägenhet i inlandsområden vållar gemenskapsindustrin väsentlig skada.

6.3.8.   Tillverkare som är närstående USA:s exportörer

| (242) | Det bör noteras att verkningarna av den USA-import som genomfördes av de tre företagen som hänvisas till i skäl 162 har beaktats i analysen av verkningarna av den subventionerade USA-importen (se skälen 214 till 220 ovan). I fråga om de här företagens försäljning av egentillverkad biodiesel tydde undersökningen inte på att det skulle förekomma avvikande prissättning eller avvikande beteende jämfört med motsvarande aspekter hos de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet, särskilt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(242)

Det bör noteras att verkningarna av den USA-import som genomfördes av de tre företagen som hänvisas till i skäl 162 har beaktats i analysen av verkningarna av den subventionerade USA-importen (se skälen 214 till 220 ovan). I fråga om de här företagens försäljning av egentillverkad biodiesel tydde undersökningen inte på att det skulle förekomma avvikande prissättning eller avvikande beteende jämfört med motsvarande aspekter hos de gemenskapstillverkare som ingick i stickprovet, särskilt under undersökningsperioden.

6.4.   Slutsats om orsakssamband

| (243) | Den ovan anförda analysen visar att det förekom en betydande ökning av volym och marknadsandel för subventionerad lågprisimport från USA mellan 2005 och undersökningsperioden. Det framkom samtidigt att denna import såldes betydligt under gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(243)

Den ovan anförda analysen visar att det förekom en betydande ökning av volym och marknadsandel för subventionerad lågprisimport från USA mellan 2005 och undersökningsperioden. Det framkom samtidigt att denna import såldes betydligt under gemenskapsindustrins priser under undersökningsperioden.

| (244) | Resultaten från den undersökning och analys som gjordes för perioden 2005 och 2006 jämfört med perioden 2007 till undersökningsperioden visade att det fanns ett klart tidsmässigt samband mellan tidpunkten för den kraftiga ökningen av lågprisimport från USA och den betydande försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation, särskilt under undersökningsperioden. |
| --- | --- |

(244)

Resultaten från den undersökning och analys som gjordes för perioden 2005 och 2006 jämfört med perioden 2007 till undersökningsperioden visade att det fanns ett klart tidsmässigt samband mellan tidpunkten för den kraftiga ökningen av lågprisimport från USA och den betydande försämringen av gemenskapsindustrins ekonomiska situation, särskilt under undersökningsperioden.

| (245) | På grundval av analysen ovan där man grundligt har urskilt och separerat alla kända faktorers verkningar på gemenskapsindustrins situation från de skadevållande verkningarna av subventionerad import, konstaterades det preliminärt att den subventionerade importen från USA har vållat väsentlig skada för gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 8.6 i grundförordningen. |
| --- | --- |

(245)

På grundval av analysen ovan där man grundligt har urskilt och separerat alla kända faktorers verkningar på gemenskapsindustrins situation från de skadevållande verkningarna av subventionerad import, konstaterades det preliminärt att den subventionerade importen från USA har vållat väsentlig skada för gemenskapsindustrin i den mening som avses i artikel 8.6 i grundförordningen.

7.   GEMENSKAPENS INTRESSE

7.1.   Inledande anmärkning

| (246) | Kommissionen granskade, enligt artikel 31 i grundförordningen, om det trots slutsatsen om skadevållande subventioner förekom tvingande skäl att sluta sig till att det inte ligger i gemenskapens intresse att i detta särskilda fall införa åtgärder. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika intressen som gällde för berörda parter, inklusive gemenskapsindustrin, importörerna, råvaruleverantörerna och användarna av den berörda produkten. |
| --- | --- |

(246)

Kommissionen granskade, enligt artikel 31 i grundförordningen, om det trots slutsatsen om skadevållande subventioner förekom tvingande skäl att sluta sig till att det inte ligger i gemenskapens intresse att i detta särskilda fall införa åtgärder. Gemenskapens intresse fastställdes på grundval av en bedömning av alla de olika intressen som gällde för berörda parter, inklusive gemenskapsindustrin, importörerna, råvaruleverantörerna och användarna av den berörda produkten.

7.2.   Gemenskapsindustrins intresse

7.2.1.   Verkningarna för gemenskapsindustrin av att åtgärder införs eller inte införs

| (247) | Såsom anges ovan vållades gemenskapsindustrin väsentlig skada till följd av subventionerad import med ursprung i USA. Om inga åtgärder införs, leder detta högst sannolikt till att den negativa utvecklingstendensen för gemenskapsindustrins finansiella situation fortsätter. Gemenskapsindustrins situation kännetecknades särskilt av en lönsamhetsnedgång på 12,6 procentenheter mellan 2005 och undersökningsperioden, på grund av att priserna inte ökade tillräckligt. Mot bakgrund av lönsamhetens nedåtgående utveckling är det högst sannolikt att gemenskapsindustrins finansiella situation kommer att försämras ytterligare om inga åtgärder införs. Detta skulle i slutändan leda till minskad produktion och flera nedläggningar av produktionsanläggningar, vilket hotar sysselsättningen och investeringarna i gemenskapen. |
| --- | --- |

(247)

Såsom anges ovan vållades gemenskapsindustrin väsentlig skada till följd av subventionerad import med ursprung i USA. Om inga åtgärder införs, leder detta högst sannolikt till att den negativa utvecklingstendensen för gemenskapsindustrins finansiella situation fortsätter. Gemenskapsindustrins situation kännetecknades särskilt av en lönsamhetsnedgång på 12,6 procentenheter mellan 2005 och undersökningsperioden, på grund av att priserna inte ökade tillräckligt. Mot bakgrund av lönsamhetens nedåtgående utveckling är det högst sannolikt att gemenskapsindustrins finansiella situation kommer att försämras ytterligare om inga åtgärder införs. Detta skulle i slutändan leda till minskad produktion och flera nedläggningar av produktionsanläggningar, vilket hotar sysselsättningen och investeringarna i gemenskapen.

| (248) | Införandet av åtgärder anses kunna återställa sund konkurrens på marknaden. Det bör noteras att gemenskapsindustrins nedåtgående utvecklingstendens i fråga om lönsamheten är resultatet av svårigheterna med att konkurrera med den subventionerade lågprisimporten från USA. Om antisubventionsåtgärder införs, skulle gemenskapsindustrin sannolikt kunna upprätthålla sin lönsamhet på de nivåer som anses vara nödvändiga för denna kapitalintensiva industri. |
| --- | --- |

(248)

Införandet av åtgärder anses kunna återställa sund konkurrens på marknaden. Det bör noteras att gemenskapsindustrins nedåtgående utvecklingstendens i fråga om lönsamheten är resultatet av svårigheterna med att konkurrera med den subventionerade lågprisimporten från USA. Om antisubventionsåtgärder införs, skulle gemenskapsindustrin sannolikt kunna upprätthålla sin lönsamhet på de nivåer som anses vara nödvändiga för denna kapitalintensiva industri.

| (249) | Sammanfattningsvis förväntades åtgärderna vara effektiva när det gäller att ge gemenskapsindustrin möjlighet att återhämta sig från den skadevållande subventionering som framkom vid undersökningen. |
| --- | --- |

(249)

Sammanfattningsvis förväntades åtgärderna vara effektiva när det gäller att ge gemenskapsindustrin möjlighet att återhämta sig från den skadevållande subventionering som framkom vid undersökningen.

7.3.   Intresse hos icke-närstående importörer/handelsföretag i gemenskapen

| (250) | När förfarandet inleddes kontaktades cirka 25 icke-närstående importörer/handelsföretag i gemenskapen. Det uppstod dock inget samarbete med dessa parter. |
| --- | --- |

(250)

När förfarandet inleddes kontaktades cirka 25 icke-närstående importörer/handelsföretag i gemenskapen. Det uppstod dock inget samarbete med dessa parter.

| (251) | Det var därför preliminärt inte möjligt att grundligt bedöma åtgärdernas eventuella verkningar på importörerna. |
| --- | --- |

(251)

Det var därför preliminärt inte möjligt att grundligt bedöma åtgärdernas eventuella verkningar på importörerna.

7.4.   Användarnas intresse

| (252) | När förfarandet inleddes kontaktades alla kända användarföretag vars verksamhet omfattar produktion och distribution av mineraldiesel och även företag som gör den obligatoriska blandningen av mineraldiesel med biodiesel, och frågeformulär sändes till dessa företag. |
| --- | --- |

(252)

När förfarandet inleddes kontaktades alla kända användarföretag vars verksamhet omfattar produktion och distribution av mineraldiesel och även företag som gör den obligatoriska blandningen av mineraldiesel med biodiesel, och frågeformulär sändes till dessa företag.

| (253) | Endast ett användarföretag var samarbetsvilligt. Denna användare lämnade in ett besvarat frågeformulär där användaren konstaterade att det ligger i denna användares intresse att inflödet av billig USA-import upphör, eftersom den skapar snedvridningar av konkurrensen i gemenskapen och vållar skada för de företag som har ansvar för tillverkning och försäljning av diesel, eftersom vissa konkurrenter inte avstår från att köpa denna lågt prissatta produkt och därför får en orättvis konkurrensfördel i jämförelse med de konkurrenter som avstår. Denna användare hävdade också att åtgärderna skulle göra det möjligt att på nytt uppta verksamheten vid fabriker för esterproduktion (särskilt i Tyskland) och/eller bereda vägen för framtida projekt för att uppföra nya förestringsfabriker i gemenskapen. Eftersom estrarna i Europa traditionellt tillverkas av raps (som är en råvara av bättre kvalitet än palm eller soja som används för produktion av B99), skulle en ökning av antalet tillverkare i Europa innebära en större mängd produkt av bättre kvalitet, vilket skulle leda till lägre priser på estrar och en fördel för förbrukarna. |
| --- | --- |

(253)

Endast ett användarföretag var samarbetsvilligt. Denna användare lämnade in ett besvarat frågeformulär där användaren konstaterade att det ligger i denna användares intresse att inflödet av billig USA-import upphör, eftersom den skapar snedvridningar av konkurrensen i gemenskapen och vållar skada för de företag som har ansvar för tillverkning och försäljning av diesel, eftersom vissa konkurrenter inte avstår från att köpa denna lågt prissatta produkt och därför får en orättvis konkurrensfördel i jämförelse med de konkurrenter som avstår. Denna användare hävdade också att åtgärderna skulle göra det möjligt att på nytt uppta verksamheten vid fabriker för esterproduktion (särskilt i Tyskland) och/eller bereda vägen för framtida projekt för att uppföra nya förestringsfabriker i gemenskapen. Eftersom estrarna i Europa traditionellt tillverkas av raps (som är en råvara av bättre kvalitet än palm eller soja som används för produktion av B99), skulle en ökning av antalet tillverkare i Europa innebära en större mängd produkt av bättre kvalitet, vilket skulle leda till lägre priser på estrar och en fördel för förbrukarna.

| (254) | En användarsammanslutning som företrädde befraktarna i en medlemsstat hävdade att införandet av åtgärder skulle inverka skadligt på transportbranschen. Man hävdade att diesel står för 20–25 % av kostnaderna inom transportsektorn och att priset på diesel är avgörande för flera tusen företags överlevnad, på grund av den låga lönsamheten inom sektorn (0–5 %). Dessa påståenden kunde dock inte kontrolleras, eftersom det inte inkom besvarade frågeformulär från någon av den berörda sammanslutningens medlemmar. |
| --- | --- |

(254)

En användarsammanslutning som företrädde befraktarna i en medlemsstat hävdade att införandet av åtgärder skulle inverka skadligt på transportbranschen. Man hävdade att diesel står för 20–25 % av kostnaderna inom transportsektorn och att priset på diesel är avgörande för flera tusen företags överlevnad, på grund av den låga lönsamheten inom sektorn (0–5 %). Dessa påståenden kunde dock inte kontrolleras, eftersom det inte inkom besvarade frågeformulär från någon av den berörda sammanslutningens medlemmar.

| (255) | Utifrån den information som erhållits drog man därför preliminärt slutsatsen att de utjämnande åtgärdernas verkningar tycks vara blandade och att det inte går att dra någon klar slutsats rörande förekomsten av tvingande skäl som skulle gälla användarnas intressen och som skulle förhindra att åtgärder införs i detta särskilda fall. |
| --- | --- |

(255)

Utifrån den information som erhållits drog man därför preliminärt slutsatsen att de utjämnande åtgärdernas verkningar tycks vara blandade och att det inte går att dra någon klar slutsats rörande förekomsten av tvingande skäl som skulle gälla användarnas intressen och som skulle förhindra att åtgärder införs i detta särskilda fall.

7.5.   Råvaruleverantörernas intresse

| (256) | Sex leverantörer besvarade frågeformuläret. Fyra av dem gav sitt stöd till införandet av antisubventionsåtgärder och konstaterade att om sådana åtgärder inte införs kan gemenskapsindustrins existens vara hotad på lång sikt. Det skulle ge en klart negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation. |
| --- | --- |

(256)

Sex leverantörer besvarade frågeformuläret. Fyra av dem gav sitt stöd till införandet av antisubventionsåtgärder och konstaterade att om sådana åtgärder inte införs kan gemenskapsindustrins existens vara hotad på lång sikt. Det skulle ge en klart negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation.

| (257) | Två andra användare, som var närstående till exporterande tillverkare av biodiesel i USA, konstaterade att eventuella åtgärder inte skulle ha någon betydande inverkan, utan att de skulle medföra att handelsflödena ändras (övergång till import från länder som inte omfattas av åtgärderna). |
| --- | --- |

(257)

Två andra användare, som var närstående till exporterande tillverkare av biodiesel i USA, konstaterade att eventuella åtgärder inte skulle ha någon betydande inverkan, utan att de skulle medföra att handelsflödena ändras (övergång till import från länder som inte omfattas av åtgärderna).

| (258) | På grundval av ovanstående kan man dra slutsatsen att införandet av åtgärder generellt sett har positiva verkningar på råvaruleverantörernas situation. |
| --- | --- |

(258)

På grundval av ovanstående kan man dra slutsatsen att införandet av åtgärder generellt sett har positiva verkningar på råvaruleverantörernas situation.

7.6.   Konkurrens och snedvridning av handeln

| (259) | En berörd part hävdade att det saknas samstämmighet mellan det aktuella förfarandet och beslut på internationell nivå och gemenskapsnivå om att främja produktion och försäljning av biobränsle med hänvisning till miljöskydd och minskat beroende av mineralbränslen. |
| --- | --- |

(259)

En berörd part hävdade att det saknas samstämmighet mellan det aktuella förfarandet och beslut på internationell nivå och gemenskapsnivå om att främja produktion och försäljning av biobränsle med hänvisning till miljöskydd och minskat beroende av mineralbränslen.

| (260) | I detta hänseende bör noteras att det enligt artikel 31 i grundförordningen krävs att särskild hänsyn tas till behovet att eliminera de skadevållande subventionernas snedvridande effekter på handeln och behovet att återställa en effektiv konkurrens. Mot denna bakgrund kan allmänna överväganden om miljöskydd och tillgången på mineraldiesel inte beaktas i analysen, samtidigt som dessa överväganden inte kan användas för att motivera osunda handelsförfaranden. |
| --- | --- |

(260)

I detta hänseende bör noteras att det enligt artikel 31 i grundförordningen krävs att särskild hänsyn tas till behovet att eliminera de skadevållande subventionernas snedvridande effekter på handeln och behovet att återställa en effektiv konkurrens. Mot denna bakgrund kan allmänna överväganden om miljöskydd och tillgången på mineraldiesel inte beaktas i analysen, samtidigt som dessa överväganden inte kan användas för att motivera osunda handelsförfaranden.

| (261) | Om antisubventionsåtgärder införs, skulle de berörda exporterande tillverkarna i USA sannolikt, med tanke på sin starka marknadsställning, fortsätta sälja sina produkter på gemenskapsmarknaden, om än till icke-subventionerade priser. Det är också sannolikt att det då fortfarande skulle finnas ett tillräckligt antal stora konkurrenter på gemenskapsmarknaden, nämligen de gemenskapstillverkare som tillfälligt stoppat sin produktion och andra som inte tidigare har kunnat inleda sin produktionsverksamhet på grund av den subventionerade importen. Det bör noteras att det vid början av den analyserade perioden förekom försäljning från gemenskapstillverkare som inte var representerad i undersökningen och som stod för minst 30 % av gemenskapsmarknaden, och denna andel sjönk drastiskt på grund av den subventionerade importen från USA. Det är därför sannolikt att användarna fortsättningsvis kommer att kunna välja mellan olika leverantörer av biodiesel. Om inga åtgärder införs står gemenskapsindustrins framtid på spel. Om den försvinner kan det innebära en allvarlig minskning av konkurrensen på gemenskapsmarknaden. |
| --- | --- |

(261)

Om antisubventionsåtgärder införs, skulle de berörda exporterande tillverkarna i USA sannolikt, med tanke på sin starka marknadsställning, fortsätta sälja sina produkter på gemenskapsmarknaden, om än till icke-subventionerade priser. Det är också sannolikt att det då fortfarande skulle finnas ett tillräckligt antal stora konkurrenter på gemenskapsmarknaden, nämligen de gemenskapstillverkare som tillfälligt stoppat sin produktion och andra som inte tidigare har kunnat inleda sin produktionsverksamhet på grund av den subventionerade importen. Det bör noteras att det vid början av den analyserade perioden förekom försäljning från gemenskapstillverkare som inte var representerad i undersökningen och som stod för minst 30 % av gemenskapsmarknaden, och denna andel sjönk drastiskt på grund av den subventionerade importen från USA. Det är därför sannolikt att användarna fortsättningsvis kommer att kunna välja mellan olika leverantörer av biodiesel. Om inga åtgärder införs står gemenskapsindustrins framtid på spel. Om den försvinner kan det innebära en allvarlig minskning av konkurrensen på gemenskapsmarknaden.

7.7.   Slutsats om gemenskapens intressen

| (262) | Att vidta åtgärder mot importen av biodiesel med ursprung i USA skulle definitivt ligga i gemenskapsindustrins intresse. Det skulle ge gemenskapsindustrin möjligheter att växa och återhämta sig från den skada som den subventionerade importen har vållat. Om inga åtgärder införs är det sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiska situation fortsättningsvis försämras och att många aktörer måste upphöra med sin verksamhet. Vidare gäller att trots att det inte gick att dra några klara slutsatser rörande användare och importörer, så förväntades också införandet av åtgärder ligga i råvaruleverantörernas intresse |
| --- | --- |

(262)

Att vidta åtgärder mot importen av biodiesel med ursprung i USA skulle definitivt ligga i gemenskapsindustrins intresse. Det skulle ge gemenskapsindustrin möjligheter att växa och återhämta sig från den skada som den subventionerade importen har vållat. Om inga åtgärder införs är det sannolikt att gemenskapsindustrins ekonomiska situation fortsättningsvis försämras och att många aktörer måste upphöra med sin verksamhet. Vidare gäller att trots att det inte gick att dra några klara slutsatser rörande användare och importörer, så förväntades också införandet av åtgärder ligga i råvaruleverantörernas intresse

| (263) | Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som gäller gemenskapens intresse och som skulle tala mot införandet av utjämningstullar i det aktuella fallet. |
| --- | --- |

(263)

Mot bakgrund av ovanstående drogs preliminärt slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl som gäller gemenskapens intresse och som skulle tala mot införandet av utjämningstullar i det aktuella fallet.

8.   FÖRSLAG TILL PROVISORISKA ANTISUBVENTIONSÅTGÄRDER

8.1.   Nivå för undanröjande av skada

| (264) | Mot bakgrund av de slutsatser som har dragits rörande subvention, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska antisubventionsåtgärder införas för att förhindra att den subventionerade importen vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada. |
| --- | --- |

(264)

Mot bakgrund av de slutsatser som har dragits rörande subvention, skada, orsakssamband och gemenskapens intresse bör provisoriska antisubventionsåtgärder införas för att förhindra att den subventionerade importen vållar gemenskapsindustrin ytterligare skada.

| (265) | De utjämnande åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som den subventionerade importen vållar gemenskapsindustrin, utan att de konstaterade subventionsmarginalerna överskrids. Vid beräkning av storleken på den tull som krävs för att undanröja verkningarna av skadevållande subventioner ansågs det att åtgärderna bör ge gemenskapsindustrin möjlighet att nå en sådan vinstmarginal före skatt som skäligen kan nås under normala konkurrensförhållanden, dvs. när ingen subventionerad import förekommer. |
| --- | --- |

(265)

De utjämnande åtgärderna bör införas på en nivå som är tillräcklig för att undanröja den skada som den subventionerade importen vållar gemenskapsindustrin, utan att de konstaterade subventionsmarginalerna överskrids. Vid beräkning av storleken på den tull som krävs för att undanröja verkningarna av skadevållande subventioner ansågs det att åtgärderna bör ge gemenskapsindustrin möjlighet att nå en sådan vinstmarginal före skatt som skäligen kan nås under normala konkurrensförhållanden, dvs. när ingen subventionerad import förekommer.

| (266) | För detta ändamål kan en vinstmarginal på 15 % av omsättningen anses vara en lämplig nivå, eftersom gemenskapsindustrin kunde ha förväntat sig att nå denna nivå i en situation utan skadevållande subvention. Denna siffra baserar sig på gemenskapsindustrins resultat under första delen av den berörda perioden (2004, 2005 och 2006) och denna nivå anses vara rimlig när det gäller att garantera produktiva investeringar på lång sikt för denna nyligen etablerade industri. |
| --- | --- |

(266)

För detta ändamål kan en vinstmarginal på 15 % av omsättningen anses vara en lämplig nivå, eftersom gemenskapsindustrin kunde ha förväntat sig att nå denna nivå i en situation utan skadevållande subvention. Denna siffra baserar sig på gemenskapsindustrins resultat under första delen av den berörda perioden (2004, 2005 och 2006) och denna nivå anses vara rimlig när det gäller att garantera produktiva investeringar på lång sikt för denna nyligen etablerade industri.

| (267) | Den nödvändiga prisuppgången fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom det fastställts för beräkning av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som gemenskapsindustrin säljer på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset erhöll man genom att justera det försäljningspris som användes av stickprovets gemenskapstillverkare med den faktiska vinst/förlust som gjorts under undersökningsperioden och lägga till den ovan nämnda vinstmarginalen. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif. |
| --- | --- |

(267)

Den nödvändiga prisuppgången fastställdes därefter på grundval av en jämförelse mellan det vägda genomsnittliga importpriset, såsom det fastställts för beräkning av prisunderskridandet, och det icke-skadevållande priset för den likadana produkt som gemenskapsindustrin säljer på gemenskapsmarknaden. Det icke-skadevållande priset erhöll man genom att justera det försäljningspris som användes av stickprovets gemenskapstillverkare med den faktiska vinst/förlust som gjorts under undersökningsperioden och lägga till den ovan nämnda vinstmarginalen. Den eventuella skillnad som jämförelsen resulterade i uttrycktes sedan i procent av det totala importvärdet cif.

| (268) | Det företag som beviljades den individuella granskning som nämns i skäl 9 ovan lämnade inte tillräcklig information om sin exportförsäljning till gemenskapen och återförsäljningen hos företagets närstående importör i gemenskapen. Företaget uppmanades lämna vissa uppgifter för att korrigera de bristande svaren i frågeformuläret. Kommissionen underrättade även företaget om att i det fall de begärda uppgifterna inte lämnas kan de inkomna bristfälliga uppgifterna lämnas utan beaktande med hänvisning till artikel 28 i grundförordningen, eftersom de föranleder otillbörliga svårigheter med att nå fram till exakta resultat rörande detta företag. |
| --- | --- |

(268)

Det företag som beviljades den individuella granskning som nämns i skäl 9 ovan lämnade inte tillräcklig information om sin exportförsäljning till gemenskapen och återförsäljningen hos företagets närstående importör i gemenskapen. Företaget uppmanades lämna vissa uppgifter för att korrigera de bristande svaren i frågeformuläret. Kommissionen underrättade även företaget om att i det fall de begärda uppgifterna inte lämnas kan de inkomna bristfälliga uppgifterna lämnas utan beaktande med hänvisning till artikel 28 i grundförordningen, eftersom de föranleder otillbörliga svårigheter med att nå fram till exakta resultat rörande detta företag.

| (269) | Företaget underrättades om följderna av sitt bristfälliga samarbete och gavs möjlighet att lämna synpunkter. Företaget lämnade dock inget svar inom den angivna tidsfristen. |
| --- | --- |

(269)

Företaget underrättades om följderna av sitt bristfälliga samarbete och gavs möjlighet att lämna synpunkter. Företaget lämnade dock inget svar inom den angivna tidsfristen.

| (270) | För detta företag fastställdes därför nivån för undanröjande av skada till den högsta skademarginalen som konstaterats för de utvalda företagen. |
| --- | --- |

(270)

För detta företag fastställdes därför nivån för undanröjande av skada till den högsta skademarginalen som konstaterats för de utvalda företagen.

8.2.   Provisoriska åtgärder

| (271) | Mot bakgrund av ovanstående anses att provisoriska utjämnande åtgärder enligt artikel 12.1 i grundförordningen ska införas på en nivå som motsvarar den konstaterade subventionsmarginalen, men nivån ska inte vara högre än den skademarginal som har beräknats enligt regeln om lägsta tull. |
| --- | --- |

(271)

Mot bakgrund av ovanstående anses att provisoriska utjämnande åtgärder enligt artikel 12.1 i grundförordningen ska införas på en nivå som motsvarar den konstaterade subventionsmarginalen, men nivån ska inte vara högre än den skademarginal som har beräknats enligt regeln om lägsta tull.

| (272) | På grundval av ovanstående har utjämningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med subventionsmarginalerna. De föreslagna utjämningstullarna blir då följande:








  Företag | Skademarginal | Subventionsmarginal | Utjämningstull |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 35,1 % | 35,1 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 34,5 % | 34,5 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,1 % | 29,1 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 41,0 % | 41,0 % |
| Vinmar Overseas Limited | 69,9 % | 41,1 % | 41,1 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 37,6 % | 37,6 % |
| Samarbetsvilliga företag som ej ingår i urvalet | 51,4 % | 36,0 % | 36,0 % |

(272)

På grundval av ovanstående har utjämningstullarnas storlek fastställts genom att marginalerna för undanröjande av skada jämförts med subventionsmarginalerna. De föreslagna utjämningstullarna blir då följande:

Företag

Skademarginal

Subventionsmarginal

Utjämningstull

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

35,1 %

35,1 %

Cargill Inc.

58,9 %

34,5 %

34,5 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

39,0 %

39,0 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,1 %

29,1 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

41,0 %

41,0 %

Vinmar Overseas Limited

69,9 %

41,1 %

41,1 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

37,6 %

37,6 %

Samarbetsvilliga företag som ej ingår i urvalet

51,4 %

36,0 %

36,0 %

| (273) | Mot bakgrund av att utjämningstullen kommer att tillämpas i proportion till biodieselhalten på blandningar som innehåller mer än 20 viktprocent biodiesel, anses det, med tanke på att medlemsstaternas tullmyndigheter ska kunna genomföra åtgärderna på ett effektivt sätt, lämpligt att tullarna fastställs som fasta belopp enligt biodieselhalt. |
| --- | --- |

(273)

Mot bakgrund av att utjämningstullen kommer att tillämpas i proportion till biodieselhalten på blandningar som innehåller mer än 20 viktprocent biodiesel, anses det, med tanke på att medlemsstaternas tullmyndigheter ska kunna genomföra åtgärderna på ett effektivt sätt, lämpligt att tullarna fastställs som fasta belopp enligt biodieselhalt.

| (274) | Storleken på de individuella företagsspecifika utjämningstullar som fastställs i denna förordning har beräknats på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. De är en återspegling av den situation som enligt undersökningen gäller för dessa företag. Dessa tullar (i motsats till den landsomfattande tull som tillämpas på alla övriga företag) kan således endast tillämpas på import av produkter med ursprung i det berörda landet och som har tillverkats av de företag och de specifika juridiska personer som nämns. Importerade produkter som har tillverkats av något annat företag som inte särskilt omnämns i den normativa delen av denna förordning kan inte utnyttja dessa tullsatser och bör vara föremål för den tullsats som tillämpas på alla övriga företag. |
| --- | --- |

(274)

Storleken på de individuella företagsspecifika utjämningstullar som fastställs i denna förordning har beräknats på grundval av resultaten i den aktuella undersökningen. De är en återspegling av den situation som enligt undersökningen gäller för dessa företag. Dessa tullar (i motsats till den landsomfattande tull som tillämpas på alla övriga företag) kan således endast tillämpas på import av produkter med ursprung i det berörda landet och som har tillverkats av de företag och de specifika juridiska personer som nämns. Importerade produkter som har tillverkats av något annat företag som inte särskilt omnämns i den normativa delen av denna förordning kan inte utnyttja dessa tullsatser och bör vara föremål för den tullsats som tillämpas på alla övriga företag.

9.   OFFENTLIGHET

| (275) | De ovan nämnda preliminära resultaten kommer att meddelas alla berörda parter, som inbjuds att lämna skriftliga synpunkter och kan begära att bli hörda. Deras synpunkter kommer att analyseras och där det är berättigat beaktas innan slutliga avgöranden görs. De preliminära resultaten måste eventuellt övervägas innan de slutliga resultaten slås fast. |
| --- | --- |

(275)

De ovan nämnda preliminära resultaten kommer att meddelas alla berörda parter, som inbjuds att lämna skriftliga synpunkter och kan begära att bli hörda. Deras synpunkter kommer att analyseras och där det är berättigat beaktas innan slutliga avgöranden görs. De preliminära resultaten måste eventuellt övervägas innan de slutliga resultaten slås fast.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

1.   Härmed införs en provisorisk utjämningstull på import av fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke-fossilt ursprung (vanligtvis kallad biodiesel), i ren form eller i blandningar som innehåller mer än 20 viktprocent fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke-fossilt ursprung, enligt KN-nummer ex 1516 20 98 (Taric-nummer 1516209820), ex 1518 00 91 (Taric-nummer 1518009120), ex 1518 00 99 (Taric-nummer 1518009920), ex 2710 19 41 (Taric-nummer 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (Taric-nummer 3824909787) med ursprung i Amerikas förenta stater.

2.   Satsen för den provisoriska utjämningstull som tillämpas på de produkter som beskrivs i punkt 1 och som tillverkas av nedan förtecknade företag ska vara följande:

| Företag | Utjämningstullsats
  Euro per ton netto | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc, Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives, Boston | 211,2 | A939 |
| Företag förtecknade i bilagan | 219,4 | Se bilagan |
| Alla övriga företag | 237,0 | A999 |

Företag

Utjämningstullsats

Euro per ton netto

Taric-tilläggsnummer

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc, Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives, Boston

211,2

A939

Företag förtecknade i bilagan

219,4

Se bilagan

Alla övriga företag

237,0

A999

Utjämningstullen på blandningar ska tillämpas i proportion till blandningens viktandel fettsyramonoalkylestrar och/eller paraffiniska gasoljor framställda genom syntes och/eller vätebehandling av icke-fossilt ursprung (dvs. blandningens biodieselhalt).

3.   För att den produkt som avses i punkt 1 ska få övergå till fri omsättning i gemenskapen ska en säkerhet ställas som motsvarar den provisoriska tullens belopp.

4.   Om inte annat anges ska gällande bestämmelser om tullar tillämpas.

Artikel 2

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 30 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 får berörda parter, inom sexton dagar efter det att denna förordning trätt i kraft, begära att bli underrättade om de viktigaste omständigheter och överväganden som ligger till grund för denna förordning samt lämna skriftliga synpunkter och begära att bli hörda av kommissionen.

2.   Enligt artikel 31.4 i förordning (EG) nr 2026/97 får de berörda parterna inom en månad efter denna förordnings ikraftträdande lämna synpunkter på dess tillämpning.

Artikel 3

Artikel 1 i denna förordning ska tillämpas i fyra månader.

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 11 mars 2009.

På kommissionens vägnar

Catherine ASHTON

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 288, 21.10.1997, s. 1.

1

(2)  EUT C 147, 13.6.2008, s. 10.

2

(3)  EUT C 147, 13.6.2008, s. 5.

3

(4)  USA:s regering tillhandahöll Internal Revenue Code i sin fullständiga form med uppdateringar enligt all skattelagstiftning fram till den 15 december 2006 (version från december 2006) som är relevant för den aktuella undersökningsperioden.

4

(5)  Till exempel a) Biodiesel handling and use guide som utgavs i september 2008 av NREL (National Renewable Energy Laboratory), b) Biomass oil analysis som utgavs i juni 2004 av NREL, c) allmänna nyheter, information och specifikationer rörande biodiesel från American Society of Testing and Materials (ASTM), d) allmänna nyheter och information om biodiesel från National Biodiesel Board (NBB), e) faktablad utgivna av US Department of energy inom ramen för Clean cities actions osv.

5

Biodiesel handling and use guide

Biomass oil analysis

American Society of Testing and Materials

National Biodiesel Board

US Department of energy

Clean cities actions

(6)  Jungfruoljor, inklusive estrar som härleds från olika jordbruksprodukter som majs, sojabönor, solrosfrön, bomullsfrön, canola, crambe (oljekål), rapsfrön, tistel, linfrö, ris, senapsfrön osv. eller animaliska fetter.

6

(7)  I själva verket 99,9 % eftersom det i USA räcker med att blanda in 0,1 % mineraldiesel för att få blender’s credit.

7

blender’s credit

(8)  I regel blandningar från B99 ned till B50.

8

(9)  I regel blandningar från B2 upp till B20.

9

(10)  Se Energy Policy Act från 1992.

10

Energy Policy Act

(11)  I U.S.C. hänför sig termen biodiesel för jordbruket (agri-biodiesel) till biodiesel som i sin helhet härrör från vegetabiliska jungfruoljor, inklusive estrar av majsolja, sojaolja, solrosolja, bomullsfrön, canola, crambe (oljekål), rapsolja, tistelolja, linfröolja, ris och senapsfrön samt animaliska fetter. Undersökningen visade att mer än 98 % av den biodiesel som exporterades från USA till gemenskapen under undersökningsperioden bestod av biodiesel från jordbruket.

11

agri-biodiesel

(12)  Avdraget på 0,50 USD per gallon har höjts till 1,00 USD per gallon genom Energy Improvement and Extension Act från 2008 (som gäller från och med den 1 januari 2009).

12

Energy Improvement and Extension Act

(13)  För bioenergiprogrammet räknades beskattningsåret från den 1 oktober till den 30 september följande år.

13

(14)  Begreppet materiell personlig egendom (Tangible personal property) definieras inte i Illinois lagstiftning men anses vara alla typer av fysisk egendom.

14

Tangible personal property

(15)  Begreppet offentliga myndigheter tolkas i denna förordning enligt artikel 1.3 andra stycket i grundförordningen: ”I denna förordning avses med offentliga myndigheter offentliga organ inom ursprungslandets eller exportlandets territorium”.

15

(16)  EUT L 123, 17.3.2003, s. 42.

16

(17)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

17

(18)  Efter detta åtagande kom Europaparlamentet och rådet i december 2008 överens om ett direktiv för att främja användningen av energi från förnybara källor, med ett mål på 10 % för användningen av förnybara energikällor inom transport år 2020, ett mål som främst förväntas bli uppfyllt med hjälp av biobränslen.

18

(19)  Energiesteuergesetz trädde i kraft den 1 augusti 2006 med en skatt på 9 eurocent per liter B100.

19

Energiesteuergesetz

(20)  Biokraftstoffquotengesetz BGBl. 2006, del I nr 62 av den 21.12.2006, s. 3180 för genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/30/EG och rådets direktiv 2003/96/EG.

20

Biokraftstoffquotengesetz

---

BILAGA

Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingår i stickprovet

| Företagets namn | Stad | Taric-tilläggsnummer |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Amereco | Phoenix | A941 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel (BioSelect Fuels) LP | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Wilton | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Pacific Biodiesel Inc. | Kahului | A941 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | De-Forest | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Företagets namn

Stad

Taric-tilläggsnummer

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Amereco

Phoenix

A941

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel (BioSelect Fuels) LP

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Wilton

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Organic Fuels Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Pacific Biodiesel Inc.

Kahului

A941

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Prairie Pride

Deerfield

A941

REG Ralston LLC

Ralston

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

De-Forest

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

II Rättsakter som antagits i enlighet med EG- och Euratomfördragen och vars offentliggörande inte är obligatoriskt

BESLUT

Kommissionen

| 12.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/85

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 11 mars 2009

om offentliggörande med begränsning av hänvisningen till standard EN 12312–9:2005 ”Markutrustningar för flygplatser – Säkerhetskrav – Del 9: Container- och pallastare” i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG

[delgivet med nr K(2009) 1551]

(Text av betydelse för EES)

(2009/180/EG)

EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/37/EG av den 22 juni 1998 om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om maskiner (1), särskilt artikel 6.1,

med beaktande av yttrandet från den permanenta kommitté som inrättats genom artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (2), och

av följande skäl:

| (1) | När en nationell standard som överför en harmoniserad standard, till vilken en hänvisning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, omfattar ett eller flera av de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga I till direktiv 98/37/EG, förutsätts en maskin som tillverkats i enlighet med denna standard överensstämma med dessa grundläggande krav. |
| --- | --- |

(1)

När en nationell standard som överför en harmoniserad standard, till vilken en hänvisning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning, omfattar ett eller flera av de grundläggande hälso- och säkerhetskraven i bilaga I till direktiv 98/37/EG, förutsätts en maskin som tillverkats i enlighet med denna standard överensstämma med dessa grundläggande krav.

| (2) | Med tillämpning av vad som anges i artikel 6.1 i direktiv 98/37/EG har Frankrike protesterat formellt mot standard EN 12312–9:2005, ”Markutrustningar för flygplatser – säkerhetskrav – Del 9: Container- och pallastare”, som den europeiska standardiseringsorganisationen CEN antog den 21 mars 2005 och till vilken en hänvisning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Med tillämpning av vad som anges i artikel 6.1 i direktiv 98/37/EG har Frankrike protesterat formellt mot standard EN 12312–9:2005, ”Markutrustningar för flygplatser – säkerhetskrav – Del 9: Container- och pallastare”, som den europeiska standardiseringsorganisationen CEN antog den 21 mars 2005 och till vilken en hänvisning har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (3).

| (3) | En av de största riskerna med container- och pallastare på flygplatser är risken att falla när maskinen befinner sig i upphöjt arbetsläge eller i andra arbetslägen som maskinoperatörerna har tillgång till när de använder lastdörrarna och hanterar lasterna. Skyddet mot denna risk måste vara effektivt och samtidigt anpassat till flygplanets form så att skador på flygplanet undviks. |
| --- | --- |

(3)

En av de största riskerna med container- och pallastare på flygplatser är risken att falla när maskinen befinner sig i upphöjt arbetsläge eller i andra arbetslägen som maskinoperatörerna har tillgång till när de använder lastdörrarna och hanterar lasterna. Skyddet mot denna risk måste vara effektivt och samtidigt anpassat till flygplanets form så att skador på flygplanet undviks.

| (4) | Efter att ha undersökt standard EN 12312–9:2005 har kommissionen fastställt att den inte uppfyller det grundläggande hälso- och säkerhetskravet 1.5.15 i bilaga I till direktiv 98/37/EG om risken för att halka, snubbla eller falla, jämfört med krav 1.1.2.b i den bilagan om principer för integration av säkerheten. I synnerhet ges i punkt 5.6 i standarden, ”Crushing, shearing and falling”, inte några särskilda anvisningar om hur man ska välja, konstruera, placera och tillverka skyddet mot fall från container- och pallastare, utan det hänvisas till de allmänna specifikationerna i EN 1915–1:2001, ”Markutrustningar för flygplatser – Allmänna krav – Del 1: Grundläggande säkerhetskrav”, som innehåller en beskrivning av de olika typer av skydd som kan användas. |
| --- | --- |

(4)

Efter att ha undersökt standard EN 12312–9:2005 har kommissionen fastställt att den inte uppfyller det grundläggande hälso- och säkerhetskravet 1.5.15 i bilaga I till direktiv 98/37/EG om risken för att halka, snubbla eller falla, jämfört med krav 1.1.2.b i den bilagan om principer för integration av säkerheten. I synnerhet ges i punkt 5.6 i standarden, ”Crushing, shearing and falling”, inte några särskilda anvisningar om hur man ska välja, konstruera, placera och tillverka skyddet mot fall från container- och pallastare, utan det hänvisas till de allmänna specifikationerna i EN 1915–1:2001, ”Markutrustningar för flygplatser – Allmänna krav – Del 1: Grundläggande säkerhetskrav”, som innehåller en beskrivning av de olika typer av skydd som kan användas.

| (5) | Med hänsyn till säkerhet och rättslig klarhet bör offentliggörandet av hänvisningarna till standarden EN 12312–9:2005 i Europeiska unionens officiella tidning därför kompletteras med en lämplig varning. |
| --- | --- |

(5)

Med hänsyn till säkerhet och rättslig klarhet bör offentliggörandet av hänvisningarna till standarden EN 12312–9:2005 i Europeiska unionens officiella tidning därför kompletteras med en lämplig varning.

| (6) | Medlemsstaternas nationella standarder som överför standard EN 12312–9:2005 bör kompletteras med en identisk varning vid offentliggörandet. |
| --- | --- |

(6)

Medlemsstaternas nationella standarder som överför standard EN 12312–9:2005 bör kompletteras med en identisk varning vid offentliggörandet.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Hänvisningarna till standarden EN 12312–9:2005 ”Markutrustningar för flygplatser – säkerhetskrav – Del 9: Container- och pallastare” i Europeiska unionens officiella tidning ska offentliggöras i enlighet med bilagan.

Artikel 2

När medlemsstaterna, i kraft av artikel 5.2 i direktiv 98/37/EG, offentliggör hänvisningar till en nationell standard som överför den harmoniserade standarden EN 12312–9:2005, ska offentliggörandet kompletteras med en varning som ska vara identisk med den i bilagan till detta direktiv.

Artikel 3

Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 11 mars 2009.

På kommissionens vägnar

Günter VERHEUGEN

Vice ordförande

---

(1)  EGT L 207, 23.7.1998, s. 1.

1

(2)  EGT L 204, 21.7.1998, s. 37.

2

(3)  EUT C 336, 31.12.2005, s. 12.

3

---

BILAGA

Offentliggörande av titlar på och hänvisningar till europeiska harmoniserade standarder i enlighet med direktiv 98/37/EG

| ESO (1) | Titel på och hänvisning till den harmoniserade standarden
  (samt referensdokument) | Första offentliggörandet i EUT | Hänvisning till den ersatta standarden | Datum då standarden upphör att gälla
  Anm.: 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 12312-9:2005
  Markutrustningar för flygplatser – Säkerhetskrav – Del 9: Container- och pallastare | 31.12.2005 | — | |
| Varning: | Offentliggörandet gäller inte punkt 5.6 i standarden, vars tillämpning inte innebär något antagande om överensstämmelse med det grundläggande hälso- och säkerhetskravet 1.5.15 i bilaga I till direktiv 98/37/EG jämfört med krav 1.1.2.b i den bilagan. |

ESO (1)

Titel på och hänvisning till den harmoniserade standarden

(samt referensdokument)

Första offentliggörandet i EUT

Hänvisning till den ersatta standarden

Datum då standarden upphör att gälla

Anm.: 1

CEN

EN 12312-9:2005

Markutrustningar för flygplatser – Säkerhetskrav – Del 9: Container- och pallastare

31.12.2005

—

Varning:

Offentliggörandet gäller inte punkt 5.6 i standarden, vars tillämpning inte innebär något antagande om överensstämmelse med det grundläggande hälso- och säkerhetskravet 1.5.15 i bilaga I till direktiv 98/37/EG jämfört med krav 1.1.2.b i den bilagan.

| Anm.: 1 | Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av den europeiska standardiseringsorganisationen. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum. |
| --- | --- |

Anm.: 1

Det datum då den ersatta standarden upphör att gälla är i allmänhet det datum då den upphävs av den europeiska standardiseringsorganisationen. Användare av dessa standarder bör dock vara medvetna om att det i vissa undantagsfall kan vara ett annat datum.

Anmärkning:

| — | Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorganisationer som anges i bilagan till direktiv 98/34/EG. |
| --- | --- |

—

Närmare upplysningar om standarderna kan erhållas från de europeiska och nationella standardiseringsorganisationer som anges i bilagan till direktiv 98/34/EG.

| — | Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna finns tillgängliga på alla gemenskapsspråken. |
| --- | --- |

—

Offentliggörandet av hänvisningarna i Europeiska unionens officiella tidning innebär inte att de aktuella standarderna finns tillgängliga på alla gemenskapsspråken.

Mer information om harmoniserade standarder finns på Internet på följande adress:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmsstds/

---

(1)  ESO: Europeisk standardiseringsorganisation:

| — | CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. + 32 25500811; fax + 32 25500819 (http://www.cen.eu). |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. + 32 25500811; fax + 32 25500819 (http://www.cen.eu).

---

III Rättsakter som antagits i enlighet med fördraget om Europeiska unionen

RÄTTSAKTER SOM ANTAGITS I ENLIGHET MED AVDELNING V I FÖRDRAGET OM EUROPEISKA UNIONEN

| 12.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/88

---

RÅDETS GEMENSAMMA ÅTGÄRD 2009/181/GUSP

av den 11 mars 2009

om utnämning av Europeiska unionens särskilda representant för Bosnien och Hercegovina

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA GEMENSAMMA ÅTGÄRD

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 14, 18.5 och 23.2, och

av följande skäl:

| (1) | Den 18 juni 2007 antog rådet beslut 2007/427/Gusp (1) om utnämning av Miroslav LAJČÁK som Europeiska unionens särskilda representant för Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

(1)

Den 18 juni 2007 antog rådet beslut 2007/427/Gusp (1) om utnämning av Miroslav LAJČÁK som Europeiska unionens särskilda representant för Bosnien och Hercegovina.

| (2) | Den 18 februari 2008 antog rådet gemensam åtgärd 2008/130/Gusp (2) om förlängning av den särskilda representantens uppdrag till och med den 28 februari 2009. |
| --- | --- |

(2)

Den 18 februari 2008 antog rådet gemensam åtgärd 2008/130/Gusp (2) om förlängning av den särskilda representantens uppdrag till och med den 28 februari 2009.

| (3) | På grundval av en översyn av gemensam åtgärd 2008/130/Gusp bör den särskilda representantens uppdrag förlängas med en ytterligare tolvmånadersperiod. |
| --- | --- |

(3)

På grundval av en översyn av gemensam åtgärd 2008/130/Gusp bör den särskilda representantens uppdrag förlängas med en ytterligare tolvmånadersperiod.

| (4) | Genom en skrivelse daterad den 26 januari 2009 begärde Miroslav LAJČÁK sitt avsked. En ny särskild representant bör därför utnämnas för perioden från och med den 1 mars 2009 till och med den 28 februari 2010. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse daterad den 26 januari 2009 begärde Miroslav LAJČÁK sitt avsked. En ny särskild representant bör därför utnämnas för perioden från och med den 1 mars 2009 till och med den 28 februari 2010.

| (5) | Generalsekreteraren/den höge representanten har rekommenderat att Valentin INZKO utses till ny särskild representant för Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

(5)

Generalsekreteraren/den höge representanten har rekommenderat att Valentin INZKO utses till ny särskild representant för Bosnien och Hercegovina.

| (6) | Den särskilda representantens uppdrag bör genomföras i samordning med kommissionen för att säkerställa samstämmigheten med andra berörda åtgärder inom kommissionens behörighetsområde. |
| --- | --- |

(6)

Den särskilda representantens uppdrag bör genomföras i samordning med kommissionen för att säkerställa samstämmigheten med andra berörda åtgärder inom kommissionens behörighetsområde.

| (7) | Den särskilda representanten kommer att genomföra sitt uppdrag i en situation som kan förvärras och inverka menligt på de mål för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken som anges i artikel 11 i fördraget. |
| --- | --- |

(7)

Den särskilda representanten kommer att genomföra sitt uppdrag i en situation som kan förvärras och inverka menligt på de mål för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken som anges i artikel 11 i fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Europeiska unionens särskilda representant

Valentin INZKO utnämns härmed till Europeiska unionens särskilda representant för Bosnien och Hercegovina för perioden från och med den 1 mars 2009 till och med den 28 februari 2010.

Artikel 2

Politiska mål

Den särskilda representantens uppdrag ska grundas på EU:s politiska mål i Bosnien och Hercegovina. Dessa inriktas på fortsatta framsteg med genomförandet av det allmänna ramavtalet för fred i Bosnien och Hercegovina i enlighet med genomförandeplanen från den höge representantens kansli och med stabiliserings- och associeringsprocessen, i syfte att uppnå ett stabilt, livskraftigt, fredligt och multietniskt Bosnien och Hercegovina som fredligt samarbetar med sina grannar och oåterkalleligen närmar sig EU-medlemskap.

Artikel 3

Uppdrag

För att kunna uppnå EU:s politiska mål i Bosnien och Hercegovina ska den särskilda representanten ha i uppdrag att

| a) | erbjuda EU:s råd och stöd i den politiska processen, |
| --- | --- |

a)

erbjuda EU:s råd och stöd i den politiska processen,

| b) | verka för EU:s övergripande politiska samordning och bidra till att förstärka den interna EU-samordningen och EU-samstämmigheten i Bosnien och Hercegovina, bl.a. genom att hålla genomgångar med EU:s beskickningschefer och delta i eller vara företrädd vid deras regelbundna möten, genom att leda en samordningsgrupp bestående av alla EU-aktörer inom området i syfte att samordna de delar av EU:s åtgärder som avser genomförandet och genom att ge dem vägledning om förbindelserna med myndigheterna i Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

b)

verka för EU:s övergripande politiska samordning och bidra till att förstärka den interna EU-samordningen och EU-samstämmigheten i Bosnien och Hercegovina, bl.a. genom att hålla genomgångar med EU:s beskickningschefer och delta i eller vara företrädd vid deras regelbundna möten, genom att leda en samordningsgrupp bestående av alla EU-aktörer inom området i syfte att samordna de delar av EU:s åtgärder som avser genomförandet och genom att ge dem vägledning om förbindelserna med myndigheterna i Bosnien och Hercegovina,

| c) | främja en övergripande EU-samordning av, och ge lokal politisk ledning för, EU:s insatser för att bekämpa den organiserade brottsligheten, utan att det påverkar Europeiska unionens polisuppdrags (EUPM) ledande roll inom samordningen av de polisiära aspekterna av dessa insatser eller den militära befälsordningen i Althea (Eufor), |
| --- | --- |

c)

främja en övergripande EU-samordning av, och ge lokal politisk ledning för, EU:s insatser för att bekämpa den organiserade brottsligheten, utan att det påverkar Europeiska unionens polisuppdrags (EUPM) ledande roll inom samordningen av de polisiära aspekterna av dessa insatser eller den militära befälsordningen i Althea (Eufor),

| d) | utan att det påverkar den militära befälsordningen, ge ledning till EU-styrkans befälhavare när det gäller militära frågor med lokalpolitisk dimension, särskilt när det gäller känsliga operationer och relationerna till lokala myndigheter och lokala medier, |
| --- | --- |

d)

utan att det påverkar den militära befälsordningen, ge ledning till EU-styrkans befälhavare när det gäller militära frågor med lokalpolitisk dimension, särskilt när det gäller känsliga operationer och relationerna till lokala myndigheter och lokala medier,

| e) | samråda med EU-styrkans befälhavare innan politiska åtgärder vidtas som kan inverka på säkerhetssituationen, |
| --- | --- |

e)

samråda med EU-styrkans befälhavare innan politiska åtgärder vidtas som kan inverka på säkerhetssituationen,

| f) | se till att EU-insatsens kontakter med allmänheten är konsekventa och samstämmiga; den särskilda representantens talesperson ska vara EU:s huvudsakliga kontaktperson i frågor som rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken/den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (GUSP/ESFP) för medier i Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

f)

se till att EU-insatsens kontakter med allmänheten är konsekventa och samstämmiga; den särskilda representantens talesperson ska vara EU:s huvudsakliga kontaktperson i frågor som rör den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken/den europeiska säkerhets- och försvarspolitiken (GUSP/ESFP) för medier i Bosnien och Hercegovina,

| g) | hålla uppsikt över all verksamhet som har samband med rättsstatsprincipen och därvid vid behov ge råd till generalsekreteraren/den höge representanten och kommissionen, |
| --- | --- |

g)

hålla uppsikt över all verksamhet som har samband med rättsstatsprincipen och därvid vid behov ge råd till generalsekreteraren/den höge representanten och kommissionen,

| h) | ge ledning rörande lokala politiska förhållanden till chefen för EU:s polisuppdrag; den särskilda representant och den civila operationschefen ska samråda vid behov, |
| --- | --- |

h)

ge ledning rörande lokala politiska förhållanden till chefen för EU:s polisuppdrag; den särskilda representant och den civila operationschefen ska samråda vid behov,

| i) | inom ramen för den mer övergripande strategi för rättsstatsprincipen som det internationella samfundet och myndigheterna i Bosnien och Hercegovina har, och med hjälp av EUPM:s tekniska polisiära kompetens och bistånd, stödja förberedelserna för och genomförandet av omorganisationen av polisen, |
| --- | --- |

i)

inom ramen för den mer övergripande strategi för rättsstatsprincipen som det internationella samfundet och myndigheterna i Bosnien och Hercegovina har, och med hjälp av EUPM:s tekniska polisiära kompetens och bistånd, stödja förberedelserna för och genomförandet av omorganisationen av polisen,

| j) | i nära kontakt med EUPM stödja ett förstärkt och mer effektivt samspel mellan straffrättskipningen och polisen i Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

j)

i nära kontakt med EUPM stödja ett förstärkt och mer effektivt samspel mellan straffrättskipningen och polisen i Bosnien och Hercegovina,

| k) | samråda med chefen för EUPM innan politiska åtgärder vidtas som kan inverka på den polisiära situationen och säkerhetssituationen, |
| --- | --- |

k)

samråda med chefen för EUPM innan politiska åtgärder vidtas som kan inverka på den polisiära situationen och säkerhetssituationen,

| l) | när det gäller verksamhet som omfattas av avdelning VI i fördraget, inklusive Europol, och angränsande gemenskapsverksamhet, vid behov ge råd till generalsekreteraren/den höge representanten och kommissionen och medverka i den lokala samordning som krävs, |
| --- | --- |

l)

när det gäller verksamhet som omfattas av avdelning VI i fördraget, inklusive Europol, och angränsande gemenskapsverksamhet, vid behov ge råd till generalsekreteraren/den höge representanten och kommissionen och medverka i den lokala samordning som krävs,

| m) | fortsätta att lämna synpunkter i fråga om prioriteringarna för instrument för stöd inför anslutningen så att samstämmighet och eventuella synergieffekter uppnås, |
| --- | --- |

m)

fortsätta att lämna synpunkter i fråga om prioriteringarna för instrument för stöd inför anslutningen så att samstämmighet och eventuella synergieffekter uppnås,

| n) | bidra till planeringen för ett förstärkt kansli för den särskilda representanten i samband med stängningen av den höge representantens kansli, bland annat ge råd om information till allmänheten i samband med övergången, i nära samarbete med kommissionen, |
| --- | --- |

n)

bidra till planeringen för ett förstärkt kansli för den särskilda representanten i samband med stängningen av den höge representantens kansli, bland annat ge råd om information till allmänheten i samband med övergången, i nära samarbete med kommissionen,

| o) | bidra till utvecklingen och konsolideringen av respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Bosnien och Hercegovina, i enlighet med EU:s politik för mänskliga rättigheter och EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

o)

bidra till utvecklingen och konsolideringen av respekten för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i Bosnien och Hercegovina, i enlighet med EU:s politik för mänskliga rättigheter och EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter,

| p) | inleda diskussioner med relevanta myndigheter i Bosnien och Hercegovina om deras samarbete fullt ut med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, |
| --- | --- |

p)

inleda diskussioner med relevanta myndigheter i Bosnien och Hercegovina om deras samarbete fullt ut med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien,

| q) | erbjuda politisk rådgivning och bistånd i den konstitutionella reformprocessen, |
| --- | --- |

q)

erbjuda politisk rådgivning och bistånd i den konstitutionella reformprocessen,

| r) | utan att det påverkar den gällande befälsordningen, medverka till att säkerställa att alla EU-instrument på fältet tillämpas enhetligt för att uppnå EU:s politiska mål. |
| --- | --- |

r)

utan att det påverkar den gällande befälsordningen, medverka till att säkerställa att alla EU-instrument på fältet tillämpas enhetligt för att uppnå EU:s politiska mål.

Artikel 4

Uppdragets genomförande

1.   Den särskilda representanten ska ansvara för genomförandet av uppdraget under ledning av och med stöd av operativa riktlinjer från generalsekreteraren/den höge representanten.

2.   Kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik (Kusp) ska upprätthålla en privilegierad förbindelse med den särskilda representanten och vara den främsta kontaktpunkten med rådet. Kusp ska tillhandahålla strategisk ledning och politiska riktlinjer till den särskilda representanten inom ramen för uppdraget.

Artikel 5

Den höge representanten

Den särskilda representantens roll ska inte på något sätt påverka uppdraget för den höge representanten i Bosnien och Hercegovina, vilket även gäller dennes roll som samordnare för alla civila organisationers och organs verksamhet, enligt det allmänna ramavtalet för fred och senare slutsatser och uttalanden från det fredsgenomförande rådet.

Artikel 6

Finansiering

1.   Det finansiella referensbelopp som är avsett att täcka utgifterna i samband med den särskilda representantens uppdrag för perioden 1 mars 2009–28 februari 2010 ska vara 3 200 000 EUR.

2.   De utgifter som ska finansieras med det belopp som fastställs i punkt 1 ska vara stödberättigande från och med den 1 mars 2009. Utgifterna ska förvaltas i enlighet med de förfaranden och regler som gäller för Europeiska gemenskapernas allmänna budget.

3.   Förvaltningen av utgifterna ska regleras genom ett avtal mellan den särskilda representanten och kommissionen. Den särskilda representanten ska ansvara för alla utgifter inför kommissionen.

Artikel 7

Stabens inrättande och sammansättning

1.   Inom ramen för uppdraget och de ekonomiska medel som ställts till förfogande, ska den särskilda representanten ansvara för inrättandet av sin stab, i samråd med ordförandeskapet, som därvid ska bistås av generalsekreteraren/den höge representanten, och i fullt samförstånd med kommissionen. Staben ska inbegripa experter på särskilda policyfrågor enligt uppdragets krav. Den särskilda representanten ska informera generalsekreteraren/den höge representanten, ordförandeskapet och kommissionen om stabens sammansättning.

2.   Medlemsstaterna och Europeiska unionens institutioner kan föreslå att personal ska utstationeras för att arbeta tillsammans med den särskilda representanten. Lönen till personal som utstationeras av en medlemsstat eller en av EU:s institutioner till den särskilda representanten ska betalas av den medlemsstat eller den av EU:s institutioner som berörs. Experter som utstationeras av medlemsstaterna till rådets generalsekretariat får också placeras hos den särskilda representanten. Internationell kontraktsanställd personal ska vara medborgare i en EU-medlemsstat.

3.   All utstationerad personal ska administrativt lyda under den utsändande medlemsstaten eller EU-institutionen och utföra sina uppgifter och verka till förmån för den särskilda representantens uppdrag.

Artikel 8

Privilegier och immunitet för den särskilda representanten och dennes personal

Privilegier, immunitet och andra garantier som är nödvändiga för att den särskilda representanten och medlemmarna av hans personal utan hinder ska kunna fullfölja sitt uppdrag, ska vid behov fastställas i en överenskommelse med värdparten/värdparterna. Medlemsstaterna och kommissionen ska lämna nödvändigt stöd för detta ändamål.

Artikel 9

Säkerheten för sekretessbelagda EU-uppgifter

Den särskilda representanten och hans personal ska respektera de principer och miniminormer för säkerhet som fastställs i rådets beslut 2001/264/EG av den 19 mars 2001 om antagande av rådets säkerhetsbestämmelser (3), särskilt när de hanterar sekretessbelagda EU-uppgifter.

Artikel 10

Tillgång till information och logistiskt stöd

1.   Medlemsstaterna, kommissionen och rådets generalsekretariat ska se till att den särskilda representanten får tillgång till all information av betydelse.

2.   Ordförandeskapet, kommissionen och/eller medlemsstaterna ska vid behov tillhandahålla logistiskt stöd i området.

Artikel 11

Säkerhet

Den särskilda representanten ska, i enlighet med EU:s säkerhetsstrategi för personal som utstationeras utanför EU i en operativ insats enligt avdelning V i fördraget, vidta alla åtgärder som rimligen kan genomföras, i överensstämmelse med sitt uppdrag och med hänsyn till säkerhetssituationen i sitt geografiska ansvarsområde, för säkerheten för all den personal som lyder direkt under honom, särskilt genom att

| a) | upprätta en uppdragsspecifik säkerhetsplan på grundval av riktlinjer från rådets generalsekretariat, inbegripet uppdragsspecifika fysiska, organisatoriska och förfarandemässiga säkerhetsåtgärder, som styr hanteringen av säker personalförflyttning till och inom uppdragsområdet samt hanteringen av säkerhetstillbud och inbegripet en beredskaps- och evakueringsplan för uppdraget, |
| --- | --- |

a)

upprätta en uppdragsspecifik säkerhetsplan på grundval av riktlinjer från rådets generalsekretariat, inbegripet uppdragsspecifika fysiska, organisatoriska och förfarandemässiga säkerhetsåtgärder, som styr hanteringen av säker personalförflyttning till och inom uppdragsområdet samt hanteringen av säkerhetstillbud och inbegripet en beredskaps- och evakueringsplan för uppdraget,

| b) | se till att all personal som utplaceras utanför EU är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i uppdragsområdet, |
| --- | --- |

b)

se till att all personal som utplaceras utanför EU är högriskförsäkrad i enlighet med vad som krävs för förhållandena i uppdragsområdet,

| c) | se till att alla medlemmarna av hans stab som ska utstationeras utanför EU, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, har genomgått lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till uppdragsområdet, grundad på den riskklassificering som rådets generalsekretariat har tilldelat uppdragsområdet, |
| --- | --- |

c)

se till att alla medlemmarna av hans stab som ska utstationeras utanför EU, inbegripet lokalt kontraktsanställd personal, har genomgått lämplig säkerhetsutbildning före eller vid ankomsten till uppdragsområdet, grundad på den riskklassificering som rådets generalsekretariat har tilldelat uppdragsområdet,

| d) | se till att alla överenskomna rekommendationer som framförs i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar genomförs samt lämna skriftliga rapporter om genomförandet av dem och om andra säkerhetsfrågor, inom ramen för halvtidsrapporterna och rapporterna om genomförandet av uppdraget, till generalsekreteraren/den höge representanten, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

d)

se till att alla överenskomna rekommendationer som framförs i samband med regelbundna säkerhetsbedömningar genomförs samt lämna skriftliga rapporter om genomförandet av dem och om andra säkerhetsfrågor, inom ramen för halvtidsrapporterna och rapporterna om genomförandet av uppdraget, till generalsekreteraren/den höge representanten, rådet och kommissionen.

Artikel 12

Rapportering

Den särskilda representanten ska regelbundet lämna muntliga och skriftliga rapporter till generalsekreteraren/den höge representanten och Kusp. Den särskilda representanten ska också vid behov rapportera till arbetsgrupperna. Regelbundna skriftliga rapporter ska spridas via Coreu-nätet. På rekommendation av generalsekreteraren/den höge representanten eller Kusp kan den särskilda representanten avge rapporter till rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser).

Artikel 13

Samordning

1.   Den särskilda representantens verksamhet ska samordnas med ordförandeskapets och kommissionens verksamhet samt i förekommande fall med den verksamhet som bedrivs av andra särskilda representanter som är verksamma i området. Den särskilda representanten ska ha regelbundna genomgångar med medlemsstaternas beskickningar och kommissionens delegationer.

På fältet ska nära kontakter upprätthållas med ordförandeskapet, kommissionen och medlemsstaternas beskickningschefer. Dessa ska göra sitt yttersta för att biträda den särskilda representanten vid genomförandet av uppdraget. Den särskilda representanten ska även upprätta förbindelser med andra internationella och regionala aktörer i området.

2.   För att stödja EU:s krishanteringsinsatser ska den särskilda representanten, tillsammans med andra EU-aktörer på fältet, förbättra den spridning och det utbyte av information som genomförs av dessa EU-aktörer, i syfte att uppnå en hög grad av gemensam medvetenhet om och bedömning av situationen.

Artikel 14

Översyn

Genomförandet av denna gemensamma åtgärd och dess samstämmighet med andra insatser från Europeiska unionen i området ska regelbundet ses över. Den särskilda representanten ska lägga fram en lägesrapport före utgången av juni 2009, och en övergripande rapport om genomförandet av uppdraget senast i mitten av november 2009, för generalsekreteraren/den höge representanten, rådet och kommissionen. Rapporterna ska utgöra underlag för de berörda arbetsgruppernas och Kusps utvärdering av denna gemensamma åtgärd. Inom ramen för de övergripande prioriteringarna för utplacering ska generalsekreteraren/den höge representanten lämna rekommendationer till Kusp avseende rådets beslut om förlängning, ändring eller upphörande av uppdraget.

Artikel 15

Ikraftträdande

Denna gemensamma åtgärd träder i kraft samma dag som den antas.

Artikel 16

Offentliggörande

Denna gemensamma åtgärd ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Bryssel den 11 mars 2009.

På rådets vägnar

K. SCHWARZENBERG

Ordförande

---

(1)  EUT L 159, 20.6.2007, s. 63.

1

(2)  EUT L 43, 19.2.2008, s. 22.

2

(3)  EGT L 101, 11.4.2001, s. 1.

3

---

IV Andra rättsakter

EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas ständiga kommitté

| 12.3.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 67/93 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 67/93

---

BESLUT AV EFTASTATERNAS STÄNDIGA KOMMITTÉ

nr 5/2008/SC

av den 4 december 2008

om ändring av ständiga kommitténs beslut nr 5/2004/SC och nr 1/2007/SC om en metod för kostnadsdelning för den finansiella mekanismen för EES

EFTASTATERNAS STÄNDIGA KOMMITTÉ HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i dess ändrade lydelse enligt protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat EES-avtalet,

med beaktande av protokoll 38a i avtalet om den finansiella mekanismen för EES som infördes i EES-avtalet genom avtalet om Republiken Tjeckiens, Republiken Estlands, Republiken Cyperns, Republiken Lettlands, Republiken Litauens, Republiken Ungerns, Republiken Maltas, Republiken Polens, Republiken Sloveniens och Republiken Slovakiens deltagande i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, vilket protokoll ändrades genom avtalet om Bulgariens och Rumäniens deltagande i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,

med beaktande av Eftastaternas ständiga kommittés beslut nr 5/2004/SC av den 23 september 2004 om en metod för kostnadsdelning för den finansiella mekanismen för EES,

med beaktande av att Liechtenstein nu själv kan ta fram officiella uppgifter om sin bruttonationalprodukt (BNP), dock med en eftersläpning på normalt två år,

med beaktande av rekommendationer från generaldirektörerna för de nationella statistikinstituten av den 24 april 2008.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Texten i artikel 1 i ständiga kommitténs beslut nr 1/2007/SC om ändring av ständiga kommitténs beslut nr 5/2004/SC om en metod för kostnadsdelning för den finansiella mekanismen för EES ska ersättas med följande:

”Punkterna 6 och 7 i bilagan till ständiga kommitténs beslut nr 5/2004/SC om en metod för kostnadsdelning för den finansiella mekanismen för EES ska ersättas med följande:

| ’6. | De uppgifter om bruttonationalprodukt som ska ligga till grund för bidragen under ett givet år t ska lämnas in senast den 1 februari under det aktuella året och uppgifterna ska avse år t-2. I det fall BNP-data för år t-2 inte finns tillgängliga ska för Liechtensteins del en proxyvariabel användas som bygger på senast tillgängliga BNP-data (t-4) justerad med tillväxttakten för Schweiz BNP för t-3 och t-2. Denna metod ska ses över inom tre år.’ ” |
| --- | --- |

’6.

De uppgifter om bruttonationalprodukt som ska ligga till grund för bidragen under ett givet år t ska lämnas in senast den 1 februari under det aktuella året och uppgifterna ska avse år t-2. I det fall BNP-data för år t-2 inte finns tillgängliga ska för Liechtensteins del en proxyvariabel användas som bygger på senast tillgängliga BNP-data (t-4) justerad med tillväxttakten för Schweiz BNP för t-3 och t-2. Denna metod ska ses över inom tre år.’ ”

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft omedelbart och är tillämpligt på den femte/sista delen (2008/2009).

Artikel 3

Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdat i Bryssel den 4 december 2008.

På ständiga kommitténs vägnar

Hans furstliga höghet prins Nikolaus von LIECHTENSTEIN

Ordförande

Kåre BRYN

Generalsekreterare

---