# Euroopa Liidu L 101/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.101.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 101 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide21. aprill 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.101.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 101

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide21. aprill 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 319/2009, 16. aprill 2009, millega täpsustatakse määrusega (EÜ) nr 85/2006 Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisala | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 320/2009, 20. aprill 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 5 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 321/2009, 20. aprill 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 322/2009, 20. aprill 2009, teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta (
  1
  ) | 9 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 323/2009, 20. aprill 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris teatavad nimetused (Wielkopolsky ser smażony (KGT), Budapesti téliszalámi (KGT)) | 14 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 324/2009, 20. aprill 2009, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Jamón de Teruel (KPN)) | 16 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 319/2009, 16. aprill 2009, millega täpsustatakse määrusega (EÜ) nr 85/2006 Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisala

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 320/2009, 20. aprill 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

5

Komisjoni määrus (EÜ) nr 321/2009, 20. aprill 2009, millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 322/2009, 20. aprill 2009, teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta (
  1
  )

1

9

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 323/2009, 20. aprill 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris teatavad nimetused (Wielkopolsky ser smażony (KGT), Budapesti téliszalámi (KGT))

14

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 324/2009, 20. aprill 2009, millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis (Jamón de Teruel (KPN))

16

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/333/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. aprill 2009, ühenduse rahalise toetuse kohta veterinaarprotseduuride arvutistamise, loomahaigusest teatamise süsteemi, teavitamismeetmete ning uuringute ja hindamiste jaoks 2009. aastal ning vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 168 lõike 1 punktile c Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonile antava otsetoetuse kohta | 18 |
| | | 2009/334/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. aprill 2009, millega luuakse Euroopa GNSSi süsteemide julgeoleku eksperdirühm (
  1
  ) | 22 |
| | | 2009/335/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. aprill 2009, tehniliste juhiste kohta rahalise tagatise kehtestamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 2798 all) | 25 |
| | | 2009/336/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. aprill 2009, millega hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud ühenduse tegevuse juhtimiseks asutatakse kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri täitevasutus | 26 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/333/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. aprill 2009, ühenduse rahalise toetuse kohta veterinaarprotseduuride arvutistamise, loomahaigusest teatamise süsteemi, teavitamismeetmete ning uuringute ja hindamiste jaoks 2009. aastal ning vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 168 lõike 1 punktile c Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonile antava otsetoetuse kohta

18

2009/334/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. aprill 2009, millega luuakse Euroopa GNSSi süsteemide julgeoleku eksperdirühm (
  1
  )

1

22

2009/335/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. aprill 2009, tehniliste juhiste kohta rahalise tagatise kehtestamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 2798 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 2798 all)

25

2009/336/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. aprill 2009, millega hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud ühenduse tegevuse juhtimiseks asutatakse kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri täitevasutus

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 21.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 319/2009,

16. aprill 2009,

millega täpsustatakse määrusega (EÜ) nr 85/2006 Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisala

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist nõuandekomiteega,

ning arvestades järgmist:

A.   MENETLUS

1.   Varasemad uuringud ja dumpinguvastased meetmed

| (1) | Pärast dumpinguvastase menetluse algatamist 2004. aasta oktoobris (2) kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 628/2005 (3) Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu väärtuselise maksu kujul. |
| --- | --- |

(1)

Pärast dumpinguvastase menetluse algatamist 2004. aasta oktoobris (2) kehtestas komisjon määrusega (EÜ) nr 628/2005 (3) Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes ajutise dumpinguvastase tollimaksu väärtuselise maksu kujul.

| (2) | 1. juulil 2005 muutis komisjon määrusega (EÜ) nr 1010/2005 (4) ajutise tollimaksu minimaalseks impordihinnaks. |
| --- | --- |

(2)

1. juulil 2005 muutis komisjon määrusega (EÜ) nr 1010/2005 (4) ajutise tollimaksu minimaalseks impordihinnaks.

| (3) | Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 85/2006 (5) Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu („esialgne uurimine” ja „lõplik määrus”). Lõplik tollimaks kehtestati minimaalse impordihinna kujul. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu kehtestas määrusega (EÜ) nr 85/2006 (5) Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu („esialgne uurimine” ja „lõplik määrus”). Lõplik tollimaks kehtestati minimaalse impordihinna kujul.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 685/2008, (6) mis järgnes vahepealsele läbivaatamisele, mille ulatus oli piiratud dumpingu aspektide uurimisega eesmärgiga hinnata olemasolevate meetmete jätkamise, kõrvaldamise või muutmise vajadust, tunnistas nõukogu lõplikus määruses sätestatud dumpinguvastased meetmed kehtetuks. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 685/2008, (6) mis järgnes vahepealsele läbivaatamisele, mille ulatus oli piiratud dumpingu aspektide uurimisega eesmärgiga hinnata olemasolevate meetmete jätkamise, kõrvaldamise või muutmise vajadust, tunnistas nõukogu lõplikus määruses sätestatud dumpinguvastased meetmed kehtetuks.

2.   Läbivaatamise uurimise algatamine

| (5) | Komisjon algatas osalise vahepealse läbivaatamise omal algatusel pärast seda, kui Tallinna Halduskohus pöördus Euroopa Kohtusse, et saada eelotsus selle kohta, kas külmutatud lõhe selgroog (luud koos kalalihaga) kuulub lõpliku määruse artiklis 1 nimetatud Tarici koodide alla. Lõpliku määruse artiklis 1 sätestatakse erineva tasemega meetmeid vastavalt vaatlusaluse toote esitusviisile. Üheks esitusviisiks on „muu (sealhulgas roogitud, peata), värske, jahutatud või külmutatud”. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon algatas osalise vahepealse läbivaatamise omal algatusel pärast seda, kui Tallinna Halduskohus pöördus Euroopa Kohtusse, et saada eelotsus selle kohta, kas külmutatud lõhe selgroog (luud koos kalalihaga) kuulub lõpliku määruse artiklis 1 nimetatud Tarici koodide alla. Lõpliku määruse artiklis 1 sätestatakse erineva tasemega meetmeid vastavalt vaatlusaluse toote esitusviisile. Üheks esitusviisiks on „muu (sealhulgas roogitud, peata), värske, jahutatud või külmutatud”.

| (6) | Sellepärast peeti asjakohaseks uurida, kas külmutatud lõhe selgroog kuulub vaatlusaluse toote määratluse alla, eelkõige esitusviisi „muu (sealhulgas roogitud, peata), värske, jahutatud või külmutatud” alla, mille puhul võib uurimise järeldusel olla tagasiulatuv mõju alates asjaomaste dumpinguvastaste meetmete kehtestamise kuupäevast. |
| --- | --- |

(6)

Sellepärast peeti asjakohaseks uurida, kas külmutatud lõhe selgroog kuulub vaatlusaluse toote määratluse alla, eelkõige esitusviisi „muu (sealhulgas roogitud, peata), värske, jahutatud või külmutatud” alla, mille puhul võib uurimise järeldusel olla tagasiulatuv mõju alates asjaomaste dumpinguvastaste meetmete kehtestamise kuupäevast.

| (7) | Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (7) teate Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealse osalise läbivaatamise algatamise kohta (edaspidi „algatamisteade”) algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel, kusjuures läbivaatamise ulatust piirati tootevaliku uurimisega. |
| --- | --- |

(7)

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist avaldas komisjon Euroopa Liidu Teatajas
   (7) teate Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud lõhe impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete vahepealse osalise läbivaatamise algatamise kohta (edaspidi „algatamisteade”) algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel, kusjuures läbivaatamise ulatust piirati tootevaliku uurimisega.

B.   KÄESOLEV UURIMINE

| (8) | Komisjon teatas ametlikult Norra ametiasutustele, Norra tootjate ühendusele, teadaolevatele ühenduse importijatele ja tarbijatele, ühenduse tootjate ühendustele ja teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon teatas ametlikult Norra ametiasutustele, Norra tootjate ühendusele, teadaolevatele ühenduse importijatele ja tarbijatele, ühenduse tootjate ühendustele ja teistele teadaolevatele ühenduse tootjatele uurimise algatamisest. Huvitatud isikutele anti võimalus teha oma seisukohad kirjalikult teatavaks ja taotleda ärakuulamist algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul.

| (9) | Kõikidele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõikidele muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid, saadeti küsimustikud. |
| --- | --- |

(9)

Kõikidele teadaolevalt asjaga seotud isikutele ja kõikidele muudele äriühingutele, kes algatamisteates sätestatud tähtaja jooksul endast teatasid, saadeti küsimustikud.

| (10) | Osalise läbivaatamise eesmärki silmas pidades ei määratud kindlaks uurimisperioodi. Küsimustikele laekunud vastustest saadud teave hõlmas ajavahemikku 2005–2007 (edaspidi „vaatlusalune periood”). Vaatlusaluse perioodi osas küsiti teavet tarnemahtude, müügimahtude ja väärtuse kohta. Lisaks sellele paluti asjaomastel isikutel esitada märkusi selle kohta, millised erinevused või sarnasused on lõhe selgrool ja tehistingimustes kasvatatud lõhel nende füüsikaliste, keemiliste ja/või bioloogiliste näitajate, lõppkasutusalade, vastastikuse asendatavuse ja omavahelise konkurentsi osas. |
| --- | --- |

(10)

Osalise läbivaatamise eesmärki silmas pidades ei määratud kindlaks uurimisperioodi. Küsimustikele laekunud vastustest saadud teave hõlmas ajavahemikku 2005–2007 (edaspidi „vaatlusalune periood”). Vaatlusaluse perioodi osas küsiti teavet tarnemahtude, müügimahtude ja väärtuse kohta. Lisaks sellele paluti asjaomastel isikutel esitada märkusi selle kohta, millised erinevused või sarnasused on lõhe selgrool ja tehistingimustes kasvatatud lõhel nende füüsikaliste, keemiliste ja/või bioloogiliste näitajate, lõppkasutusalade, vastastikuse asendatavuse ja omavahelise konkurentsi osas.

| (11) | Kaks ühenduse importijat ja Norra tootjate ühendus tegid käesolevas uurimises koostööd ja esitasid nõutud põhiteabe.
  Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks, et selgitada välja olemasolevate meetmete kohaldamisala, ja kontrollis nimetatud andmeid ning korraldas uurimise järgmiste importijate valdustes:






  — | Nereus AS, Pärnu, Eesti; |
| --- | --- | --- |

(11)

Kaks ühenduse importijat ja Norra tootjate ühendus tegid käesolevas uurimises koostööd ja esitasid nõutud põhiteabe.

Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta pidas vajalikuks, et selgitada välja olemasolevate meetmete kohaldamisala, ja kontrollis nimetatud andmeid ning korraldas uurimise järgmiste importijate valdustes:

—

Nereus AS, Pärnu, Eesti;

| — | Pärlitigu OÜ, Tallinn, Eesti. |
| --- | --- |

—

Pärlitigu OÜ, Tallinn, Eesti.

Külastati ka järgmist lõhe selgroogude töötlejat:

| — | Kõrveküla Kalatööstuse AS, Tartu, Eesti. |
| --- | --- |

—

Kõrveküla Kalatööstuse AS, Tartu, Eesti.

| (12) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, millel põhinevad käesoleva läbivaatamise järeldused. Asjaomastele isikutele anti algmääruse artikli 20 lõike 5 kohaselt võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajaduse korral tehti järeldustes muudatused. |
| --- | --- |

(12)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati peamistest asjaoludest ja kaalutlustest, millel põhinevad käesoleva läbivaatamise järeldused. Asjaomastele isikutele anti algmääruse artikli 20 lõike 5 kohaselt võimalus kindlaksmääratud aja jooksul pärast kõnealust teavitamist esitada oma märkused. Huvitatud isikute suulised ja kirjalikud märkused vaadati läbi ning vajaduse korral tehti järeldustes muudatused.

C.   VAATLUSALUNE TOODE

| (13) | Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise käigus, s.o Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud (mittelooduslik), fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud lõhe (edaspidi „vaatlusalune toode”). Määratlus ei hõlma teisi samalaadseid tehistingimustes kasvatatud kalatooteid, nagu vikerforell, biomass (eluslõhe), samuti looduslik lõhe ja töödeldud tooted, nagu suitsulõhe. |
| --- | --- |

(13)

Vaatlusalune toode on sama, mida käsitleti esialgse uurimise käigus, s.o Norrast pärit tehistingimustes kasvatatud (mittelooduslik), fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud lõhe (edaspidi „vaatlusalune toode”). Määratlus ei hõlma teisi samalaadseid tehistingimustes kasvatatud kalatooteid, nagu vikerforell, biomass (eluslõhe), samuti looduslik lõhe ja töödeldud tooted, nagu suitsulõhe.

| (14) | Toodet klassifitseeritakse praegu CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 ja ex 0304 29 13 alla, mis vastavad toote erinevatele liikidele (värske või jahutatud kala, värske või jahutatud filee, külmutatud kala ja külmutatud filee). |
| --- | --- |

(14)

Toodet klassifitseeritakse praegu CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 ja ex 0304 29 13 alla, mis vastavad toote erinevatele liikidele (värske või jahutatud kala, värske või jahutatud filee, külmutatud kala ja külmutatud filee).

D.   UURIMISE TULEMUSED

1.   Metoodika

| (15) | Selleks et hinnata, kas lõhe selgroog kuulub lõpliku määruse artikli 1 tootevalikusse, uuriti, kas lõhe selgrool ja tehistingimustes kasvatatud lõhel on ühesuguseid füüsikalisi ja/või bioloogilisi näitajaid ja lõppkasutusalasid. Samuti hinnati sel eesmärgil ka lõhe selgroo ja muu tehistingimustes kasvatatud lõhe vastastikust asendatavust ja omavahelist konkurentsi ühenduses. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et hinnata, kas lõhe selgroog kuulub lõpliku määruse artikli 1 tootevalikusse, uuriti, kas lõhe selgrool ja tehistingimustes kasvatatud lõhel on ühesuguseid füüsikalisi ja/või bioloogilisi näitajaid ja lõppkasutusalasid. Samuti hinnati sel eesmärgil ka lõhe selgroo ja muu tehistingimustes kasvatatud lõhe vastastikust asendatavust ja omavahelist konkurentsi ühenduses.

2.   Põhilised füüsikalised näitajad

| (16) | Lõhe selgroog, mille kaal on tavaliselt umbes 10 % terve kala kaalust, on lõhe fileerimisel tekkiv kõrvalsaadus. Pärast lõhe rookimist ja pea eemaldamist saadakse filee, milleks lõhe lõigatakse vähemalt kolmeks tükiks: kaks fileetükki ja selgroog, mille külge jääb ka veidi liha. Parem viimistletus saavutatakse sel teel, et tehakse täiendavaid toiminguid, nagu seljauimede, rangluu, roideluude, kõhuäärte ja naha eemaldamine. |
| --- | --- |

(16)

Lõhe selgroog, mille kaal on tavaliselt umbes 10 % terve kala kaalust, on lõhe fileerimisel tekkiv kõrvalsaadus. Pärast lõhe rookimist ja pea eemaldamist saadakse filee, milleks lõhe lõigatakse vähemalt kolmeks tükiks: kaks fileetükki ja selgroog, mille külge jääb ka veidi liha. Parem viimistletus saavutatakse sel teel, et tehakse täiendavaid toiminguid, nagu seljauimede, rangluu, roideluude, kõhuäärte ja naha eemaldamine.

| (17) | Lõpliku määruse artiklis 1 osutatakse tehistingimustes kasvatatud lõhe erinevatele esitusviisidele, sealhulgas terve kala, terve roogitud kala peaga ja fileed erinevates esitusviisides (kaal, nahaga, nahata). |
| --- | --- |

(17)

Lõpliku määruse artiklis 1 osutatakse tehistingimustes kasvatatud lõhe erinevatele esitusviisidele, sealhulgas terve kala, terve roogitud kala peaga ja fileed erinevates esitusviisides (kaal, nahaga, nahata).

| (18) | Vaieldamatult on selge, et lõhe selgroog ei lange kokku selliste esitusviisidega nagu terve kala, roogitud kala peaga või peata ega ka filee esitusviisidega, mis on loetletud lõpliku määruse artiklis 1. Tõepoolest, esitusviiside osas on lõhe selgroog selgelt ja lihtsalt eristatav, sest sellel on, nagu järgnevas märgitud, selgelt erinevad füüsikalised näitajad. |
| --- | --- |

(18)

Vaieldamatult on selge, et lõhe selgroog ei lange kokku selliste esitusviisidega nagu terve kala, roogitud kala peaga või peata ega ka filee esitusviisidega, mis on loetletud lõpliku määruse artiklis 1. Tõepoolest, esitusviiside osas on lõhe selgroog selgelt ja lihtsalt eristatav, sest sellel on, nagu järgnevas märgitud, selgelt erinevad füüsikalised näitajad.

| (19) | Tekib küsimus, kas lõhe selgroog kuulub kategooriasse „muu” lõpliku määruse artiklis 1, mis hõlmab roogitud ilma peata lõhet (värske, jahutatud või külmutatud), kuid ei ole reserveeritud ainult selle esitusviisi jaoks. |
| --- | --- |

(19)

Tekib küsimus, kas lõhe selgroog kuulub kategooriasse „muu” lõpliku määruse artiklis 1, mis hõlmab roogitud ilma peata lõhet (värske, jahutatud või külmutatud), kuid ei ole reserveeritud ainult selle esitusviisi jaoks.

| (20) | Selles osas leiti, et lõplikus määruses eristatakse kahte toote tüüpi: fileeritud ja fileerimata lõhet ning et viimase all peetakse silmas tervet lõhet. See ilmneb esialgsest uurimisest, kus koguti andmeid ainult terve kala ja filee, mitte teiste kalaosade kohta. Selle tulemusel arvutati kohaldatud minimaalsed impordihinnad ainult selle teabe põhjal. Seega, kuigi lõhe selgroogu selgelt ei välistatud, ei peetud uurimisel sel korral selgroogu silmas. |
| --- | --- |

(20)

Selles osas leiti, et lõplikus määruses eristatakse kahte toote tüüpi: fileeritud ja fileerimata lõhet ning et viimase all peetakse silmas tervet lõhet. See ilmneb esialgsest uurimisest, kus koguti andmeid ainult terve kala ja filee, mitte teiste kalaosade kohta. Selle tulemusel arvutati kohaldatud minimaalsed impordihinnad ainult selle teabe põhjal. Seega, kuigi lõhe selgroogu selgelt ei välistatud, ei peetud uurimisel sel korral selgroogu silmas.

| (21) | Nagu eespool mainitud, jääb osa liha selgroo külge ja see liha on osaliselt mõeldud ka inimtoiduks. Kuid selgroogu, nagu nimetuski ütleb, iseloomustab peamiselt luu, seevastu tehistingimustes kasvatatud lõhet, nii fileeritud kui ka fileerimata, iseloomustab peamiselt liha. Tõepoolest, lõhe selgroog moodustab terve lõhe kaalust umbes 10 %, liha selgrool aga moodustab 25–40 % selgroo kaalust. See tähendab, et selgroo küljes olev liha moodustab terve lõhe kaalust vaid 2,5–4 %, kuna terve lõhe puhul moodustab liha kaal rohkem kui 65 % kala kaalust. |
| --- | --- |

(21)

Nagu eespool mainitud, jääb osa liha selgroo külge ja see liha on osaliselt mõeldud ka inimtoiduks. Kuid selgroogu, nagu nimetuski ütleb, iseloomustab peamiselt luu, seevastu tehistingimustes kasvatatud lõhet, nii fileeritud kui ka fileerimata, iseloomustab peamiselt liha. Tõepoolest, lõhe selgroog moodustab terve lõhe kaalust umbes 10 %, liha selgrool aga moodustab 25–40 % selgroo kaalust. See tähendab, et selgroo küljes olev liha moodustab terve lõhe kaalust vaid 2,5–4 %, kuna terve lõhe puhul moodustab liha kaal rohkem kui 65 % kala kaalust.

| (22) | Seetõttu tehti otsus, et lõhe selgrool ja tehistingimustes kasvatatud lõhel, nagu see on määratletud lõplikus määruses, ei ole ühesuguseid põhilisi füüsikalisi näitajaid. |
| --- | --- |

(22)

Seetõttu tehti otsus, et lõhe selgrool ja tehistingimustes kasvatatud lõhel, nagu see on määratletud lõplikus määruses, ei ole ühesuguseid põhilisi füüsikalisi näitajaid.

3.   Peamised kasutusalad ja vastastikune asendatavus

| (23) | Edasise uurimise teel selgus, et tehistingimustes kasvatatud lõhel, mis on määratletud lõplikus määruses, on mitu kasutusala kõrgema hinnataseme turusegmendis. Seda toodet turustatakse roogitult peaga ja peata, fileena, praelõiguna või fileeritakse suitsutamiseks või marineerimiseks. Selliseid tooteid müüakse tavaliselt toidukauplustes või töödeldakse neid ja pakutakse toitlustusasutustes või spetsialiseeritud kauplustes. Arvestades nende toodete hinnataset, reklaamitakse neid kui kõrgekvaliteedilisi tooteid ja neid võib käsitada kui luksuskaupadele lähedasi tooteid. |
| --- | --- |

(23)

Edasise uurimise teel selgus, et tehistingimustes kasvatatud lõhel, mis on määratletud lõplikus määruses, on mitu kasutusala kõrgema hinnataseme turusegmendis. Seda toodet turustatakse roogitult peaga ja peata, fileena, praelõiguna või fileeritakse suitsutamiseks või marineerimiseks. Selliseid tooteid müüakse tavaliselt toidukauplustes või töödeldakse neid ja pakutakse toitlustusasutustes või spetsialiseeritud kauplustes. Arvestades nende toodete hinnataset, reklaamitakse neid kui kõrgekvaliteedilisi tooteid ja neid võib käsitada kui luksuskaupadele lähedasi tooteid.

| (24) | Lõhe selgroog loetakse sageli jäätmeks ja see kõrvaldatakse fileerimisel kasutuselt. Kui lõhe selgroogu fileerimisel pakkimisjaamas kasutuselt ei kõrvaldata, müüakse seda enamasti madalakvaliteedilise tootena ja kasutatakse peamiselt loomatoidus, aga ka suppide, pihvide ja pasteedi valmistamiseks. Mõnedel üksikutel juhtudel lõhe selgroogu suitsutatakse ja müüakse suitsutatult (ilma liha eelnevalt eraldamata) inimtoiduks. Suitsutatult on liha selgroo küljes aga kaalu järgi veelgi vähem alles. |
| --- | --- |

(24)

Lõhe selgroog loetakse sageli jäätmeks ja see kõrvaldatakse fileerimisel kasutuselt. Kui lõhe selgroogu fileerimisel pakkimisjaamas kasutuselt ei kõrvaldata, müüakse seda enamasti madalakvaliteedilise tootena ja kasutatakse peamiselt loomatoidus, aga ka suppide, pihvide ja pasteedi valmistamiseks. Mõnedel üksikutel juhtudel lõhe selgroogu suitsutatakse ja müüakse suitsutatult (ilma liha eelnevalt eraldamata) inimtoiduks. Suitsutatult on liha selgroo küljes aga kaalu järgi veelgi vähem alles.

| (25) | Kogutud andmed näitasid, et lõhe selgroo hind on märksa madalam kui tehistingimustes kasvatatud lõhel. Kui tehistingimustes kasvatatud lõhe ei imporditud ajavahemikul 2006. aasta jaanuarist kuni 2008. aasta juulini kordagi hinnaga alla 2,88 eurot kilo, siis lõhe selgroo impordihind oli samal ajavahemikul keskmiselt 0,5 eurot kilo. Lisaks tuleb märkida, et kui tehistingimustes kasvatatud lõhe hind kõikus eespool nimetatud ajavahemiku jooksul tugevasti, siis lõhe selgroo hinna muutus oli väike. |
| --- | --- |

(25)

Kogutud andmed näitasid, et lõhe selgroo hind on märksa madalam kui tehistingimustes kasvatatud lõhel. Kui tehistingimustes kasvatatud lõhe ei imporditud ajavahemikul 2006. aasta jaanuarist kuni 2008. aasta juulini kordagi hinnaga alla 2,88 eurot kilo, siis lõhe selgroo impordihind oli samal ajavahemikul keskmiselt 0,5 eurot kilo. Lisaks tuleb märkida, et kui tehistingimustes kasvatatud lõhe hind kõikus eespool nimetatud ajavahemiku jooksul tugevasti, siis lõhe selgroo hinna muutus oli väike.

| (26) | Eespool esitatu põhjal tehti järeldus, et nende kahe toote peamised kasutusalad ei ole ühesugused ja nad on ette nähtud erinevatele turgudele. Kui tehistingimustes kasvatatud lõhe on kõrgekvaliteediline toode, siis lõhe selgroog on kõrvalsaadus, mis on ette nähtud madalakvaliteediliste toodete turule ja seda kasutatakse peamiselt loomatoidus või toiduaineid töötlevas tööstuses. |
| --- | --- |

(26)

Eespool esitatu põhjal tehti järeldus, et nende kahe toote peamised kasutusalad ei ole ühesugused ja nad on ette nähtud erinevatele turgudele. Kui tehistingimustes kasvatatud lõhe on kõrgekvaliteediline toode, siis lõhe selgroog on kõrvalsaadus, mis on ette nähtud madalakvaliteediliste toodete turule ja seda kasutatakse peamiselt loomatoidus või toiduaineid töötlevas tööstuses.

| (27) | Eespool esitatust ilmneb, et tehistingimustes kasvatatud lõhel ja lõhe selgrool ei ole ühesuguseid kasutusalasid ja nad ei ole vastastikku asendatavad. |
| --- | --- |

(27)

Eespool esitatust ilmneb, et tehistingimustes kasvatatud lõhel ja lõhe selgrool ei ole ühesuguseid kasutusalasid ja nad ei ole vastastikku asendatavad.

E.   JÄRELDUSED TOOTE MÄÄRATLUSE KOHTA

| (28) | Eespool esitatud järeldustest ilmneb, et lõhe selgroo ja lõplikus määruses esitatud määratlusele vastava tehistingimustes kasvatatud lõhe füüsikalised näitajad ei ole ühesugused ja nende peamised kasutusalad ei ühti. Need ei ole vastastikku asendatavad ega konkureeri üksteisega ühenduse turul. Selle põhjal järeldati, et lõhe selgroog ja tehistingimustes kasvatatud lõhe, nagu määratletud lõpliku määruse artiklis 1, on erinevad tooted. Kuna lõhe selgroog ei kuulunud esialgse uurimise tootevalikusse, ei oleks tulnud lõhe selgroo impordi suhtes kohaldada dumpinguvastast tollimaksu. |
| --- | --- |

(28)

Eespool esitatud järeldustest ilmneb, et lõhe selgroo ja lõplikus määruses esitatud määratlusele vastava tehistingimustes kasvatatud lõhe füüsikalised näitajad ei ole ühesugused ja nende peamised kasutusalad ei ühti. Need ei ole vastastikku asendatavad ega konkureeri üksteisega ühenduse turul. Selle põhjal järeldati, et lõhe selgroog ja tehistingimustes kasvatatud lõhe, nagu määratletud lõpliku määruse artiklis 1, on erinevad tooted. Kuna lõhe selgroog ei kuulunud esialgse uurimise tootevalikusse, ei oleks tulnud lõhe selgroo impordi suhtes kohaldada dumpinguvastast tollimaksu.

| (29) | Eelöeldu põhjal tuleks täpsustada tagasiulatuvalt meetmete kohaldamisala ja muuta lõplikku määrust. |
| --- | --- |

(29)

Eelöeldu põhjal tuleks täpsustada tagasiulatuvalt meetmete kohaldamisala ja muuta lõplikku määrust.

F.   TAGASIULATUV KOHALDAMINE

| (30) | Kuna praegune läbivaatamisega seotud uurimine piirdub vaatlusaluse toote määratluse täpsustamisega ning kuna esialgne uurimine ja sellest tulenev dumpinguvastane meede ei hõlmanud lõhe selgroogu, peetakse asjakohaseks kohaldada järeldusi alates lõpliku määruse jõustumise kuupäevast, sealhulgas igasuguse impordi puhul, mille suhtes kohaldati ajutist tollimaksu. |
| --- | --- |

(30)

Kuna praegune läbivaatamisega seotud uurimine piirdub vaatlusaluse toote määratluse täpsustamisega ning kuna esialgne uurimine ja sellest tulenev dumpinguvastane meede ei hõlmanud lõhe selgroogu, peetakse asjakohaseks kohaldada järeldusi alates lõpliku määruse jõustumise kuupäevast, sealhulgas igasuguse impordi puhul, mille suhtes kohaldati ajutist tollimaksu.

| (31) | Järelikult tuleb määruse (EÜ) nr 85/2006 alusel lõhe selgroo impordilt ühendusse lõplikult sisse nõutud ajutine tollimaks ja makstud lõplik dumpinguvastane tollimaks tagasi maksta või seda vähendada. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas asjakohaste riiklike tolliõigusaktidega, |
| --- | --- |

(31)

Järelikult tuleb määruse (EÜ) nr 85/2006 alusel lõhe selgroo impordilt ühendusse lõplikult sisse nõutud ajutine tollimaks ja makstud lõplik dumpinguvastane tollimaks tagasi maksta või seda vähendada. Tagasimaksmist või vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas asjakohaste riiklike tolliõigusaktidega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 85/2006 artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 alla kuuluva, Norrast pärineva tehistingimustes kasvatatud (mitteloodusliku), fileeritud või fileerimata, värske, jahutatud või külmutatud lõhe (edaspidi „tehistingimustes kasvatatud lõhe”) impordi suhtes kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks. Lõhe selgroog, kalatööstuses tekkiv söödav kõrvalsaadus, mis koosneb osaliselt lihaga kaetud kalaluudest ja kuulub CN-koodide ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00 ja ex 0303 22 00 alla, ei kuulu lõpliku dumpinguvastase tollimaksu alla, eeldusel et selgroo küljes ei ole liha rohkem kui 40 % lõhe selgroo kaalust.”

Artikkel 2

Kaupade osas, mida ei hõlma käesoleva määrusega muudetava määruse (EÜ) nr 85/2006 artikli 1 lõige 1, kuuluvad lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on tasutud või mida on raamatupidamises kajastatud määruse (EÜ) nr 85/2006 esialgse redaktsiooni artikli 1 lõike 1 alusel, ning ajutised dumpinguvastased tollimaksud, mis on lõplikult sisse nõutud sama määruse artikli 2 alusel, tagasimaksmisele või vähendamisele.

Tagasimaksmist ja vähendamist tuleb taotleda riiklikelt tolliasutustelt kooskõlas asjakohaste tolliõigusaktidega. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel pikendatakse nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (8) artikli 236 lõikes 2 sätestatud kolmeaastast tähtaega kahe aasta võrra.

8

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja seda kohaldatakse tagasiulatuvalt alates 21. jaanuarist 2006.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 16. aprill 2009

Nõukogu nimel

eesistuja

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

1

(2)  ELT C 261, 23.10.2004, lk 8.

2

(3)  ELT L 104, 23.4.2005, lk 5.

3

(4)  ELT L 170, 1.7.2005, lk 32.

4

(5)  ELT L 15, 20.1.2006, lk 1.

5

(6)  ELT L 192, 19.7.2008, lk 5.

6

(7)  ELT C 181, 18.7.2008, lk 25.

7

(8)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.

8

---

| 21.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/5 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 320/2009,

20. aprill 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. aprillil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. aprill 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 93,2 |
| MA | 79,3 |
| TN | 139,0 |
| TR | 145,4 |
| ZZ | 114,2 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 55,7 |
| TR | 142,7 |
| ZZ | 118,0 |
| 0709 90 70 | JO | 220,7 |
| MA | 28,1 |
| TR | 126,1 |
| ZZ | 125,0 |
| 0805 10 20 | EG | 42,7 |
| IL | 60,4 |
| MA | 49,5 |
| TN | 53,9 |
| TR | 71,2 |
| US | 49,7 |
| ZZ | 54,6 |
| 0805 50 10 | TR | 61,3 |
| ZA | 76,0 |
| ZZ | 68,7 |
| 0808 10 80 | AR | 85,6 |
| BR | 75,3 |
| CA | 124,7 |
| CL | 78,3 |
| CN | 65,4 |
| MK | 22,6 |
| NZ | 109,8 |
| US | 140,5 |
| UY | 70,7 |
| ZA | 75,4 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | AR | 76,3 |
| CL | 100,6 |
| CN | 34,7 |
| ZA | 92,5 |
| ZZ | 76,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

93,2

MA

79,3

TN

139,0

TR

145,4

ZZ

114,2

0707 00 05

JO

155,5

MA

55,7

TR

142,7

ZZ

118,0

0709 90 70

JO

220,7

MA

28,1

TR

126,1

ZZ

125,0

0805 10 20

EG

42,7

IL

60,4

MA

49,5

TN

53,9

TR

71,2

US

49,7

ZZ

54,6

0805 50 10

TR

61,3

ZA

76,0

ZZ

68,7

0808 10 80

AR

85,6

BR

75,3

CA

124,7

CL

78,3

CN

65,4

MK

22,6

NZ

109,8

US

140,5

UY

70,7

ZA

75,4

ZZ

84,8

0808 20 50

AR

76,3

CL

100,6

CN

34,7

ZA

92,5

ZZ

76,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 21.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 321/2009,

20. aprill 2009,

millega muudetakse teatavate suhkrusektori toodete suhtes 2008/2009. turustusaastaks määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 30. juuni 2006. aasta määrust (EÜ) nr 951/2006, millega kehtestati nõukogu määruse (EÜ) nr 318/2006 üksikasjalikud rakenduseeskirjad kolmandate riikidega kauplemise suhtes suhkrusektoris, (2) eriti selle artikli 36 lõike 2 teise lõigu teist lauset,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 306/2009. (4) |
| --- | --- |

(1)

Valge suhkru, toorsuhkru ja teatavate siirupite tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud 2008/2009. turustusaastaks on kehtestatud komisjoni määrusega (EÜ) nr 945/2008. (3) Neid hindu ja tollimakse an viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 306/2009. (4)

| (2) | Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt, |
| --- | --- |

(2)

Praegu komisjoni käsutuses olevast teabest lähtuvalt tuleks eespool osutatud hindu ja makse muuta määruses (EÜ) nr 951/2006 sätestatud eeskirjade kohaselt,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 951/2006 artiklis 36 osutatud toodetele määrusega (EÜ) nr 945/2008 kehtestatud tüüpilisi hindu ja täiendavaid impordimakse 2008/2009. turustusaastaks muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 21. aprillil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. aprill 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 178, 1.7.2006, lk 24.

2

(3)  ELT L 258, 26.9.2008, lk 56.

3

(4)  ELT L 97, 16.4.2009, lk 3.

4

---

LISA

Valge suhkru, toorsuhkru ja CN-koodi 1702 90 95 alla kuuluvate toodete muudetud tüüpilised hinnad ja täiendavad impordimaksud, mida kohaldatakse alates 21. aprillist 2009

| (EUR) |
| --- |
| CN-kood | Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta | Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta |
| 1701 11 10 (1) | 25,96 | 3,50 |
| 1701 11 90 (1) | 25,96 | 8,55 |
| 1701 12 10 (1) | 25,96 | 3,36 |
| 1701 12 90 (1) | 25,96 | 8,12 |
| 1701 91 00 (2) | 31,29 | 9,59 |
| 1701 99 10 (2) | 31,29 | 5,07 |
| 1701 99 90 (2) | 31,29 | 5,07 |
| 1702 90 95 (3) | 0,31 | 0,34 |

(EUR)

CN-kood

Tüüpiline hind kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

Täiendav imporditollimaks kõnealuse toote 100 kg netomassi kohta

1701 11 10 (1)

25,96

3,50

1701 11 90 (1)

25,96

8,55

1701 12 10 (1)

25,96

3,36

1701 12 90 (1)

25,96

8,12

1701 91 00 (2)

31,29

9,59

1701 99 10 (2)

31,29

5,07

1701 99 90 (2)

31,29

5,07

1702 90 95 (3)

0,31

0,34

---

(1)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa III punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(2)  Kindlaksmääratud hind määruse (EÜ) nr 1234/2007 IV lisa II punktis määratletud standardkvaliteedi puhul.

(3)  Kindlaksmääratud hind 1 % saharoosisisalduse puhul.

---

| 21.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/9 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 322/2009,

20. aprill 2009,

teatavate söödalisandite alalise lubamise kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohta, (1) eriti selle artiklit 3 ja artikli 9d lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1831/2003 loomasöötades kasutatavate söödalisandite kohta, (2) eriti selle artiklit 25,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud loomasöötades kasutatavate söödalisandite lubamise kord.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 25 on sätestatud üleminekumeetmed söödalisandite loataotluste jaoks, mis on esitatud vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1831/2003 artiklis 25 on sätestatud üleminekumeetmed söödalisandite loataotluste jaoks, mis on esitatud vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva.

| (3) | Käesoleva määruse lisades loetletud söödalisandite loataotlused esitati enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. |
| --- | --- |

(3)

Käesoleva määruse lisades loetletud söödalisandite loataotlused esitati enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva.

| (4) | Direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 lõike 4 kohaselt esitati esialgsed märkused taotluste kohta komisjonile enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. Seepärast käsitletakse neid taotlusi jätkuvalt direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 kohaselt. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 lõike 4 kohaselt esitati esialgsed märkused taotluste kohta komisjonile enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. Seepärast käsitletakse neid taotlusi jätkuvalt direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 kohaselt.

| (5) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 358/2005 (3) lubati esmakordselt ajutiselt kasutada Bacillus subtilis’est (LMG S-15136) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi ensüümpreparaati munakanade puhul. Tähtajatu luba anti selle kasutamiseks broilerkanade puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 1259/2004, (4) (võõrutatud) põrsaste puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 1206/2005, (5) nuumsigade ja nuumkalkunite puhul komisjoni määrusega (EÜ) 516/2007 (6) ning partide puhul anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 242/2007 (7) kümneaastane luba. Kõnealuse ensüümpreparaadi kasutamise tähtajatu loa andmise toetuseks munakanade puhul on esitatud uusi andmeid. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Seega tuleks anda tähtajatu luba kõnealuse ensüümpreparaadi käesoleva määruse I lisa kohaseks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 358/2005 (3) lubati esmakordselt ajutiselt kasutada Bacillus subtilis’est (LMG S-15136) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi ensüümpreparaati munakanade puhul. Tähtajatu luba anti selle kasutamiseks broilerkanade puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 1259/2004, (4) (võõrutatud) põrsaste puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 1206/2005, (5) nuumsigade ja nuumkalkunite puhul komisjoni määrusega (EÜ) 516/2007 (6) ning partide puhul anti komisjoni määrusega (EÜ) nr 242/2007 (7) kümneaastane luba. Kõnealuse ensüümpreparaadi kasutamise tähtajatu loa andmise toetuseks munakanade puhul on esitatud uusi andmeid. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Seega tuleks anda tähtajatu luba kõnealuse ensüümpreparaadi käesoleva määruse I lisa kohaseks kasutamiseks.

| (6) | Trichoderma longibrachiatum’ist (IMI SD 135) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi ensüümpreparaadi kasutamiseks munakanade, nuumsigade ja võõrutatud põrsaste puhul anti ajutine luba komisjoni määrusega (EÜ) nr 1436/1998 (8). Selle kasutamiseks anti tähtajatu luba broilerkanade puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 2148/2004 (9) ning nuumkalkunite puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 828/2007 (10). Kõnealuse ensüümpreparaadi kasutamise tähtajatu loa andmise toetuseks munakanade ja võõrutatud põrsaste puhul on esitatud uusi andmeid. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Seega tuleks anda tähtajatu luba kasutada kõnealust ensüümpreparaadi käesoleva määruse II lisa kohaselt. |
| --- | --- |

(6)

Trichoderma longibrachiatum’ist (IMI SD 135) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi ensüümpreparaadi kasutamiseks munakanade, nuumsigade ja võõrutatud põrsaste puhul anti ajutine luba komisjoni määrusega (EÜ) nr 1436/1998 (8). Selle kasutamiseks anti tähtajatu luba broilerkanade puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 2148/2004 (9) ning nuumkalkunite puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 828/2007 (10). Kõnealuse ensüümpreparaadi kasutamise tähtajatu loa andmise toetuseks munakanade ja võõrutatud põrsaste puhul on esitatud uusi andmeid. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Seega tuleks anda tähtajatu luba kasutada kõnealust ensüümpreparaadi käesoleva määruse II lisa kohaselt.

| (7) | Penicillium funiculosum’ist (IMI SD 101) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi ja endo-1,4-beeta-ksülanaasi ensüümpreparaadi kasutamiseks (võõrutatud) põrsaste ja nuumpartide puhul anti ajutine luba määrusega (EÜ) nr 2148/2004. Tähtajatu luba on antud selle kasutamiseks broilerkanade puhul määrusega (EÜ) nr 1259/2004, munakanade ja nuumkalkunite puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 943/2005 (11) ja nuumsigade puhul määrusega (EÜ) nr 1206/2005. Kõnealuse ensüümpreparaadi kasutamise tähtajatu loa andmise toetuseks nuumpartide ja võõrutatud põrsaste puhul on esitatud uusi andmeid. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Seega tuleks anda tähtajatu luba kasutada kõnealust ensüümpreparaadi käesoleva määruse III lisa kohaselt. |
| --- | --- |

(7)

Penicillium funiculosum’ist (IMI SD 101) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi ja endo-1,4-beeta-ksülanaasi ensüümpreparaadi kasutamiseks (võõrutatud) põrsaste ja nuumpartide puhul anti ajutine luba määrusega (EÜ) nr 2148/2004. Tähtajatu luba on antud selle kasutamiseks broilerkanade puhul määrusega (EÜ) nr 1259/2004, munakanade ja nuumkalkunite puhul komisjoni määrusega (EÜ) nr 943/2005 (11) ja nuumsigade puhul määrusega (EÜ) nr 1206/2005. Kõnealuse ensüümpreparaadi kasutamise tähtajatu loa andmise toetuseks nuumpartide ja võõrutatud põrsaste puhul on esitatud uusi andmeid. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Seega tuleks anda tähtajatu luba kasutada kõnealust ensüümpreparaadi käesoleva määruse III lisa kohaselt.

| (8) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ensüümide rühma kuuluvat I lisas nimetatud preparaati lubatakse kasutada söödalisandina kõnealuses lisas ettenähtud tingimustel ilma ajaliste piiranguteta.

Artikkel 2

Ensüümide rühma kuuluvat II lisas nimetatud preparaati lubatakse kasutada söödalisandina kõnealuses lisas ettenähtud tingimustel ilma ajaliste piiranguteta.

Artikkel 3

Ensüümide rühma kuuluvat III lisas nimetatud preparaati lubatakse kasutada söödalisandina kõnealuses lisas ettenähtud tingimustel ilma ajaliste piiranguteta.

Artikkel 4

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 20. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.

1

(2)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

2

(3)  ELT L 57, 2.3.2005, lk 3.

3

(4)  ELT L 239, 9.7.2004, lk 8.

4

(5)  ELT L 197, 28.7.2005, lk 12.

5

(6)  ELT L 122, 11.5.2007, lk 22.

6

(7)  ELT L 73, 13.3.2007, lk 1.

7

(8)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 15.

8

(9)  ELT L 370, 17.12.2004, lk 24.

9

(10)  ELT L 184, 14.7.2007, lk 12.

10

(11)  ELT L 159, 22.6.2005, lk 6.

11

---

I LISA

| EÜ nr | Söödalisand | Keemiline valem, kirjeldus | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Muud sätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsusühikuid täissööda kilogrammi kohta |
| Ensüümid |
| „E 1606 | Endo-1,4-beeta-ksülanaas
  EC 3.2.1.8 | Bacillus subtilis’est (LMG S-15136) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:
  tahkel või vedelal kujul:
  100 IU (1)/g või ml | Munakanad | – | 10 IU | – | 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |

EÜ nr

Söödalisand

Keemiline valem, kirjeldus

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Muud sätted

Aktiivsusühikuid täissööda kilogrammi kohta

Ensüümid

„E 1606

Endo-1,4-beeta-ksülanaas

EC 3.2.1.8

Bacillus subtilis’est (LMG S-15136) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:

tahkel või vedelal kujul:

100 IU (1)/g või ml

Munakanad

–

10 IU

–

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta: 10 IU |
| --- | --- |

2.

Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta: 10 IU

| 3. | Kasutamiseks arabiinoksülaaniderikkas segajõusöödas, nt sellises, mis sisaldab vähemalt 40 % nisu või otra. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks arabiinoksülaaniderikkas segajõusöödas, nt sellises, mis sisaldab vähemalt 40 % nisu või otra.

Tähtajatu.

---

(1)  Üks IU on ensüümi kogus, mis pH 4,5 ja 30 °C juures vabastab kasepuidu ksülaanist 1 mikromooli redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalente) minutis.”

1

---

II LISA

| EÜ nr | Söödalisand | Keemiline valem, kirjeldus | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsusühikuid täissööda kilogrammi kohta |
| Ensüümid |
| „E 1617 | Endo-1,4-beeta-ksülanaas
  EC 3.2.1.8 | Trichoderma longibrachiatum’ist (IMI SD 135) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega: | tahkel kujul: 6 000 EPU (1)/g |

EÜ nr

Söödalisand

Keemiline valem, kirjeldus

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsusühikuid täissööda kilogrammi kohta

Ensüümid

„E 1617

Endo-1,4-beeta-ksülanaas

EC 3.2.1.8

Trichoderma longibrachiatum’ist (IMI SD 135) saadud endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:

tahkel kujul: 6 000 EPU (1)/g

| | vedelal kujul: 6 000 EPU/ml |
| --- | --- |

vedelal kujul: 6 000 EPU/ml

Munakanad

–

1 050 EPU

–

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta: 1 050 - 1 500 EPU. |
| --- | --- |

2.

Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta: 1 050 - 1 500 EPU.

| 3. | Kasutamiseks segajõusöödas, milles on rohkesti tärkliste rühma mittekuuluvaid polüsahhariide (peamiselt arabinoksülaane), nt jõusööt, mis sisaldab üle 40 % nisu või maisi. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks segajõusöödas, milles on rohkesti tärkliste rühma mittekuuluvaid polüsahhariide (peamiselt arabinoksülaane), nt jõusööt, mis sisaldab üle 40 % nisu või maisi.

Tähtajatu.

Põrsad (võõrutatud)

-

1 500 EPU

-

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta: 1 500 - 3 000 EPU. |
| --- | --- |

2.

Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta: 1 500 - 3 000 EPU.

| 3. | Kasutamiseks segasöödas, milles on rohkesti tärkliste rühma mittekuuluvaid polüsahhariide (peamiselt arabinoksülaane), nt sööt, mis sisaldab üle 40 % nisu. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks segasöödas, milles on rohkesti tärkliste rühma mittekuuluvaid polüsahhariide (peamiselt arabinoksülaane), nt sööt, mis sisaldab üle 40 % nisu.

| 4. | Kasutamiseks kuni umbes 35 kg kaaluvate võõrutatud põrsaste puhul. |
| --- | --- |

4.

Kasutamiseks kuni umbes 35 kg kaaluvate võõrutatud põrsaste puhul.

Tähtajatu.

---

(1)  Üks EPU on ensüümi kogus, mis pH tasemel 4,7 ja temperatuuril 30 °C vabastab kaera/speltanisu ksülaanist 0,0083 mikromooli redutseerivaid suhkruid (ksüloosi ekvivalente) minutis.”

1

---

III LISA

| EÜ nr | Söödalisand | Keemiline valem, kirjeldus | Loomaliik või -kategooria | Vanuse ülempiir | Miinimumsisaldus | Maksimumsisaldus | Muud sätted | Loa kehtivusaja lõpp |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Aktiivsusühikuid täissööda kilogrammi kohta |
| Ensüümid |
| „E 1604 | Endo-1,3(4)-beeta-glükanaas
  EC 3.2.1.6
  Endo-1,4-beeta-ksülanaas
  EC 3.2.1.8 | Penicillium funiculosum’ist (IMI SD101) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi ja endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega: | pulbrina:
  endo-1,3(4)-beeta-glükanaas:
  2 000 U (1)/g
  endo-1,4-beeta-ksülanaas:
  1 400 U (2)/g |

EÜ nr

Söödalisand

Keemiline valem, kirjeldus

Loomaliik või -kategooria

Vanuse ülempiir

Miinimumsisaldus

Maksimumsisaldus

Muud sätted

Loa kehtivusaja lõpp

Aktiivsusühikuid täissööda kilogrammi kohta

Ensüümid

„E 1604

Endo-1,3(4)-beeta-glükanaas

EC 3.2.1.6

Endo-1,4-beeta-ksülanaas

EC 3.2.1.8

Penicillium funiculosum’ist (IMI SD101) saadud endo-1,3(4)-beeta-glükanaasi ja endo-1,4-beeta-ksülanaasi preparaat minimaalse aktiivsusega:

pulbrina:

endo-1,3(4)-beeta-glükanaas:

2 000 U (1)/g

endo-1,4-beeta-ksülanaas:

1 400 U (2)/g

| | vedelal kujul:
  endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 500 U/ml
  endo-1,4-beeta-ksülanaas: 350 U/ml |
| --- | --- |

vedelal kujul:

endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 500 U/ml

endo-1,4-beeta-ksülanaas: 350 U/ml

Nuumpardid

–

Endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 100 U

Endo-1,4-beeta-ksülanaas: 70 U

–

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta: | endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 100 U |
| --- | --- | --- |

2.

Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta:

endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 100 U

| | endo-1,4-beeta-ksülanaas: 70 U |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-ksülanaas: 70 U

| 3. | Kasutamiseks mitte-tärklise päritolu polüsahhariididerikkas (peamiselt beeta-glükaanid ja arabiinoksülaanid) segajõusöödas, nt sellises, mis sisaldab üle 50 % otra või 60 % nisu. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks mitte-tärklise päritolu polüsahhariididerikkas (peamiselt beeta-glükaanid ja arabiinoksülaanid) segajõusöödas, nt sellises, mis sisaldab üle 50 % otra või 60 % nisu.

Tähtajatu.

Põrsad (võõrutatud)

–

endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 100 U

endo-1,4-beeta-ksülanaas: 70 U

–

| 1. | Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus. |
| --- | --- |

1.

Söödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.

| 2. | Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta: | endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 100 U |
| --- | --- | --- |

2.

Soovituslik annus ühe kilogrammi täissööda kohta:

endo-1,3(4)-beeta-glükanaas: 100 U

| | endo-1,4-beeta-ksülanaas: 70 U |
| --- | --- |

endo-1,4-beeta-ksülanaas: 70 U

| 3. | Kasutamiseks mitte-tärklise päritolu polüsahhariididerikkas (peamiselt beeta-glükaanid ja arabiinoksülaanid) segajõusöödas, nt sellises, mis sisaldab üle 30 % otra või 20 % nisu. |
| --- | --- |

3.

Kasutamiseks mitte-tärklise päritolu polüsahhariididerikkas (peamiselt beeta-glükaanid ja arabiinoksülaanid) segajõusöödas, nt sellises, mis sisaldab üle 30 % otra või 20 % nisu.

| 4. | Kasutamiseks kuni umbes 35 kg kaaluvate võõrutatud põrsaste puhul. |
| --- | --- |

4.

Kasutamiseks kuni umbes 35 kg kaaluvate võõrutatud põrsaste puhul.

Tähtajatu.

---

(1)  Üks U on ensüümi hulk, mis pH taseme 5,0 ja temperatuuri 50 °C juures vabastab odra beeta-glükaanist 5,55 mikromooli redutseerivaid suhkruid (maltoosi ekvivalente) minutis.

1

(2)  Üks U on ensüümi hulk, mis pH taseme 5,5 ja temperatuuri 50 °C juures vabastab kasepuidu ksülaanist 4,00 mikromooli redutseerivaid suhkruid (maltoosi ekvivalente) minutis.”

2

---

| 21.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/14 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/14

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 323/2009,

20. aprill 2009,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris teatavad nimetused („Wielkopolsky ser smażony” (KGT), „Budapesti téliszalámi” (KGT))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Poola taotlus registreerida nimetus „Wielkopolsky ser smażony” ning Ungari taotlus registreerida nimetus „Budapesti téliszalámi”. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 esimese lõiguga ja vastavalt artikli 17 lõikele 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Poola taotlus registreerida nimetus „Wielkopolsky ser smażony” ning Ungari taotlus registreerida nimetus „Budapesti téliszalámi”.

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb kõnealused nimetused registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb kõnealused nimetused registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetused registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 202, 8.8.2008, lk 23 („Wielkopolsky ser smażony”), ELT C 206, 13.8.2008, lk 16 („Budapesti téliszalámi”).

2

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ette nähtud põllumajandustooted:

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

UNGARI

„Budapesti téliszalámi” (KGT)

Klass 1.3.   Juust

POOLA

„Wielkopolsky ser smażony” (KGT)

---

| 21.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/16 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/16

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 324/2009,

20. aprill 2009,

millega kiidetakse heaks oluline muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis („Jamón de Teruel” (KPN))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõiguga ja vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2 on komisjon vaadanud läbi Hispaania taotluse kiita heaks komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Jamón de Teruel” spetsifikaati tehtav muudatus. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 lõike 1 esimese lõiguga ja vastavalt kõnealuse määruse artikli 17 lõikele 2 on komisjon vaadanud läbi Hispaania taotluse kiita heaks komisjoni määrusega (EÜ) nr 1107/96 (2) registreeritud kaitstud päritolunimetuse „Jamón de Teruel” spetsifikaati tehtav muudatus.

| (2) | Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita, |
| --- | --- |

(2)

Kuna asjaomane muudatus ei ole väike määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 9 tähenduses, avaldas komisjon kõnealuse määruse artikli 6 lõike 2 esimese lõigu kohase muutmistaotluse Euroopa Liidu Teatajas
   (3). Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb muudatus heaks kiita,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud spetsifikaadi muutmine käesoleva määruse lisas esitatud nimetuse osas on heaks kiidetud.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 20. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  EÜT L 148, 21.6.1996, lk 1.

2

(3)  ELT C 234, 12.9.2008, lk 16.

3

---

LISA

Asutamislepingu I lisas loetletud inimtoiduks ettenähtud põllumajandustooted:

Klass 1.2.   Lihatooted (kuumtöödeldud, soolatud, suitsutatud jne)

HISPAANIA

„Jamón de Teruel” (KPN)

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 21.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/18 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/18

---

KOMISJONI OTSUS,

20. aprill 2009,

ühenduse rahalise toetuse kohta veterinaarprotseduuride arvutistamise, loomahaigusest teatamise süsteemi, teavitamismeetmete ning uuringute ja hindamiste jaoks 2009. aastal ning vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 168 lõike 1 punktile c Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonile antava otsetoetuse kohta

(2009/333/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ kulutuste kohta veterinaaria valdkonnas, (1) eriti selle artikleid 17 ja 20 ning artikli 37 lõiget 2 ja artikli 37a lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud ühenduse rahalise toetuse andmise kord konkreetsete veterinaarmeetmete puhul, eelkõige nende meetmete puhul, mis hõlmavad loomatervise, loomade heaolu ja toiduohutuse alast teabepoliitikat, tehnilisi ja teaduslikke meetmeid ning veterinaarkontrolli. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses 90/424/EMÜ on sätestatud ühenduse rahalise toetuse andmise kord konkreetsete veterinaarmeetmete puhul, eelkõige nende meetmete puhul, mis hõlmavad loomatervise, loomade heaolu ja toiduohutuse alast teabepoliitikat, tehnilisi ja teaduslikke meetmeid ning veterinaarkontrolli.

| (2) | Ühendus annab vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artiklile 16 rahalist toetust teabepoliitika sisseseadmiseks loomatervise, loomade heaolu ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse valdkonnas, sh loomade heaolu käsitlevate õigusaktide ettevalmistamiseks ja väljatöötamiseks vajalike uuringute tegemiseks. |
| --- | --- |

(2)

Ühendus annab vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artiklile 16 rahalist toetust teabepoliitika sisseseadmiseks loomatervise, loomade heaolu ja loomse päritoluga toodete toiduohutuse valdkonnas, sh loomade heaolu käsitlevate õigusaktide ettevalmistamiseks ja väljatöötamiseks vajalike uuringute tegemiseks.

| (3) | Seetõttu on asjakohane, et ühendus rahastab 2009. aastal toiduohutuse, loomatervise ja loomade heaolu ning zootehnika valdkonda käsitlevaid uuringuid, mõju hindamisi ja muud liiki hindamisi ning teabepoliitikat. Kõnealuste meetmete rahastamiseks eraldatav maksimaalne summa tuleks kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on asjakohane, et ühendus rahastab 2009. aastal toiduohutuse, loomatervise ja loomade heaolu ning zootehnika valdkonda käsitlevaid uuringuid, mõju hindamisi ja muud liiki hindamisi ning teabepoliitikat. Kõnealuste meetmete rahastamiseks eraldatav maksimaalne summa tuleks kindlaks määrata.

| (4) | Tuleks teha põllumajandusloomade heaolu käsitlevate õigusaktide üldise läbivaatamise ja põllumajandusloomade heaolu näitajate õigusaktidesse integreerimise teostatavusuuring. Lisaks sellele tuleks teha mõju hindamise uuring, milles käsitletakse loomade heaolu transportimise ajal ja tehistingimustes peetavate kalade tapmist. Kõnealuste uuringutega toetatakse meetmeid, mis on esitatud loomade kaitset ja heaolu käsitlevas ühenduse tegevuskavas aastateks 2006–2010. |
| --- | --- |

(4)

Tuleks teha põllumajandusloomade heaolu käsitlevate õigusaktide üldise läbivaatamise ja põllumajandusloomade heaolu näitajate õigusaktidesse integreerimise teostatavusuuring. Lisaks sellele tuleks teha mõju hindamise uuring, milles käsitletakse loomade heaolu transportimise ajal ja tehistingimustes peetavate kalade tapmist. Kõnealuste uuringutega toetatakse meetmeid, mis on esitatud loomade kaitset ja heaolu käsitlevas ühenduse tegevuskavas aastateks 2006–2010.

| (5) | Vastavalt loomade kaitset ja heaolu käsitlevale ühenduse tegevuskavale aastateks 2006–2010 (2) tuleks eelkõige hinnata edusamme ning kavandada pärast 2010. aastat võetavad järelmeetmed. Seega on loomade heaolu käsitlevat ühenduse poliitikat vaja üldiselt hinnata enne 2010. aastat. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt loomade kaitset ja heaolu käsitlevale ühenduse tegevuskavale aastateks 2006–2010 (2) tuleks eelkõige hinnata edusamme ning kavandada pärast 2010. aastat võetavad järelmeetmed. Seega on loomade heaolu käsitlevat ühenduse poliitikat vaja üldiselt hinnata enne 2010. aastat.

| (6) | Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele (Euroopa Liidu uus loomatervishoiustrateegia aastateks 2007–2013: „Haiguste ennetamine on parem kui ravi”) (3) märgitakse, et tuleb välja töötada üldkohaldatavad loomatervist käsitlevad ELi õigusaktid ning ühtlustada vastutuse ja kulude jagamise kavade kohta kehtivate tingimuste raamistik. Seega tuleks teha üldkohaldatavate loomatervist käsitlevate ELi õigusaktide mõju hindamist toetav uuring ja otsuse 90/424/EMÜ läbivaatamise teostatavusuuring. |
| --- | --- |

(6)

Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele (Euroopa Liidu uus loomatervishoiustrateegia aastateks 2007–2013: „Haiguste ennetamine on parem kui ravi”) (3) märgitakse, et tuleb välja töötada üldkohaldatavad loomatervist käsitlevad ELi õigusaktid ning ühtlustada vastutuse ja kulude jagamise kavade kohta kehtivate tingimuste raamistik. Seega tuleks teha üldkohaldatavate loomatervist käsitlevate ELi õigusaktide mõju hindamist toetav uuring ja otsuse 90/424/EMÜ läbivaatamise teostatavusuuring.

| (7) | Kõikide uuringute suhtes, välja arvatud teostatavusuuring, mis käsitleb otsuse 90/424/EMÜ läbivaatamist, kohaldatakse erilepinguid, mis vastavad hindamist, mõju hindamist ja nendega seotud teenuseid käsitleva tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi raamlepingu 3. osale (toiduahel) (mille sõlmimiseks esitati pakkumiskutse 2004. aastal). Kõnealused lepingud sõlmitakse vastavalt raamkokkuleppele komisjoni ja valitud töövõtja vahel. 2009. aastal esitatakse pakkumiskutse, mis käsitleb otsuse 90/424/EMÜ läbivaatamise teostatavusuuringut. |
| --- | --- |

(7)

Kõikide uuringute suhtes, välja arvatud teostatavusuuring, mis käsitleb otsuse 90/424/EMÜ läbivaatamist, kohaldatakse erilepinguid, mis vastavad hindamist, mõju hindamist ja nendega seotud teenuseid käsitleva tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi raamlepingu 3. osale (toiduahel) (mille sõlmimiseks esitati pakkumiskutse 2004. aastal). Kõnealused lepingud sõlmitakse vastavalt raamkokkuleppele komisjoni ja valitud töövõtja vahel. 2009. aastal esitatakse pakkumiskutse, mis käsitleb otsuse 90/424/EMÜ läbivaatamise teostatavusuuringut.

| (8) | Otsuse 90/424/EMÜ artikli 37a lõike 1 punktis b on sätestatud, et ühenduse rahalist toetust võib anda veterinaarprotseduuride arvutistamiseks seoses ühtsete veterinaariaalaste elektrooniliste süsteemide veebimajutuse, haldamise ja hooldusega (sealhulgas vajaduse korral liidesed riiklike andmebaasidega). Ühenduse rahalist toetust tuleks seega anda ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi TRACES (kaubanduse kontrolli ja eksperdisüsteem) veebimajutuseks, haldamiseks ja hoolduseks, et tagada selle süsteemi kättesaadavus, turvalisus ja ajakohasus; TRACES loodi komisjoni 30. detsembri 2002. aasta otsusega 2003/24/EÜ (ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi väljatöötamise kohta) (4). |
| --- | --- |

(8)

Otsuse 90/424/EMÜ artikli 37a lõike 1 punktis b on sätestatud, et ühenduse rahalist toetust võib anda veterinaarprotseduuride arvutistamiseks seoses ühtsete veterinaariaalaste elektrooniliste süsteemide veebimajutuse, haldamise ja hooldusega (sealhulgas vajaduse korral liidesed riiklike andmebaasidega). Ühenduse rahalist toetust tuleks seega anda ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi TRACES (kaubanduse kontrolli ja eksperdisüsteem) veebimajutuseks, haldamiseks ja hoolduseks, et tagada selle süsteemi kättesaadavus, turvalisus ja ajakohasus; TRACES loodi komisjoni 30. detsembri 2002. aasta otsusega 2003/24/EÜ (ühtse veterinaariaalase elektroonilise süsteemi väljatöötamise kohta) (4).

| (9) | Otsuse 90/424/EMÜ artikli 37 lõikes 1 on sätestatud, et ühenduselt võib saada rahalist abi loomade identifitseerimise ja haigustest teatamise süsteemide sisseseadmiseks õigusaktide alusel, mis käsitlevad veterinaarkontrolli ühendusesiseses elusloomakaubanduses, pidades silmas siseturu väljakujundamist. Seega tuleks anda ühenduse rahalist toetust, et ajakohastada vajalike tehniliste paranduste tegemisega loomahaigustest teatamise süsteemi, mis loodi komisjoni 1. märtsi 2005. aasta otsusega 2005/176/EÜ, milles sätestatakse loomahaigustest teatamise kodeeritud vorm ja koodid vastavalt nõukogu direktiivile 82/894/EMÜ (5). |
| --- | --- |

(9)

Otsuse 90/424/EMÜ artikli 37 lõikes 1 on sätestatud, et ühenduselt võib saada rahalist abi loomade identifitseerimise ja haigustest teatamise süsteemide sisseseadmiseks õigusaktide alusel, mis käsitlevad veterinaarkontrolli ühendusesiseses elusloomakaubanduses, pidades silmas siseturu väljakujundamist. Seega tuleks anda ühenduse rahalist toetust, et ajakohastada vajalike tehniliste paranduste tegemisega loomahaigustest teatamise süsteemi, mis loodi komisjoni 1. märtsi 2005. aasta otsusega 2005/176/EÜ, milles sätestatakse loomahaigustest teatamise kodeeritud vorm ja koodid vastavalt nõukogu direktiivile 82/894/EMÜ (5).

| (10) | Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele (Euroopa Liidu uus loomatervishoiustrateegia aastateks 2007–2013: „Haiguste ennetamine on parem kui ravi”) tunnistatakse kodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ELi institutsioonide (eelkõige komisjoni) vahelise dialoogi tähtsust. Seega on vaja välja töötada teabevahetusstrateegia, et parandada huvirühmade, organisatsioonide ja ühiskonna kui terviku teadlikkust loomatervisega seotud küsimustest ja loomatervishoiustrateegia põhimõtetest. |
| --- | --- |

(10)

Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele (Euroopa Liidu uus loomatervishoiustrateegia aastateks 2007–2013: „Haiguste ennetamine on parem kui ravi”) tunnistatakse kodanike, kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ELi institutsioonide (eelkõige komisjoni) vahelise dialoogi tähtsust. Seega on vaja välja töötada teabevahetusstrateegia, et parandada huvirühmade, organisatsioonide ja ühiskonna kui terviku teadlikkust loomatervisega seotud küsimustest ja loomatervishoiustrateegia põhimõtetest.

| (11) | Vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artiklile 19 võib ühendus võtta või aidata liikmesriikidel või rahvusvahelistel organisatsioonidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaaria valdkonda käsitlevate õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Vastavalt otsuse 90/424/EMÜ artiklile 19 võib ühendus võtta või aidata liikmesriikidel või rahvusvahelistel organisatsioonidel võtta tehnilisi ja teaduslikke meetmeid, mis on vajalikud ühenduse veterinaaria valdkonda käsitlevate õigusaktide täiendamiseks ning veterinaariahariduse või -koolituse arendamiseks.

| (12) | Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon on valitsustevaheline organisatsioon, mis vastutab loomatervise parandamise eest kogu maailmas. Maailma Kaubandusorganisatsioon tunnustab Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni referentorganisatsioonina, mis kehtestab loomade ja loomsete saaduste rahvusvahelise kaubanduse standardid. |
| --- | --- |

(12)

Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon on valitsustevaheline organisatsioon, mis vastutab loomatervise parandamise eest kogu maailmas. Maailma Kaubandusorganisatsioon tunnustab Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni referentorganisatsioonina, mis kehtestab loomade ja loomsete saaduste rahvusvahelise kaubanduse standardid.

| (13) | Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonil on kavas korraldada suu- ja sõrataudi rahvusvaheline konverents. Konverentsiga toetatakse meetmeid, mis on esitatud komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele (Euroopa Liidu uus loomatervishoiustrateegia aastateks 2007–2013: „Haiguste ennetamine on parem kui ravi”). Seega on asjakohane, et komisjon toetab seda algatust, et saavutada parem kaitse kõnealuse haiguse vastu. Seepärast peaks ühendus toetama kõnealust Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni algatust. |
| --- | --- |

(13)

Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonil on kavas korraldada suu- ja sõrataudi rahvusvaheline konverents. Konverentsiga toetatakse meetmeid, mis on esitatud komisjoni teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele (Euroopa Liidu uus loomatervishoiustrateegia aastateks 2007–2013: „Haiguste ennetamine on parem kui ravi”). Seega on asjakohane, et komisjon toetab seda algatust, et saavutada parem kaitse kõnealuse haiguse vastu. Seepärast peaks ühendus toetama kõnealust Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni algatust.

| (14) | Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonil on oma sektoris de facto monopol, nagu on nimetatud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) artikli 168 lõike 1 punktis c; seega ei ole suu- ja sõrataudi rahvusvahelisele konverentsile ühenduse toetuse andmiseks vaja pakkumiskutset esitada. |
| --- | --- |

(14)

Maailma Loomatervishoiu Organisatsioonil on oma sektoris de facto monopol, nagu on nimetatud komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (6) artikli 168 lõike 1 punktis c; seega ei ole suu- ja sõrataudi rahvusvahelisele konverentsile ühenduse toetuse andmiseks vaja pakkumiskutset esitada.

| (15) | Käesolevat otsust käsitatakse rahastamisotsusena nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (7) artikli 75 ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 90 tähenduses. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevat otsust käsitatakse rahastamisotsusena nõukogu 25. juuni 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (7) artikli 75 ja määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 90 tähenduses.

| (16) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Kiidetakse heaks kuni 250 000 euro suurune ühenduse rahaline toetus, et teha teostatavusuuring põllumajandusloomade heaolu käsitlevate õigusaktide üldise läbivaatamise ja põllumajandusloomade heaolu näitajate õigusaktidesse integreerimise kohta.

Artikkel 2

Kiidetakse heaks kuni 150 000 euro suurune ühenduse rahaline toetus mõju hindamise uuringu tegemiseks loomade heaolu kohta transportimise ajal ja tehistingimustes peetavate kalade tapmise kohta.

Artikkel 3

Kiidetakse heaks kuni 350 000 euro suurune ühenduse rahaline toetus loomade heaolu käsitleva ühenduse poliitika hindamiseks.

Artikkel 4

Kiidetakse heaks kuni 150 000 euro suurune ühenduse rahaline toetus üldkohaldatavate loomatervist käsitlevate ELi õigusaktide mõju hindamiseks.

Artikkel 5

Kiidetakse heaks kuni 250 000 euro suurune ühenduse rahaline toetus otsuse 90/424/EMÜ läbivaatamise teostatavusuuringu tegemiseks.

Artikkel 6

Kiidetakse heaks ühenduse rahaline toetus otsusega 2003/24/EÜ loodud TRACES-süsteemi veebimajutuseks, haldamiseks ja hoolduseks järgmistes summades ja järgmistel eesmärkidel:

| a) | 600 000 eurot süsteemi veebimajutuseks; |
| --- | --- |

a)

600 000 eurot süsteemi veebimajutuseks;

| b) | 450 000 eurot kasutajate abistamiseks ette nähtud logistilise toetuse pakkumiseks; |
| --- | --- |

b)

450 000 eurot kasutajate abistamiseks ette nähtud logistilise toetuse pakkumiseks;

| c) | 400 000 eurot süsteemi juriidilise ja tehnilise arenguga kooskõlla viimiseks vajaliku hoolduse jaoks; |
| --- | --- |

c)

400 000 eurot süsteemi juriidilise ja tehnilise arenguga kooskõlla viimiseks vajaliku hoolduse jaoks;

| d) | 380 000 eurot andmetöötluse arendamiseks; |
| --- | --- |

d)

380 000 eurot andmetöötluse arendamiseks;

| e) | 300 000 eurot veiste identifitseerimise riiklike andmebaaside vaheliste sidemete arendamiseks; |
| --- | --- |

e)

300 000 eurot veiste identifitseerimise riiklike andmebaaside vaheliste sidemete arendamiseks;

| f) | 120 000 eurot infotehnoloogialitsentside ostmiseks. |
| --- | --- |

f)

120 000 eurot infotehnoloogialitsentside ostmiseks.

Artikkel 7

Kiidetakse heaks 270 000 euro suurune ühenduse rahaline toetus otsusega 2005/176/EÜ loodud loomahaigustest teatamise süsteemi ajakohastamiseks.

Artikkel 8

Kiidetakse heaks komisjoni tegevus pädevate ametiasutuste ja kodanike teavitamiseks loomatervist ja loomade heaolu käsitlevate ühenduse õigusaktide kohta järgmistes summades ja järgmistel eesmärkidel:

| — | 1 400 000 eurot loomatervist käsitleva teabe ja strateegia avaldamiseks ja levitamiseks; |
| --- | --- |

—

1 400 000 eurot loomatervist käsitleva teabe ja strateegia avaldamiseks ja levitamiseks;

| — | 150 000 eurot loomade heaolu käsitleva teabe ja strateegia avaldamiseks ja levitamiseks. |
| --- | --- |

—

150 000 eurot loomade heaolu käsitleva teabe ja strateegia avaldamiseks ja levitamiseks.

Artikkel 9

Kiidetakse heaks 200 000 euro suurune ühenduse rahaline toetus suu- ja sõrataudi rahvusvahelisele konverentsile, mille Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon korraldab 2009. aastal; ühenduse kaasrahastamine võib moodustada kuni 33 % kõigist abikõlblikest kuludest.

Artikkel 10

Artiklitega 1–9 ette nähtud ühenduse rahaline toetus eraldatakse Euroopa Liidu 2009. aasta eelarve eelarverealt 17 04 02 01.

Artiklitega 1–4 ette nähtud uuringute tegemiseks valitakse töövõtjad tervise- ja tarbijaküsimuste peadirektoraadi hindamist käsitleva raamlepingu 3. osa (toiduahel) alusel.

Artikliga 5 ette nähtud uuringu tegemiseks valitakse töövõtjad erilepingute sõlmimiseks esitatud pakkumiskutse alusel 2009. aasta viimases kvartalis.

Artiklitega 6 ja 7 ette nähtud rahaline toetus antakse järgmiste informaatika peadirektoraadi raamlepingute alusel: DI 5370, DI 5711, DI 5712, DI 5716, DI 5717, DI 5719, DI 5720, DI 6350.

Artikkel 11

Toetusleping artikliga 9 ette nähtud rahalise toetuse andmise kohta sõlmitakse Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooniga ilma pakkumiskutset esitamata, kuna Maailma Loomatervishoiu Organisatsioon on valitsustevaheline organisatsioon, mis vastutab loomade tervishoiu parandamise eest kogu maailmas ja millel on de facto monopol.

Brüssel, 20. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19.

1

(2)  KOM(2006) 13 (lõplik).

2

(3)  KOM(2007) 539 (lõplik).

3

(4)  EÜT L 8, 14.1.2003, lk 44.

4

(5)  ELT L 59, 5.3.2005, lk 40.

5

(6)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

6

(7)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

7

---

| 21.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/22

---

KOMISJONI OTSUS,

20. aprill 2009,

millega luuakse Euroopa GNSSi süsteemide julgeoleku eksperdirühm

(EMPs kohaldatav tekst)

(2009/334/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta (1) on põhjalikult muudetud kõnealuse kahe programmi juhtimise ja rahastamise skeemi. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 683/2008 Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide (EGNOS ja Galileo) rakendamise jätkamise kohta (1) on põhjalikult muudetud kõnealuse kahe programmi juhtimise ja rahastamise skeemi.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 13 lõike 1 kohaselt haldab komisjon kõiki süsteemide julgeolekuga seonduvaid küsimusi, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust järelevalve ja julgeolekunõuete programmide integreerimise järele. Kõnealuse artikli lõike 2 kohaselt võtab komisjon vastu rakendusmeetmed, milles sätestatakse peamised tehnilised nõuded süsteemi julgeoleku tagamise tehnoloogiatele juurdepääsu kontrollimise ja nende käitlemise kohta. Lõikega 3 on ette nähtud, et komisjon tagab omalt poolt lõikes 2 osutatud meetmete järgimiseks vajalike toimingute läbiviimise, samuti selle, et täidetakse kõiki süsteemide julgeolekuga seotud täiendavaid nõudeid, võttes täiel määral arvesse eksperdinõuandeid. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 13 lõike 1 kohaselt haldab komisjon kõiki süsteemide julgeolekuga seonduvaid küsimusi, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust järelevalve ja julgeolekunõuete programmide integreerimise järele. Kõnealuse artikli lõike 2 kohaselt võtab komisjon vastu rakendusmeetmed, milles sätestatakse peamised tehnilised nõuded süsteemi julgeoleku tagamise tehnoloogiatele juurdepääsu kontrollimise ja nende käitlemise kohta. Lõikega 3 on ette nähtud, et komisjon tagab omalt poolt lõikes 2 osutatud meetmete järgimiseks vajalike toimingute läbiviimise, samuti selle, et täidetakse kõiki süsteemide julgeolekuga seotud täiendavaid nõudeid, võttes täiel määral arvesse eksperdinõuandeid.

| (3) | Lisaks sellele on määruse (EÜ) nr 683/2008 artikliga 23 tunnistatud alates 25. juulist 2009 kehtetuks nõukogu 21. mai 2002. aasta määruse (EÜ) nr 876/2002 (millega luuakse ühisettevõte Galileo) (2) artikkel 7. Kõnealuse artikliga oli ette nähtud, et Galileo süsteemiga seonduvate julgeolekuküsimustega tegelemiseks moodustatakse julgeolekunõukogu. |
| --- | --- |

(3)

Lisaks sellele on määruse (EÜ) nr 683/2008 artikliga 23 tunnistatud alates 25. juulist 2009 kehtetuks nõukogu 21. mai 2002. aasta määruse (EÜ) nr 876/2002 (millega luuakse ühisettevõte Galileo) (2) artikkel 7. Kõnealuse artikliga oli ette nähtud, et Galileo süsteemiga seonduvate julgeolekuküsimustega tegelemiseks moodustatakse julgeolekunõukogu.

| (4) | Komisjonil on vaja liikmesriikide ekspertide abi, et täita talle määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 13 eespool osutatud sätetega pandud ülesanded ja võtta alates 25. juulist 2009 enda kanda kohustused, mis kuni nimetatud kuupäevani olid usaldatud määruse (EÜ) nr 876/2002 artikli 7 kohaselt asutatud julgeolekunõukogule. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonil on vaja liikmesriikide ekspertide abi, et täita talle määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 13 eespool osutatud sätetega pandud ülesanded ja võtta alates 25. juulist 2009 enda kanda kohustused, mis kuni nimetatud kuupäevani olid usaldatud määruse (EÜ) nr 876/2002 artikli 7 kohaselt asutatud julgeolekunõukogule.

| (5) | Määruse (EÜ) nr 683/2008 vastuvõtmise puhul tegi komisjon muu hulgas avalduse, milles ta teatas oma kavatsusest asutada liikmesriikide esindajatest koosnev eksperdirühm, et viia ellu määruse artikli 13 lõikes 1 osutatud sätted ja uurida süsteemide turvalisusega seotud küsimusi. |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EÜ) nr 683/2008 vastuvõtmise puhul tegi komisjon muu hulgas avalduse, milles ta teatas oma kavatsusest asutada liikmesriikide esindajatest koosnev eksperdirühm, et viia ellu määruse artikli 13 lõikes 1 osutatud sätted ja uurida süsteemide turvalisusega seotud küsimusi.

| (6) | Avalduses on täpsustatud, et komisjon tagab, et eksperdirühma kuulub üks esindaja igast Euroopa Liidu liikmesriigist ja komisjoni esindaja, kes on ühtlasi ka eksperdirühma esimees, ning et eksperdirühm võtab vastu oma kodukorra, milles on muu hulgas ette nähtud arvamuste vastuvõtmine konsensusega ning ekspertide kohustus tõstatada mis tahes küsimused, mis on seotud süsteemide julgeolekuga. |
| --- | --- |

(6)

Avalduses on täpsustatud, et komisjon tagab, et eksperdirühma kuulub üks esindaja igast Euroopa Liidu liikmesriigist ja komisjoni esindaja, kes on ühtlasi ka eksperdirühma esimees, ning et eksperdirühm võtab vastu oma kodukorra, milles on muu hulgas ette nähtud arvamuste vastuvõtmine konsensusega ning ekspertide kohustus tõstatada mis tahes küsimused, mis on seotud süsteemide julgeolekuga.

| (7) | Avalduses võttis komisjon ka kohustuse võtta oma pädevuste piires täielikult arvesse eksperdirühma seisukohti ja eksperdirühmaga konsulteerida, eelkõige enne määruse (EÜ) nr 683/2008 artikliga 13 ette nähtud turvasüsteemidega seotud peamiste nõudmiste kindlaksmääramist. |
| --- | --- |

(7)

Avalduses võttis komisjon ka kohustuse võtta oma pädevuste piires täielikult arvesse eksperdirühma seisukohti ja eksperdirühmaga konsulteerida, eelkõige enne määruse (EÜ) nr 683/2008 artikliga 13 ette nähtud turvasüsteemidega seotud peamiste nõudmiste kindlaksmääramist.

| (8) | Samas avalduses leidis komisjon, et ühest küljest peaksid kodukorras sätestatud tingimustel osalema eksperdirühma tegevuses vaatlejatena Euroopa GNSSi Järelevalveameti, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esindajad ning teisest küljest tuleks Euroopa Ühenduse sõlmitud lepingutes näha ette kolmandate riikide esindajate osalemine eksperdirühma töös kodukorras sätestatud tingimustel. |
| --- | --- |

(8)

Samas avalduses leidis komisjon, et ühest küljest peaksid kodukorras sätestatud tingimustel osalema eksperdirühma tegevuses vaatlejatena Euroopa GNSSi Järelevalveameti, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esindajad ning teisest küljest tuleks Euroopa Ühenduse sõlmitud lepingutes näha ette kolmandate riikide esindajate osalemine eksperdirühma töös kodukorras sätestatud tingimustel.

| (9) | Seetõttu tuleks asutada eksperdirühm nimega Euroopa GNSSi süsteemide julgeolekunõukogu, mille loomine, ülesanded, koosseis ja toimimine oleks vastavuses komisjoni eespool osutatud avalduses olevate seisukohtadega ning mis arvestaks ühtlasi komisjoni otsuses K(2005) 2817 sätestatud komisjoni eksperdirühmade raamistiku horisontaaleeskirju. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks asutada eksperdirühm nimega Euroopa GNSSi süsteemide julgeolekunõukogu, mille loomine, ülesanded, koosseis ja toimimine oleks vastavuses komisjoni eespool osutatud avalduses olevate seisukohtadega ning mis arvestaks ühtlasi komisjoni otsuses K(2005) 2817 sätestatud komisjoni eksperdirühmade raamistiku horisontaaleeskirju.

| (10) | Muu hulgas tuleks näha ette võimalus kolmandate riikide osaluseks kõnealuse eksperdirühma töös. Võttes eelkõige arvesse asjaolu, et Norra ja Šveits osalevad Euroopa Kosmoseagentuuri liikmetena Euroopa GNSSi programmides ning on kõnealuste programmide turvalisusega seotud küsimustega tihedalt seotud, oleks vaja võimaldada neil ühineda eksperdirühma tegevusega kolmeaastaseks ajavahemikuks, mida saab pikendada Euroopa Ühenduse ja iga selle liikmesriigi vahel sõlmitava lepingu raames, |
| --- | --- |

(10)

Muu hulgas tuleks näha ette võimalus kolmandate riikide osaluseks kõnealuse eksperdirühma töös. Võttes eelkõige arvesse asjaolu, et Norra ja Šveits osalevad Euroopa Kosmoseagentuuri liikmetena Euroopa GNSSi programmides ning on kõnealuste programmide turvalisusega seotud küsimustega tihedalt seotud, oleks vaja võimaldada neil ühineda eksperdirühma tegevusega kolmeaastaseks ajavahemikuks, mida saab pikendada Euroopa Ühenduse ja iga selle liikmesriigi vahel sõlmitava lepingu raames,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa GNSSi süsteemide julgeolekunõukogu

Asutatakse Euroopa GNSSi süsteemide julgeoleku eksperdirühm, mida nimetatakse Euroopa GNSSi süsteemide julgeolekunõukoguks (edaspidi „julgeolekunõukogu”).

Artikkel 2

Ülesanne

Julgeolekunõukogu aitab komisjonil kohaldada määruse (EÜ) nr 683/2008 artikli 13 lõike 1 sätteid ja uurida Euroopa GNSSi süsteemide julgeolekuga seotud küsimusi. Komisjon konsulteerib eksperdirühmaga enne osutatud artikli lõikega 2 ette nähtud süsteemide julgeolekuga seotud peamiste nõuete kindlaksmääramist ning pakub komisjonile pidevat toetust kõnealuse artikli lõike 3 sätete kohaldamisel.

Artikkel 3

Konsulteerimine

Komisjon konsulteerib korrapäraselt nõukoguga julgeolekualastes küsimustes. Komisjon arvestab täielikult nõukogu seisukohtadega.

Artikkel 4

Koosseis

1.   Julgeolekunõukogu koosneb iga liikmesriigi esindajast, kes on valitud julgeoleku ja turvalisuse tunnustatud ekspertide seast.

2.   Euroopa GNSSi Järelevalveameti, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Euroopa Liidu Nõukogu peasekretäri / ühise välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esindajad võivad osaleda julgeolekunõukogu töös vaatlejatena kodukorras sätestatud tingimustel.

3.   Euroopa Ühenduse sõlmitud lepingutega võib näha ette kolmandate riikide esindajate osalemise julgeolekunõukogu tegevuses, sealhulgas tegevuse nõukogu täisliikmena.

4.   Alates käesoleva otsuse jõustumisest võivad Norra ja Šveitsi esindajad ühineda kodukorras sätestatud tingimustel ajutiste vaatlejatena julgeolekunõukogu tegevusega, tingimusel et Norra ja Šveits on mõlemad eelnevalt kinnitanud oma kavatsust kohaldada oma territooriumil kõiki vajalikke julgeolekumeetmeid, et tagada infrastruktuuride, Euroopa GNSSi süsteemide ja programmide teenuste ja tehnoloogiate vajalik kaitsetase, eriti ekspordi kontrollimise valdkonnas. Kõnealuse ajutise osalemise kestus peab võimaldama lõikega 3 ette nähtud lepingu sõlmimist, kuid see ei või mingil juhul olla pikem kui kolm aastat.

5.   Kolmanda riigi osalemist julgeolekunõukogu tegevuses võib lühendada või selle võib peatada, kui selgub, et asjaomase riigi tegevus ei võimalda tagada nõutavat kaitsetaset julgeoleku valdkonnas või olla vastavuses Euroopa GNSSi programmide puhul kindlaks määratud julgeolekureeglitega.

6.   Julgeolekunõukogu eesistuja võib kutsuda kodukorras sätestatud tingimustel teisi eksperte julgeolekunõukogu tegevuses ajutiselt osalema. Asjaomaste ekspertide osalemist põhjendavad argumendid on eesistuja eelnevalt julgeolekunõukogu liikmetele edastanud.

7.   Liikmesriikide või organisatsiooni poolt ametisse nimetatud esindajad jäävad oma ametikohale, kuni nad asendatakse või nende volitused lõppevad. Komisjon võib keelduda riigi või organisatsiooni nimetatud eksperdist, kui ametisse nimetamine ei tundu olevat sobiv, eriti huvide konflikti korral; komisjon teavitab sellest viivitamatult asjaomast liikmesriiki või organisatsiooni, kes nimetab uue esindaja.

Artikkel 5

Töökorraldus

1.   Julgeolekunõukogu juhataja on komisjoni esindaja.

2.   Kokkuleppel komisjoniga võib luua alamrühmi, kes tegelevad eriküsimuste lahendamisega julgeolekunõukogu antud volituste alusel; alamrühmad saadetakse laiali kohe pärast ülesande täitmist.

3.   Julgeolekunõukogu ja selle alamrühmad kogunevad tavaliselt komisjoni või selle talituste ruumides komisjoni kehtestatud korra ja ajakava järgi. Kohtumiste paika turvatakse töö iseloomu nõuetest lähtuvalt. Sekretariaaditeenused tagab komisjon. Teised komisjoni ametnikud, kes tunnevad menetluse vastu huvi, võivad koosolekutel osaleda.

4.   Julgeolekunõukogu kinnitab oma kodukorra komisjoni vastu võetud kodukorra standardeeskirjade alusel (3). Kodukorras on sätestatud, et julgeolekunõukogu võtab võimalikul juhul oma arvamuse või aruande vastu konsensusega ning iga julgeolekunõukogu liige võib tõstatada mis tahes olulise küsimuse seoses Euroopa GNSSi süsteemide julgeolekuga.

5.   Julgeolekunõukogu ja selle alamrühmade koosolekutel osalejad peavad kinni pidama komisjoni rangetest julgeoleku- ja turvaeeskirjadest, eelkõige salastatud dokumentide puhul.

Artikkel 6

Koosoleku kulud

1.   Komisjon hüvitab vastavalt oma eeskirjadele liikmete, ekspertide ja vaatlejate sõidu- ja elamiskulud, mis on seotud julgeolekunõukogu tegevusega. Ametiülesannete eest liikmeid ei tasustata.

2.   Koosolekukulud hüvitatakse summade piires, mis on iga-aastase vahendite eraldamise korra kohaselt selleks otstarbeks talitustele eraldatud.

Artikkel 7

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub päeval, mil komisjon selle vastu võtab. See avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 20. aprill 2009

Komisjoni nimel

asepresident

Antonio TAJANI

---

(1)  ELT L 196, 24.7.2008, lk 1.

1

(2)  EÜT L 138, 28.5.2002, lk 1.

2

(3)  SEK(2005) 1004, 27.7.2005, III lisa.

3

---

| 21.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/25 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/25

---

KOMISJONI OTSUS,

20. aprill 2009,

tehniliste juhiste kohta rahalise tagatise kehtestamiseks kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 2798 all)

(2009/335/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta, (1) eelkõige selle artikli 22 lõike 1 punkti c,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada liikmesriikide ühine lähenemine direktiivi 2006/21/EÜ artiklis 14 osutatud rahalise tagatise kehtestamisel, tuleks määratleda minimaalne ühine alus tagatise arvutamiseks, eelkõige arvesse võetava teabe ja tagatise arvutamise meetodi osas. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada liikmesriikide ühine lähenemine direktiivi 2006/21/EÜ artiklis 14 osutatud rahalise tagatise kehtestamisel, tuleks määratleda minimaalne ühine alus tagatise arvutamiseks, eelkõige arvesse võetava teabe ja tagatise arvutamise meetodi osas.

| (2) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/21/EÜ artikli 23 lõike 2 kohaselt asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(2)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2006/21/EÜ artikli 23 lõike 2 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Liikmesriigid ja pädevad asutused võtavad direktiivi 2006/12/EÜ artiklis 14 osutatud rahalise tagatise arvutamisel aluseks järgmisi kriteeriume:

| a) | jäätmehoidla tõenäoline mõju keskkonnale ja inimeste tervisele; |
| --- | --- |

a)

jäätmehoidla tõenäoline mõju keskkonnale ja inimeste tervisele;

| b) | taastamise mõiste, sealhulgas jäätmehoidla sulgemisjärgne kasutamine; |
| --- | --- |

b)

taastamise mõiste, sealhulgas jäätmehoidla sulgemisjärgne kasutamine;

| c) | kohaldatavad keskkonnastandardid ja -eesmärgid, sealhulgas jäätmehoidla füüsiline stabiilsus, pinnase ja veevarude kvaliteedi miinimumnõuded ning saasteainete keskkonda viimise ülemmäärad; |
| --- | --- |

c)

kohaldatavad keskkonnastandardid ja -eesmärgid, sealhulgas jäätmehoidla füüsiline stabiilsus, pinnase ja veevarude kvaliteedi miinimumnõuded ning saasteainete keskkonda viimise ülemmäärad;

| d) | keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalikud tehnilised meetmed, eelkõige sellised, millega tagatakse jäätmehoidla stabiilsus ning vähendatakse keskkonnakahju; |
| --- | --- |

d)

keskkonnaeesmärkide saavutamiseks vajalikud tehnilised meetmed, eelkõige sellised, millega tagatakse jäätmehoidla stabiilsus ning vähendatakse keskkonnakahju;

| e) | meetmed, mis on vajalikud eesmärkide saavutamiseks sulgemise ajal ja pärast seda, sealhulgas meetmed maa-ala taastamiseks, vajaduse korral sulgemisjärgne hooldus ja seire ning meetmed bioloogilise mitmekesisuse taastamiseks; |
| --- | --- |

e)

meetmed, mis on vajalikud eesmärkide saavutamiseks sulgemise ajal ja pärast seda, sealhulgas meetmed maa-ala taastamiseks, vajaduse korral sulgemisjärgne hooldus ja seire ning meetmed bioloogilise mitmekesisuse taastamiseks;

| f) | hinnanguline mõju aeg ning nõutavad riski vähendamise meetmed; |
| --- | --- |

f)

hinnanguline mõju aeg ning nõutavad riski vähendamise meetmed;

| g) | maa-ala taastamiseks, sulgemiseks ja sulgemisjärgseks hoolduseks, sealhulgas võimalikuks sulgemisjärgseks seireks või saasteainete töötlemiseks vajaminevate kulude hindamine. |
| --- | --- |

g)

maa-ala taastamiseks, sulgemiseks ja sulgemisjärgseks hoolduseks, sealhulgas võimalikuks sulgemisjärgseks seireks või saasteainete töötlemiseks vajaminevate kulude hindamine.

2.   Punktis g osutatud hindamise viivad läbi sõltumatud ja nõuetekohaselt kvalifitseeritud kolmandad osapooled ning hindamisel võetakse arvesse ettekavatsemata või enneaegse sulgemise võimalust.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 15.

1

---

| 21.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 101/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 101/26

---

KOMISJONI OTSUS,

20. aprill 2009,

millega hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud ühenduse tegevuse juhtimiseks asutatakse kooskõlas nõukogu määrusega (EÜ) nr 58/2003 Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri täitevasutus

(2009/336/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon asutas otsusega 2005/56/EÜ (2) Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri täitevasutuse (edaspidi „asutus”) ning usaldas sellele asutusele ühenduse programmide juhtimise hariduse, audiovisuaalvahendite ja kultuuri valdkonnas. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon asutas otsusega 2005/56/EÜ (2) Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri täitevasutuse (edaspidi „asutus”) ning usaldas sellele asutusele ühenduse programmide juhtimise hariduse, audiovisuaalvahendite ja kultuuri valdkonnas.

| (2) | Komisjon muutis seejärel mitu korda asutuse volitusi, laiendades neid, et kaasata asutuse juhtimisalasse uusi projekte ja programme. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon muutis seejärel mitu korda asutuse volitusi, laiendades neid, et kaasata asutuse juhtimisalasse uusi projekte ja programme.

| (3) | Nende muudatuste tõttu tuleb otsus 2005/56/EÜ asendada selguse huvides käesoleva otsusega. |
| --- | --- |

(3)

Nende muudatuste tõttu tuleb otsus 2005/56/EÜ asendada selguse huvides käesoleva otsusega.

| (4) | Määrusega (EÜ) nr 58/2003 antakse komisjonile õigus luua vastavalt kõnealuses määruses sätestatud üldisele põhikirjale täitevasutused ja usaldada neile teatavad ülesanded, mis on seotud ühe või mitme ühenduse programmi juhtimisega. |
| --- | --- |

(4)

Määrusega (EÜ) nr 58/2003 antakse komisjonile õigus luua vastavalt kõnealuses määruses sätestatud üldisele põhikirjale täitevasutused ja usaldada neile teatavad ülesanded, mis on seotud ühe või mitme ühenduse programmi juhtimisega.

| (5) | Komisjonile täitevasutuste loomise õiguse andmise eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda oma põhitegevusele ja -ülesannetele, mille täitmiseks ei ole võimalik volitada muid organeid, ilma et komisjon loovutaks seejuures kontrolli kõnealuste täitevasutuste tegevuse üle ja lõplikku vastutust selle eest. |
| --- | --- |

(5)

Komisjonile täitevasutuste loomise õiguse andmise eesmärk on võimaldada komisjonil keskenduda oma põhitegevusele ja -ülesannetele, mille täitmiseks ei ole võimalik volitada muid organeid, ilma et komisjon loovutaks seejuures kontrolli kõnealuste täitevasutuste tegevuse üle ja lõplikku vastutust selle eest.

| (6) | Mitme hariduse, audiovisuaalvahendite ja kultuurivaldkonna programmi puhul hõlmab teatavate tsentraliseeritud tegevuslõikude juhtimine selliste tehniliste projektide elluviimist, mis ei nõua poliitiliste otsuste vastuvõtmist, ent eeldavad kogu programmi rakendamise aja jooksul suurt asjatundlikkust tehnika ja rahanduse alal. |
| --- | --- |

(6)

Mitme hariduse, audiovisuaalvahendite ja kultuurivaldkonna programmi puhul hõlmab teatavate tsentraliseeritud tegevuslõikude juhtimine selliste tehniliste projektide elluviimist, mis ei nõua poliitiliste otsuste vastuvõtmist, ent eeldavad kogu programmi rakendamise aja jooksul suurt asjatundlikkust tehnika ja rahanduse alal.

| (7) | Programmide rakendamisega seotud ülesannete delegeerimine on võimalik tingimusel, et projekti kavandamise etapid ja rahastamisotsuste vastuvõtmine, millega tegeleb komisjon, eristatakse selgelt programmi rakendamisest, mille võib usaldada täitevasutusele. |
| --- | --- |

(7)

Programmide rakendamisega seotud ülesannete delegeerimine on võimalik tingimusel, et projekti kavandamise etapid ja rahastamisotsuste vastuvõtmine, millega tegeleb komisjon, eristatakse selgelt programmi rakendamisest, mille võib usaldada täitevasutusele.

| (8) | Täitevasutuse rajamine ei mõjuta asjaolu, et nõukogu võib delegeerida eri programmide raames toimuva tegevuse teatavate etappide juhtimise komisjonile ja et teatavate programmidega seotud juhtimisülesanded võidakse delegeerida riiklikele asutustele. |
| --- | --- |

(8)

Täitevasutuse rajamine ei mõjuta asjaolu, et nõukogu võib delegeerida eri programmide raames toimuva tegevuse teatavate etappide juhtimise komisjonile ja et teatavate programmidega seotud juhtimisülesanded võidakse delegeerida riiklikele asutustele.

| (9) | Sel eesmärgil tehtud tasuvusanalüüs näitas, et täitevasutuse kasutamine hariduse ja kultuuriga seotud programmide teatavate tsentraliseeritud tegevuslõikude juhtimiseks on olemasolevatest võimalustest kõige otstarbekam nii rahalisest kui ka mitterahalisest aspektist. |
| --- | --- |

(9)

Sel eesmärgil tehtud tasuvusanalüüs näitas, et täitevasutuse kasutamine hariduse ja kultuuriga seotud programmide teatavate tsentraliseeritud tegevuslõikude juhtimiseks on olemasolevatest võimalustest kõige otstarbekam nii rahalisest kui ka mitterahalisest aspektist.

| (10) | Asutuse juhtimisalasse kuulub programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus). Programmi kehtivusaeg lõppes 31. detsembril 2008 ja see asendati ajavahemikuks 1. jaanuar 2009 – 31. detsember 2013 tegevusprogrammiga Erasmus Mundus 2009–2013, mille eesmärk on parandada kõrghariduse kvaliteeti ja edendada kultuuridevahelist mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (edaspidi „Erasmus Mundus II”). |
| --- | --- |

(10)

Asutuse juhtimisalasse kuulub programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus). Programmi kehtivusaeg lõppes 31. detsembril 2008 ja see asendati ajavahemikuks 1. jaanuar 2009 – 31. detsember 2013 tegevusprogrammiga Erasmus Mundus 2009–2013, mille eesmärk on parandada kõrghariduse kvaliteeti ja edendada kultuuridevahelist mõistmist kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (edaspidi „Erasmus Mundus II”).

| (11) | Välishindamine, mille komisjon viis lõpule 2009. aasta veebruaris, näitas, et asutuse kaudu on programmi Erasmus Mundus II juhtimine parim lahendus. Seetõttu soovitasid hindajad laiendada asutuse juhtimisala ka sellele programmile. |
| --- | --- |

(11)

Välishindamine, mille komisjon viis lõpule 2009. aasta veebruaris, näitas, et asutuse kaudu on programmi Erasmus Mundus II juhtimine parim lahendus. Seetõttu soovitasid hindajad laiendada asutuse juhtimisala ka sellele programmile.

| (12) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1653/2004 (3) sätestatakse täitevasutuste standardfinantsmäärus vastavalt määrusele (EÜ) nr 58/2003. |
| --- | --- |

(12)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1653/2004 (3) sätestatakse täitevasutuste standardfinantsmäärus vastavalt määrusele (EÜ) nr 58/2003.

| (13) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas täitevasutuste komitee arvamusega. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas täitevasutuste komitee arvamusega.

| (14) | Otsus 2005/56/EÜ tuleb seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(14)

Otsus 2005/56/EÜ tuleb seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Täitevameti asutamine

1.   Hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud ühenduse tegevuse juhtimiseks luuakse täitevasutus (edaspidi „asutus”), mille põhikiri ja peamised tegutsemiseeskirjad on sätestatud määruses (EÜ) nr 58/2003.

2.   Asutuse nimetus on Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri täitevasutus.

Artikkel 2

Asukoht

Asutuse asukoht on Brüsselis.

Artikkel 3

Kestus

Asutus luuakse ajavahemikuks 1. jaanuarist 2005 kuni 31. detsembrini 2015.

Artikkel 4

Eesmärgid ja ülesanded

1.   Asutus vastutab teatavate tegevuslõikude juhtimise eest järgmistes ühenduse programmides:

| 1) | kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3906/89, mis käsitleb majandusabi andmist teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele (PHARE); (4) |
| --- | --- |

1)

kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3906/89, mis käsitleb majandusabi andmist teatavatele Kesk- ja Ida-Euroopa riikidele (PHARE); (4)

| 2) | Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise ja levitamise soodustamiseks ette nähtud programm (MEDIA II – arendamine ja levitamine, 1996–2000), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 95/563/EÜ; (5) |
| --- | --- |

2)

Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise ja levitamise soodustamiseks ette nähtud programm (MEDIA II – arendamine ja levitamine, 1996–2000), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 95/563/EÜ; (5)

| 3) | Euroopa audiovisuaaltööstuse kvalifitseeritud tööjõu koolitusprogramm (MEDIA II – koolitus, 1996–2000), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega nr 95/564/EÜ; (6) |
| --- | --- |

3)

Euroopa audiovisuaaltööstuse kvalifitseeritud tööjõu koolitusprogramm (MEDIA II – koolitus, 1996–2000), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega nr 95/564/EÜ; (6)

| 4) | ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp (2000–2006), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 253/2000/EÜ; (7) |
| --- | --- |

4)

ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp (2000–2006), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 253/2000/EÜ; (7)

| 5) | ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi Leonardo da Vinci teine etapp (2000–2006), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega nr 1999/382/EÜ; (8) |
| --- | --- |

5)

ühenduse kutseõpet käsitleva tegevusprogrammi Leonardo da Vinci teine etapp (2000–2006), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega nr 1999/382/EÜ; (8)

| 6) | ühenduse tegevusprogramm „Noored” (2000–2006), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1031/2000/EÜ; (9) |
| --- | --- |

6)

ühenduse tegevusprogramm „Noored” (2000–2006), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1031/2000/EÜ; (9)

| 7) | programm „Kultuur 2000” (2000–2006), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 508/2000/EÜ; (10) |
| --- | --- |

7)

programm „Kultuur 2000” (2000–2006), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 508/2000/EÜ; (10)

| 8) | kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 99/2000 sätetele, mis käsitlevad abi andmist partnerriikidele Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias (2000–2006); (11) |
| --- | --- |

8)

kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse vastavalt nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 99/2000 sätetele, mis käsitlevad abi andmist partnerriikidele Ida-Euroopas ja Kesk-Aasias (2000–2006); (11)

| 9) | kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse Albaaniale, Bosniale ja Hertsegoviinale, Horvaatiale, endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile, Montenegrole, Serbiale ja Kosovole antavast abist (UNSCR 1244) (2000–2006) ning mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2666/2000; (12) |
| --- | --- |

9)

kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse Albaaniale, Bosniale ja Hertsegoviinale, Horvaatiale, endisele Jugoslaavia Makedoonia Vabariigile, Montenegrole, Serbiale ja Kosovole antavast abist (UNSCR 1244) (2000–2006) ning mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2666/2000; (12)

| 10) | kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevaid finants- ja tehnilisi meetmeid (MEDA) käsitlevate sätete kohaselt Euroopa-Vahemere piirkonna partnerluse raames ning mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2698/2000; (13) |
| --- | --- |

10)

kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse majandus- ja sotsiaalstruktuuride reformiga kaasnevaid finants- ja tehnilisi meetmeid (MEDA) käsitlevate sätete kohaselt Euroopa-Vahemere piirkonna partnerluse raames ning mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2698/2000; (13)

| 11) | üleeuroopalise kõrgharidusalase koostööprogrammi kolmas etapp (Tempus III) (2000–2006), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 1999/311/EÜ; (14) |
| --- | --- |

11)

üleeuroopalise kõrgharidusalase koostööprogrammi kolmas etapp (Tempus III) (2000–2006), mis kiideti heaks nõukogu otsusega 1999/311/EÜ; (14)

| 12) | projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2001–2005) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega nr 2001/196/EÜ; (15) |
| --- | --- |

12)

projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2001–2005) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega nr 2001/196/EÜ; (15)

| 13) | projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2001–2005) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2001/197/EÜ; (16) |
| --- | --- |

13)

projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2001–2005) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2001/197/EÜ; (16)

| 14) | Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise soodustamise programm (MEDIA Plus – arendamine, levitamine ja müügi edendamine, 2001–2006), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2000/821/EÜ; (17) |
| --- | --- |

14)

Euroopa päritoluga audiovisuaalteoste arendamise soodustamise programm (MEDIA Plus – arendamine, levitamine ja müügi edendamine, 2001–2006), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2000/821/EÜ; (17)

| 15) | Euroopa audiovisuaaltööstuse kvalifitseeritud tööjõu koolitusprogramm (MEDIA-Training, 2001–2006), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 163/2001/EÜ; (18) |
| --- | --- |

15)

Euroopa audiovisuaaltööstuse kvalifitseeritud tööjõu koolitusprogramm (MEDIA-Training, 2001–2006), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 163/2001/EÜ; (18)

| 16) | mitmeaastane programm (2004–2006) info- ja sidetehnoloogiate (IKT) tõhusaks integreerimiseks Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidesse (e-õppe programm), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2318/2003/EÜ; (19) |
| --- | --- |

16)

mitmeaastane programm (2004–2006) info- ja sidetehnoloogiate (IKT) tõhusaks integreerimiseks Euroopa haridus- ja koolitussüsteemidesse (e-õppe programm), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2318/2003/EÜ; (19)

| 17) | ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/100/EÜ; (20) |
| --- | --- |

17)

ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (kodanike osalus), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2004/100/EÜ; (20)

| 18) | ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks, mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 790/2004/EÜ; (21) |
| --- | --- |

18)

ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) noorte valdkonnas Euroopa tasandil tegutsevate organisatsioonide edendamiseks, mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 790/2004/EÜ; (21)

| 19) | ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks, mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 791/2004/EÜ; (22) |
| --- | --- |

19)

ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) Euroopa tasandil tegutsevate asutuste edendamiseks ning haridus- ja koolitusalaste eritegevuste edendamiseks, mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 791/2004/EÜ; (22)

| 20) | ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) Euroopa tasandil kultuuri valdkonnas tegutsevate asutuste edendamiseks, mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 792/2004/EÜ; (23) |
| --- | --- |

20)

ühenduse tegevusprogramm (2004–2006) Euroopa tasandil kultuuri valdkonnas tegutsevate asutuste edendamiseks, mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 792/2004/EÜ; (23)

| 21) | programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus, 2004–2008), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2317/2003/EÜ; (24) |
| --- | --- |

21)

programm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus, 2004–2008), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2317/2003/EÜ; (24)

| 22) | projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2006–2013) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/910/EÜ; (25) |
| --- | --- |

22)

projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Ameerika Ühendriikide vahelise kõrg- ning kutseharidusalase koostööprogrammi uuendamise lepingu (2006–2013) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/910/EÜ; (25)

| 23) | projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kõrghariduse-, koolituse- ja noortevaldkonna koostööraamistikku käsitleva lepingu (2006–2013) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/964/EÜ; (26) |
| --- | --- |

23)

projektid, mida rahastatakse Euroopa Ühenduse ja Kanada valitsuse vahelise kõrghariduse-, koolituse- ja noortevaldkonna koostööraamistikku käsitleva lepingu (2006–2013) raames, mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 2006/964/EÜ; (26)

| 24) | elukestva õppe tegevusprogramm (2007–2013), mis on heaks kiidetud parlamendi ja nõukogu otsusega 1720/2006/EÜ; (27) |
| --- | --- |

24)

elukestva õppe tegevusprogramm (2007–2013), mis on heaks kiidetud parlamendi ja nõukogu otsusega 1720/2006/EÜ; (27)

| 25) | programm „Kultuur” (2007–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1855/2006/EÜ; (28) |
| --- | --- |

25)

programm „Kultuur” (2007–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1855/2006/EÜ; (28)

| 26) | programm „Kodanike Euroopa” aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (2007–2013), mis on heaks kiidetud parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1904/2006/EÜ; (29) |
| --- | --- |

26)

programm „Kodanike Euroopa” aktiivse Euroopa Liidu kodakondsuse edendamiseks (2007–2013), mis on heaks kiidetud parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1904/2006/EÜ; (29)

| 27) | programm „Aktiivsed noored” (2007–2013), mis on heaks kiidetud parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1719/2006/EÜ; (30) |
| --- | --- |

27)

programm „Aktiivsed noored” (2007–2013), mis on heaks kiidetud parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1719/2006/EÜ; (30)

| 28) | Euroopa audiovisuaalsektori toetusprogramm „MEDIA 2007” (2007–2013), mis on heaks kiidetud parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1718/2006/EÜ; (31) |
| --- | --- |

28)

Euroopa audiovisuaalsektori toetusprogramm „MEDIA 2007” (2007–2013), mis on heaks kiidetud parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1718/2006/EÜ; (31)

| 29) | tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus II, 2009–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1298/2008/EÜ; (32) |
| --- | --- |

29)

tegevusprogramm kõrghariduse kvaliteedi parandamiseks ja kultuuridevahelise mõistmise edendamiseks kolmandate riikidega tehtava koostöö kaudu (Erasmus Mundus II, 2009–2013), mis on heaks kiidetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1298/2008/EÜ; (32)

| 30) | kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse Aasia arengumaadega tehtavaks majanduskoostööks antava abi raames, mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 443/92; (33) |
| --- | --- |

30)

kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse Aasia arengumaadega tehtavaks majanduskoostööks antava abi raames, mis on heaks kiidetud nõukogu määrusega (EMÜ) nr 443/92; (33)

| 31) | kõrgharidus- ja noorsooprogrammid, mida rahastatakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), mis on loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1085/2006; (34) |
| --- | --- |

31)

kõrgharidus- ja noorsooprogrammid, mida rahastatakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA), mis on loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1085/2006; (34)

| 32) | kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendist, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) 1638/2006; (35) |
| --- | --- |

32)

kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendist, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) 1638/2006; (35)

| 33) | kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse arengukoostöö rahastamisvahendist, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) 1905/2006; (36) |
| --- | --- |

33)

kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse arengukoostöö rahastamisvahendist, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) 1905/2006; (36)

| 34) | kõrgharidus- ja noorsooprogrammid, mida rahastatakse tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumidega tehtava koostöö rahastamisvahendist, mis on loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1934/2006; (37) |
| --- | --- |

34)

kõrgharidus- ja noorsooprogrammid, mida rahastatakse tööstus- ning teiste suure sissetulekuga riikide ja territooriumidega tehtava koostöö rahastamisvahendist, mis on loodud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1934/2006; (37)

| 35) | kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse Euroopa Arengufondi vahenditest vastavalt koostöölepingule ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000 (nõukogu otsus 2003/159/EÜ) (38) ning mille muudetud versioonile kirjutati alla Luxembourgis 25. juunil 2005 (nõukogu otsus 2005/599/EÜ). (39) |
| --- | --- |

35)

kõrgharidusalased projektid, mida rahastatakse Euroopa Arengufondi vahenditest vastavalt koostöölepingule ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, millele kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000 (nõukogu otsus 2003/159/EÜ) (38) ning mille muudetud versioonile kirjutati alla Luxembourgis 25. juunil 2005 (nõukogu otsus 2005/599/EÜ). (39)

2.   Asutus vastutab ühenduse programmide lõikes 1 osutatud tegevuslõikudes järgmiste ülesannete täitmise eest:

| a) | ühenduse programmide rakendamise raames asutusele usaldatud projektide juhtimine kogu tegevuslõigu kestuse ajal aastase tööprogrammi järgi, mis loetakse hariduse, audiovisuaalvahendite ja kultuuri valdkonnas toetuste ja lepingute puhul rahastamisotsuseks ja mille võtab vastu komisjon, või komisjoni vastuvõetud konkreetsete rahastamisotsuste alusel, samuti selleks otstarbeks vajalike kontrollide tegemine, võttes vastu asjakohased otsused vastavalt komisjoni antud volitustele; |
| --- | --- |

a)

ühenduse programmide rakendamise raames asutusele usaldatud projektide juhtimine kogu tegevuslõigu kestuse ajal aastase tööprogrammi järgi, mis loetakse hariduse, audiovisuaalvahendite ja kultuuri valdkonnas toetuste ja lepingute puhul rahastamisotsuseks ja mille võtab vastu komisjon, või komisjoni vastuvõetud konkreetsete rahastamisotsuste alusel, samuti selleks otstarbeks vajalike kontrollide tegemine, võttes vastu asjakohased otsused vastavalt komisjoni antud volitustele;

| b) | eelarve täitmisega seotud kulude ja tulude dokumentide vastuvõtmine ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõne või kõigi toimingute teostamine, mis on vajalikud ühenduse programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud; |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmisega seotud kulude ja tulude dokumentide vastuvõtmine ning vastavalt komisjoni antud volitustele mõne või kõigi toimingute teostamine, mis on vajalikud ühenduse programmi haldamiseks, eelkõige lepingute sõlmimise ja toetuste andmisega seotud toimingud;

| c) | ühenduse programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile; |
| --- | --- |

c)

ühenduse programmi rakendamise suunamiseks vajalike andmete kogumine, analüüs ja edastamine komisjonile;

| d) | Euroopa haridusalase teabevõrgu Eurydice rakendamine ühenduse tasandil; selles teabevõrgus tegeldakse teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega, uuringute ja trükiste väljaandmisega. |
| --- | --- |

d)

Euroopa haridusalase teabevõrgu Eurydice rakendamine ühenduse tasandil; selles teabevõrgus tegeldakse teabe kogumise, analüüsi ja levitamisega, uuringute ja trükiste väljaandmisega.

3.   Pärast täitevasutuste komiteega konsulteerimist võib komisjon volitada asutust täitma samalaadseid ülesandeid muude hariduse, audiovisuaalvaldkonna ja kultuuriga seotud ühenduse programmide rakendamisel määruse (EÜ) nr 58/2003 artikli 2 tähenduses kui lõikes 1 osutatud programmid.

4.   Komisjoni otsuses täitevasutuse volitamise kohta sätestatakse üksikasjalikult kõik täitevasutusele usaldatud ülesanded ja neid kohandatakse vastavalt võimalikele lisaülesannetele. Selline otsus edastatakse teavitamise eesmärgil täitevasutuste komiteele.

Artikkel 5

Organisatsiooniline struktuur

1.   Asutust juhivad komisjoni määratud juhatus ja direktor.

2.   Juhatuse liikmed nimetatakse ametisse kaheks aastaks.

3.   Asutuse direktor nimetatakse ametisse neljaks aastaks. Tema ametiaja pikkuse määramisel võetakse arvesse asutusele usaldatud ühenduse programmide rakendamiseks ette nähtud ajavahemikku.

Artikkel 6

Toetused

Ilma et see mõjutaks asutuse muid sissetulekuid, toetatakse asutuse tegevust Euroopa Ühenduse üldeelarvest ning samuti Euroopa Arengufondi vahenditest. See toetus ja need vahendid võetakse fondidest, millest rahastatakse artikli 4 lõikes 1 osutatud programme, ja vajaduse korral fondidest, millest rahastatakse muid ühenduse programme, mille rakendamine on usaldatud asutusele artikli 4 lõike 3 alusel.

Artikkel 7

Järelevalve ja aruandlus

Täitevasutus on komisjoni järelevalve all ja annab kooskõlas volikirjas sätestatud korra ja tähtaegadega korrapäraselt aru tema vastutusalasse kuuluvate programmide rakendamise käigust.

Artikkel 8

Tegevuseelarve täitmine

Asutus täidab oma tegevuseelarvet vastavalt määrusele (EÜ) nr 1653/2004.

Artikkel 9

Kehtetuks tunnistamine

Otsus 2005/56/EÜ tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale otsusele.

Brüssel, 20. aprill 2009

Komisjoni nimel

Komisjoni liige

Ján FIGEĽ

---

(1)  ELT L 11, 16.1.2003, lk 1.

1

(2)  ELT L 24, 27.1.2005, lk 35.

2

(3)  ELT L 297, 22.9.2004, lk 6.

3

(4)  EÜT L 375, 23.12.1989, lk 11.

4

(5)  EÜT L 321, 30.12.1995, lk 25.

5

(6)  EÜT L 321, 30.12.1995, lk 33.

6

(7)  EÜT L 28, 3.2.2000, lk 1.

7

(8)  EÜT L 146, 11.6.1999, lk 33.

8

(9)  EÜT L 117, 18.5.2000, lk 1.

9

(10)  EÜT L 63, 10.3.2000, lk 1.

10

(11)  EÜT L 12, 18.1.2000, lk 1.

11

(12)  EÜT L 306, 7.12.2000, lk 1.

12

(13)  EÜT L 311, 12.12.2000, lk 1.

13

(14)  EÜT L 120, 8.5.1999, lk 30.

14

(15)  EÜT L 71, 13.3.2001, lk 7.

15

(16)  EÜT L 71, 13.3.2001, lk 15.

16

(17)  EÜT L 336, 30.12.2000, lk 82.

17

(18)  EÜT L 26, 27.1.2001, lk 1.

18

(19)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 9.

19

(20)  ELT L 30, 4.2.2004, lk 6.

20

(21)  ELT L 138, 30.4.2004, lk 24.

21

(22)  ELT L 138, 30.4.2004, lk 31.

22

(23)  ELT L 138, 30.4.2004, lk 40.

23

(24)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 1.

24

(25)  ELT L 346, 9.12.2006, lk 33.

25

(26)  ELT L 397, 30.12.2006, lk 14.

26

(27)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 45.

27

(28)  ELT L 372, 27.12.2006, lk 1.

28

(29)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 32.

29

(30)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 30.

30

(31)  ELT L 327, 24.11.2006, lk 12.

31

(32)  ELT L 340, 19.12.2008, lk 83.

32

(33)  EÜT L 52, 27.2.1992, lk 1.

33

(34)  ELT L 210, 31.7.2006, lk 82.

34

(35)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

35

(36)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 41.

36

(37)  ELT L 405, 30.12.2006, lk 41. Parandatud väljaandes ELT L 29, 3.2.2007, lk 16.

37

(38)  ELT L 65, 8.3.2003, lk 27.

38

(39)  ELT L 209, 11.8.2005, lk 26.

39

---