# Europos Sąjungos L 114/2009

| | ISSN 1725-5120
  doi:10.3000/17255120.L_2009.114.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 114 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. gegužės 7d. |

ISSN 1725-5120

doi:10.3000/17255120.L_2009.114.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 114

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. gegužės 7d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2009 m. gegužės 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 369/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 1 |
| | * | 2009 m. gegužės 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 370/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 795/2004, nustatantį išsamias bendrosios išmokos schemos, pateiktos Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003, įgyvendinimo taisykles | 3 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/3/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 80/181/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimo (
  1
  ) | 10 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2009 m. gegužės 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 369/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

1

*

2009 m. gegužės 6 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 370/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 795/2004, nustatantį išsamias bendrosios išmokos schemos, pateiktos Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003, įgyvendinimo taisykles

3

DIREKTYVOS

*

2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/3/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 80/181/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimo (
  1
  )

1

10

| | | IV   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | | ELPA Priežiūros tarnyba |
| | * | 2006 m. lapkričio 29 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 368/06/COL dėl Islandijos valstybei priklausančių Sementsverksmiðjan hf. (Islandija) akcijų pardavimo | 14 |

IV   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA Priežiūros tarnyba

*

2006 m. lapkričio 29 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 368/06/COL dėl Islandijos valstybei priklausančių Sementsverksmiðjan hf. (Islandija) akcijų pardavimo

14

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 2008 m. birželio 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 555/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisyklės, taikomos vyno sektoriaus paramos programoms, prekybai su trečiosiomis šalimis, gamybos potencialui ir kontrolei, klaidų ištaisymas (OL L 170, 2008 6 30) | 23 |

Klaidų ištaisymas

*

2008 m. birželio 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 555/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisyklės, taikomos vyno sektoriaus paramos programoms, prekybai su trečiosiomis šalimis, gamybos potencialui ir kontrolei, klaidų ištaisymas (OL L 170, 2008 6 30)

23

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 7.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 369/2009

2009 m. gegužės 6 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. gegužės 7 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. gegužės 6 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | MA | 71,9 |
| TN | 115,0 |
| TR | 141,3 |
| ZZ | 109,4 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 32,7 |
| TR | 135,3 |
| ZZ | 107,8 |
| 0709 90 70 | TR | 118,7 |
| ZZ | 118,7 |
| 0805 10 20 | EG | 41,2 |
| IL | 60,3 |
| MA | 46,8 |
| TN | 49,5 |
| TR | 98,3 |
| US | 55,4 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 50 10 | TR | 41,7 |
| ZA | 69,9 |
| ZZ | 55,8 |
| 0808 10 80 | AR | 77,4 |
| BR | 71,5 |
| CA | 114,7 |
| CL | 79,5 |
| CN | 94,5 |
| NZ | 102,5 |
| US | 121,6 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 90,5 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

MA

71,9

TN

115,0

TR

141,3

ZZ

109,4

0707 00 05

JO

155,5

MA

32,7

TR

135,3

ZZ

107,8

0709 90 70

TR

118,7

ZZ

118,7

0805 10 20

EG

41,2

IL

60,3

MA

46,8

TN

49,5

TR

98,3

US

55,4

ZZ

58,6

0805 50 10

TR

41,7

ZA

69,9

ZZ

55,8

0808 10 80

AR

77,4

BR

71,5

CA

114,7

CL

79,5

CN

94,5

NZ

102,5

US

121,6

UY

71,7

ZA

81,2

ZZ

90,5

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 7.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 370/2009

2009 m. gegužės 6 d.

iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 795/2004, nustatantį išsamias bendrosios išmokos schemos, pateiktos Tarybos reglamente (EB) Nr. 1782/2003, įgyvendinimo taisykles

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 73/2009, nustatantį bendrąsias tiesioginės paramos schemų ūkininkams pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatantį tam tikras paramos schemas ūkininkams, iš dalies keičiantį Reglamentus (EB) Nr. 1290/2005, (EB) Nr. 247/2006, (EB) Nr. 378/2007 ir panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (1), ypač į jo 34 straipsnio 2 dalies antrą pastraipą ir 142 straipsnio c, d ir g punktus,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 nustatomos bendrosios išmokos schemos, kuri taikoma nuo 2009 m. sausio 1 d., naujos įgyvendinimo taisyklės. Todėl turi būti patikslintos Komisijos reglamente (EB) Nr. 795/2004 (2) nustatytos įgyvendinimo taisyklės. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 nustatomos bendrosios išmokos schemos, kuri taikoma nuo 2009 m. sausio 1 d., naujos įgyvendinimo taisyklės. Todėl turi būti patikslintos Komisijos reglamente (EB) Nr. 795/2004 (2) nustatytos įgyvendinimo taisyklės.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 795/2004 2 straipsnyje pateiktuose sąvokų apibrėžimuose turėtų atsispindėti tai, kad daugiau plotų gali atitikti bendrosios išmokos schemos taikymo kriterijus. |
| --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 795/2004 2 straipsnyje pateiktuose sąvokų apibrėžimuose turėtų atsispindėti tai, kad daugiau plotų gali atitikti bendrosios išmokos schemos taikymo kriterijus.

| (3) | Reglamento (EB) Nr. 795/2004 3b straipsnio nuostatos dėl atitikties reikalavimams yra pasenusios ir todėl turėtų būti panaikintos. Tačiau Reglamento (EB) Nr. 73/2009 34 straipsnio 2 dalies a punkte taip pat numatoma, kad reikalavimus atitinkantys hektarai gali būti naudojami ne žemės ūkio veiklai. Turėtų būti nustatyta visoms valstybėms narėms taikoma kriterijų sistema. |
| --- | --- |

(3)

Reglamento (EB) Nr. 795/2004 3b straipsnio nuostatos dėl atitikties reikalavimams yra pasenusios ir todėl turėtų būti panaikintos. Tačiau Reglamento (EB) Nr. 73/2009 34 straipsnio 2 dalies a punkte taip pat numatoma, kad reikalavimus atitinkantys hektarai gali būti naudojami ne žemės ūkio veiklai. Turėtų būti nustatyta visoms valstybėms narėms taikoma kriterijų sistema.

| (4) | Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 panaikinamas privalomas žemės atidėjimas ir kai kurie su teisėmis į išmokas iš nacionalinio rezervo, susiję apribojimai, todėl susijusios nuostatos tapo nebereikalingos. |
| --- | --- |

(4)

Reglamentu (EB) Nr. 73/2009 panaikinamas privalomas žemės atidėjimas ir kai kurie su teisėmis į išmokas iš nacionalinio rezervo, susiję apribojimai, todėl susijusios nuostatos tapo nebereikalingos.

| (5) | Turėtų būti išaiškintos Reglamento (EB) Nr. 795/2004 7 straipsnyje pateiktos nuorodos į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (3) ir Reglamentą (EB) Nr. 73/2009. |
| --- | --- |

(5)

Turėtų būti išaiškintos Reglamento (EB) Nr. 795/2004 7 straipsnyje pateiktos nuorodos į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (3) ir Reglamentą (EB) Nr. 73/2009.

| (6) | Reglamente (EB) Nr. 73/2009 nebenumatomos specialios bendrosios išmokos schemos taikymo pirmaisiais įgyvendinimo metais įgyvendinimo procedūros taisyklės. Todėl turėtų būti patikslintos atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 795/2004 taisyklės. |
| --- | --- |

(6)

Reglamente (EB) Nr. 73/2009 nebenumatomos specialios bendrosios išmokos schemos taikymo pirmaisiais įgyvendinimo metais įgyvendinimo procedūros taisyklės. Todėl turėtų būti patikslintos atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 795/2004 taisyklės.

| (7) | Jeigu Reglamento (EB) Nr. 795/2004 20 ir 22 straipsniuose numatytos nuomos sutarties arba 23 straipsnyje numatytų programų galiojimo laikas baigiasi po paskutinės paraiškų dalyvauti bendrosios išmokos schemoje pirmaisiais jos taikymo metais pateikimo dienos, paraiškos dėl teisių į išmokas nustatymo pateikimo terminas turėtų būti pratęstas, kad ūkininkai turėtų pakankamai laiko pateikti paraišką, kurioje atsispindėtų tikroji valdos situacija. |
| --- | --- |

(7)

Jeigu Reglamento (EB) Nr. 795/2004 20 ir 22 straipsniuose numatytos nuomos sutarties arba 23 straipsnyje numatytų programų galiojimo laikas baigiasi po paskutinės paraiškų dalyvauti bendrosios išmokos schemoje pirmaisiais jos taikymo metais pateikimo dienos, paraiškos dėl teisių į išmokas nustatymo pateikimo terminas turėtų būti pratęstas, kad ūkininkai turėtų pakankamai laiko pateikti paraišką, kurioje atsispindėtų tikroji valdos situacija.

| (8) | Reglamento (EB) Nr. 795/2004 26 straipsnyje nustatyti regioniniai apribojimai turėtų būti suderinti su Reglamento (EB) Nr. 73/2009 43 straipsnio 1 dalies nuostatomis. |
| --- | --- |

(8)

Reglamento (EB) Nr. 795/2004 26 straipsnyje nustatyti regioniniai apribojimai turėtų būti suderinti su Reglamento (EB) Nr. 73/2009 43 straipsnio 1 dalies nuostatomis.

| (9) | Pasenus nuostatoms dėl privalomo žemės atidėjimo, 2009 m. turi būti taikomos Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 107 straipsnyje numatytos savanoriško žemės atidėjimo sąlygos. |
| --- | --- |

(9)

Pasenus nuostatoms dėl privalomo žemės atidėjimo, 2009 m. turi būti taikomos Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 107 straipsnyje numatytos savanoriško žemės atidėjimo sąlygos.

| (10) | Jeigu valstybės narės nusprendžia taikyti Reglamento (EB) Nr. 73/2009 72 straipsnio 4 dalį, turi būti nustatytas pranešimo apie šią paraišką pateikimo Komisijai terminas ir turinys. |
| --- | --- |

(10)

Jeigu valstybės narės nusprendžia taikyti Reglamento (EB) Nr. 73/2009 72 straipsnio 4 dalį, turi būti nustatytas pranešimo apie šią paraišką pateikimo Komisijai terminas ir turinys.

| (11) | Reikėtų numatyti naujųjų valstybių narių perėjimo nuo vienkartinės išmokos už plotus schemos prie bendrosios išmokos schemos taisyklės. Šiose taisyklėse visų pirma turėtų būti numatytas pradinis teisių į išmokas bei specialiųjų teisių suteikimas ir pranešimas apie sprendimą. |
| --- | --- |

(11)

Reikėtų numatyti naujųjų valstybių narių perėjimo nuo vienkartinės išmokos už plotus schemos prie bendrosios išmokos schemos taisyklės. Šiose taisyklėse visų pirma turėtų būti numatytas pradinis teisių į išmokas bei specialiųjų teisių suteikimas ir pranešimas apie sprendimą.

| (12) | Reglamente (EB) Nr. 73/2009 numatoma suteikti tiesioginę paramą pagal bendrosios išmokos schemą vyno gamintojams, visų pirma pereinant nuo paramos vynui programų prie bendrosios išmokos schemos. Todėl reikėtų priimti atitinkamas išsamias teisių į išmokas skyrimo taisykles. Tos išsamios taisyklės turėtų būti pagrįstos tais pačiais principais, kaip ir Reglamente (EB) Nr. 795/2004 vaisių ir daržovių sektoriui nustatytos taisyklės. |
| --- | --- |

(12)

Reglamente (EB) Nr. 73/2009 numatoma suteikti tiesioginę paramą pagal bendrosios išmokos schemą vyno gamintojams, visų pirma pereinant nuo paramos vynui programų prie bendrosios išmokos schemos. Todėl reikėtų priimti atitinkamas išsamias teisių į išmokas skyrimo taisykles. Tos išsamios taisyklės turėtų būti pagrįstos tais pačiais principais, kaip ir Reglamente (EB) Nr. 795/2004 vaisių ir daržovių sektoriui nustatytos taisyklės.

| (13) | Ūkininkams, kuriems teisės į išmokas jau paskirtos arba kurie tas teises įsigijo ar gavo iki paskutinės dienos, iki kurios galima teikti paraiškas dėl teisių į išmokas, numatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 795/2004, nustatymo, turėtų būti perskaičiuota jų teisių į išmokas vertė ir skaičius. Atliekant šį skaičiavimą neturėtų būti atsižvelgiama į teises į išmokas, skiriamas laikantis specialių sąlygų. |
| --- | --- |

(13)

Ūkininkams, kuriems teisės į išmokas jau paskirtos arba kurie tas teises įsigijo ar gavo iki paskutinės dienos, iki kurios galima teikti paraiškas dėl teisių į išmokas, numatytas pagal Reglamentą (EB) Nr. 795/2004, nustatymo, turėtų būti perskaičiuota jų teisių į išmokas vertė ir skaičius. Atliekant šį skaičiavimą neturėtų būti atsižvelgiama į teises į išmokas, skiriamas laikantis specialių sąlygų.

| (14) | Valstybėms narėms, kurios taiko Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 59 straipsnio 1 ir 3 dalyse arba 71f straipsnyje nustatytą regioninį modelį, turėtų būti suteikta teisė nustatyti vienam ūkininkui tenkančių teisių į išmokas skaičių po perėjimo nuo paramos vynui programų, remiantis Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo C dalies nuostatomis. |
| --- | --- |

(14)

Valstybėms narėms, kurios taiko Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 59 straipsnio 1 ir 3 dalyse arba 71f straipsnyje nustatytą regioninį modelį, turėtų būti suteikta teisė nustatyti vienam ūkininkui tenkančių teisių į išmokas skaičių po perėjimo nuo paramos vynui programų, remiantis Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo C dalies nuostatomis.

| (15) | Įgyvendinant Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo B dalį (vynmedžių išnaikinimas), regioninis vidurkis turėtų būti nustatytas taikant teisių į išmokas vertės nustatymo sistemą. |
| --- | --- |

(15)

Įgyvendinant Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo B dalį (vynmedžių išnaikinimas), regioninis vidurkis turėtų būti nustatytas taikant teisių į išmokas vertės nustatymo sistemą.

| (16) | Reglamento (EB) Nr. 795/2004 I priede nustatoma data, nuo kurios regionuose, kuriuose javų derlius dėl klimato sąlygų paprastai nuimamas anksčiau, gali būti laikinai leidžiama auginti antrines kultūras, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 38 straipsnio antroje pastraipoje. Ispanijos prašymu, atsižvelgiant į tos valstybės narės skirtingų regionų skirtingas agronomines ir klimato sąlygas, turi būti nustatytos skirtingos datos. Priedas taip pat turėtų būti atnaujintas atsižvelgiant į vaisių ir daržovių atitikimą reikalavimams tose valstybėse narėse, kuriose šis sektorius į bendrosios išmokos schemą nėra integruojamas vėliau. |
| --- | --- |

(16)

Reglamento (EB) Nr. 795/2004 I priede nustatoma data, nuo kurios regionuose, kuriuose javų derlius dėl klimato sąlygų paprastai nuimamas anksčiau, gali būti laikinai leidžiama auginti antrines kultūras, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 38 straipsnio antroje pastraipoje. Ispanijos prašymu, atsižvelgiant į tos valstybės narės skirtingų regionų skirtingas agronomines ir klimato sąlygas, turi būti nustatytos skirtingos datos. Priedas taip pat turėtų būti atnaujintas atsižvelgiant į vaisių ir daržovių atitikimą reikalavimams tose valstybėse narėse, kuriose šis sektorius į bendrosios išmokos schemą nėra integruojamas vėliau.

| (17) | Todėl Reglamentas (EB) Nr. 795/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. |
| --- | --- |

(17)

Todėl Reglamentas (EB) Nr. 795/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

| (18) | Siūlomi pakeitimai turėtų būti taikomi nuo Reglamento (EB) Nr. 73/2009 taikymo dienos. |
| --- | --- |

(18)

Siūlomi pakeitimai turėtų būti taikomi nuo Reglamento (EB) Nr. 73/2009 taikymo dienos.

| (19) | Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų vadybos komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(19)

Šiame reglamente numatytos priemonės atitinka Tiesioginių išmokų vadybos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 795/2004 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | a punktas išbraukiamas. |
| --- | --- | --- |

1)

2 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

a punktas išbraukiamas.

| b) | c punktas pakeičiamas taip:
  „c)   daugiamečiai pasėliai– tai ne sėjomainos būdu auginami kiti nei daugiametės ganyklos pasėliai, kuriais žemė yra apsėta penkerius ar daugiau metų ir kurios duoda pakartotinius derlius, įskaitant daigynus, ir miško kirtimo atžalynus (KN kodas ex 0602 90 41);“ |
| --- | --- |

b)

c punktas pakeičiamas taip:

„c)   daugiamečiai pasėliai– tai ne sėjomainos būdu auginami kiti nei daugiametės ganyklos pasėliai, kuriais žemė yra apsėta penkerius ar daugiau metų ir kurios duoda pakartotinius derlius, įskaitant daigynus, ir miško kirtimo atžalynus (KN kodas ex 0602 90 41);“

| c) | d punktas išbraukiamas. |
| --- | --- |

c)

d punktas išbraukiamas.

| d) | f punktas pakeičiamas taip:
  „f)   pieva– tai ariama žemė, naudojama žolės (sėjamos ar natūralios) auginimui; Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 (4) 49 straipsnyje į pievos sąvokos apibrėžimą taip pat įeina daugiametė ganykla; |
| --- | --- |

d)

f punktas pakeičiamas taip:

„f)   pieva– tai ariama žemė, naudojama žolės (sėjamos ar natūralios) auginimui; Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 (4) 49 straipsnyje į pievos sąvokos apibrėžimą taip pat įeina daugiametė ganykla;

| 2) | 3b straipsnis išbraukiamas. |
| --- | --- |

2)

3b straipsnis išbraukiamas.

| 3) | Į 1 skyrių įterpiamas šis 3c straipsnis:
  „3c straipsnis
  Daugiausia žemės ūkio veiklai skirtas žemės naudojimas
  Taikant Reglamento (EB) Nr. 73/2009 34 straipsnio 2 dalies a punktą, jei valdos žemės ūkio paskirties žemė yra naudojama ir ne žemės ūkio veiklai, tas plotas laikomas daugiausia naudojamu žemės ūkio veiklai tuo atveju, kai ne žemės ūkio veiklos intensyvumas, pobūdis, trukmė ir pasirinktas laikas itin netrukdo vykdyti žemės ūkio veiklos.
  Valstybės narės nustato pirmosios pastraipos įgyvendinimo jų teritorijoje kriterijus.“ |
| --- | --- |

3)

Į 1 skyrių įterpiamas šis 3c straipsnis:

„3c straipsnis

Daugiausia žemės ūkio veiklai skirtas žemės naudojimas

Taikant Reglamento (EB) Nr. 73/2009 34 straipsnio 2 dalies a punktą, jei valdos žemės ūkio paskirties žemė yra naudojama ir ne žemės ūkio veiklai, tas plotas laikomas daugiausia naudojamu žemės ūkio veiklai tuo atveju, kai ne žemės ūkio veiklos intensyvumas, pobūdis, trukmė ir pasirinktas laikas itin netrukdo vykdyti žemės ūkio veiklos.

Valstybės narės nustato pirmosios pastraipos įgyvendinimo jų teritorijoje kriterijus.“

| 4) | 6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis iš dalies keičiama taip:






  i) | antroji pastraipa pakeičiama taip:
  „Jo jau gautos kiekvienos teisės į išmoką vieneto vertė gali būti didinama.“ |
| --- | --- | --- | --- |

4)

6 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis iš dalies keičiama taip:

i)

antroji pastraipa pakeičiama taip:

„Jo jau gautos kiekvienos teisės į išmoką vieneto vertė gali būti didinama.“

| ii) | trečia pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

ii)

trečia pastraipa išbraukiama.

| b) | 4 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

4 dalis išbraukiama.

| 5) | 7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip:
  „Jei valstybė narė naudojasi Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 5 dalyje numatyta galimybe, ji, gavusi prašymą ir vadovaudamasi šiuo straipsniu, visų pirma gali suteikti teises į išmokas atitinkamuose plotuose dirbantiems ūkininkams, kurie deklaruoja mažesnį nei teises į išmokas, kurias jie gautų arba būtų gavę remiantis to reglamento 43 straipsniu ir Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsniu, atitinkantį hektarų skaičių.
  Tokiu atveju ūkininkas grąžina į nacionalinį rezervą visas teises į išmokas, kurias gavo arba kurios jam turėjo būti paskirtos, išskyrus teises į išmokas, kurios skiriamos laikantis specialių Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 49 straipsnyje nurodytų sąlygų.“ |
| --- | --- | --- |

5)

7 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirma ir antra pastraipos pakeičiamos taip:

„Jei valstybė narė naudojasi Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnio 5 dalyje numatyta galimybe, ji, gavusi prašymą ir vadovaudamasi šiuo straipsniu, visų pirma gali suteikti teises į išmokas atitinkamuose plotuose dirbantiems ūkininkams, kurie deklaruoja mažesnį nei teises į išmokas, kurias jie gautų arba būtų gavę remiantis to reglamento 43 straipsniu ir Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsniu, atitinkantį hektarų skaičių.

Tokiu atveju ūkininkas grąžina į nacionalinį rezervą visas teises į išmokas, kurias gavo arba kurios jam turėjo būti paskirtos, išskyrus teises į išmokas, kurios skiriamos laikantis specialių Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 49 straipsnyje nurodytų sąlygų.“

| b) | 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

3 dalis išbraukiama.

| c) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Iš nacionalinio rezervo paskirtų teisių į išmokas vieneto vertė apskaičiuojama dalijant ūkininko referencinę sumą iš deklaruotų hektarų skaičiaus.“ |
| --- | --- |

c)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Iš nacionalinio rezervo paskirtų teisių į išmokas vieneto vertė apskaičiuojama dalijant ūkininko referencinę sumą iš deklaruotų hektarų skaičiaus.“

| 6) | 8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Nepanaudotos teisės į išmokas grąžinamos į nacionalinį rezervą kitą dieną po paskutinės dienos, kai galima pateikti pataisytas paraiškas dalyvauti bendrosios išmokos schemoje, tais kalendoriniais metais, kuriais pasibaigia Reglamento (EB) Nr. 73/2009 28 straipsnio 3 dalyje ir 42 straipsnyje nurodytas laikotarpis.“ |
| --- | --- | --- |

6)

8 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Nepanaudotos teisės į išmokas grąžinamos į nacionalinį rezervą kitą dieną po paskutinės dienos, kai galima pateikti pataisytas paraiškas dalyvauti bendrosios išmokos schemoje, tais kalendoriniais metais, kuriais pasibaigia Reglamento (EB) Nr. 73/2009 28 straipsnio 3 dalyje ir 42 straipsnyje nurodytas laikotarpis.“

| b) | 2 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

2 dalis išbraukiama.

| 7) | 9 straipsnio 1 dalies c punktas išbraukiamas. |
| --- | --- |

7)

9 straipsnio 1 dalies c punktas išbraukiamas.

| 8) | 12 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:
  „Teisės į išmokas, skiriamos pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais, galutinai nustatomos pagal paraišką išmokoms gauti, pateiktą iki Reglamento (EB) Nr. 796/2004 21a straipsnio 3 dalyje nurodyto termino.“ |
| --- | --- |

8)

12 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„Teisės į išmokas, skiriamos pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais, galutinai nustatomos pagal paraišką išmokoms gauti, pateiktą iki Reglamento (EB) Nr. 796/2004 21a straipsnio 3 dalyje nurodyto termino.“

| 9) | 18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 3 dalis išbraukiama. |
| --- | --- | --- |

9)

18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

3 dalis išbraukiama.

| b) | 4 dalis pakeičiama taip:
  „4.   Tais atvejais, kai 20 ir 22 straipsniuose minimos nuomos ar 23 straipsnyje minimų programų galiojimo laikas baigiasi po paskutinės paraiškos dalyvauti bendrosios išmokos schemoje pirmaisiais jos taikymo metais pateikimo dienos, atitinkamas ūkininkas gali teikti prašymą nustatyti jo teises į išmokas pasibaigus nuomos ar programos galiojimo laikui iki valstybės narės nustatytos dienos, bet ne vėliau kaip iki kitų metų paskutinės pataisytų paraiškų paramai gauti pateikimo dienos.“ |
| --- | --- |

b)

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Tais atvejais, kai 20 ir 22 straipsniuose minimos nuomos ar 23 straipsnyje minimų programų galiojimo laikas baigiasi po paskutinės paraiškos dalyvauti bendrosios išmokos schemoje pirmaisiais jos taikymo metais pateikimo dienos, atitinkamas ūkininkas gali teikti prašymą nustatyti jo teises į išmokas pasibaigus nuomos ar programos galiojimo laikui iki valstybės narės nustatytos dienos, bet ne vėliau kaip iki kitų metų paskutinės pataisytų paraiškų paramai gauti pateikimo dienos.“

| 10) | 23a straipsnio antroji pastraipa išbraukiama. |
| --- | --- |

10)

23a straipsnio antroji pastraipa išbraukiama.

| 11) | 24 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:
  „3.   Ūkininkai gali savanoriškai perduoti teises į išmokas į nacionalinį rezervą.“ |
| --- | --- |

11)

24 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip:

„3.   Ūkininkai gali savanoriškai perduoti teises į išmokas į nacionalinį rezervą.“

| 12) | 26 straipsnis iš dalies keičiamas taip:






  a) | 1 dalis pakeičiama taip:
  „1.   Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 73/2009 50 straipsnio 1 dalies ir 62 straipsnio 1 dalies, jei valstybė narė naudojasi to reglamento 43 straipsnio 1 dalies trečiojoje pastraipoje numatyta galimybe, valstybės narės nustato regioną atitinkamu teritoriniu lygmeniu, remdamosi objektyviais kriterijais ir užtikrindamos vienodas sąlygas ūkininkams, ir vengdamos rinkos bei konkurencijos iškraipymo.“ |
| --- | --- | --- |

12)

26 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 73/2009 50 straipsnio 1 dalies ir 62 straipsnio 1 dalies, jei valstybė narė naudojasi to reglamento 43 straipsnio 1 dalies trečiojoje pastraipoje numatyta galimybe, valstybės narės nustato regioną atitinkamu teritoriniu lygmeniu, remdamosi objektyviais kriterijais ir užtikrindamos vienodas sąlygas ūkininkams, ir vengdamos rinkos bei konkurencijos iškraipymo.“

| b) | 4 dalis išbraukiama. |
| --- | --- |

b)

4 dalis išbraukiama.

| 13) | 32 straipsnis pakeičiamas taip:
  „32 straipsnis
  Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 107 straipsnyje numatytos savanoriško žemės atidėjimo sąlygos
  1.   Atidėti plotai turi būti nenaudojami vėliausiai nuo sausio 15 d. iki anksčiausiai rugpjūčio 31 d. Tačiau valstybės narės nustato sąlygas, pagal kurias gamintojams gali būti suteiktas leidimas sėti sėklą nuo liepos 15 d. derliaus nuėmimui kitais metais, ir sąlygas, pagal kurias suteikiamas leidimas naudotis ganyklomis nuo liepos 15 d. arba, esant ypatingoms klimato sąlygoms, nuo birželio 15 d. tose valstybėse narėse, kuriose tradiciškai vykdomas sezoninis gyvūnų pervarymas į ganyklas.
  2.   Valstybės narės taiko tinkamas priemones, kurios yra pritaikytos prie ypatingos atidėtų plotų padėties, norėdamos užtikrinti jų gerą agrarinę bei aplinkosauginę būklę ir aplinkos apsaugą.
  Taikant tokias priemones atidėtas plotas gali būti užsėjamas žole. Tuo atveju priemonės padeda užtikrinti, kad žolė nenaudojama sėklininkystei ir kad iki rugpjūčio 31 d. ji nenaudojama žemės ūkio veiklai arba vėliau iki sausio 15 d. nenaudojama augalininkystei, kurios produktai skirti pardavimui.
  3.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 31 straipsnio c punkte nurodytais atvejais valstybės narės gali visiems nukentėjusiems gamintojams leisti naudoti atidėtą žemę gyvulių pašarams auginti tais metais, kuriems teikiama bendroji paraiška. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad atidėta žemė, kuriai naudoti gaunamas leidimas, nėra naudojama siekiant pelno, ir ypač kad nėra parduodami jokie atidėtoje žemėje užauginti pašarai. Valstybės narės praneša Komisijai savo sprendimą dėl leidimo ir jį pagrindžia.“ |
| --- | --- |

13)

32 straipsnis pakeičiamas taip:

„32 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 107 straipsnyje numatytos savanoriško žemės atidėjimo sąlygos

1.   Atidėti plotai turi būti nenaudojami vėliausiai nuo sausio 15 d. iki anksčiausiai rugpjūčio 31 d. Tačiau valstybės narės nustato sąlygas, pagal kurias gamintojams gali būti suteiktas leidimas sėti sėklą nuo liepos 15 d. derliaus nuėmimui kitais metais, ir sąlygas, pagal kurias suteikiamas leidimas naudotis ganyklomis nuo liepos 15 d. arba, esant ypatingoms klimato sąlygoms, nuo birželio 15 d. tose valstybėse narėse, kuriose tradiciškai vykdomas sezoninis gyvūnų pervarymas į ganyklas.

2.   Valstybės narės taiko tinkamas priemones, kurios yra pritaikytos prie ypatingos atidėtų plotų padėties, norėdamos užtikrinti jų gerą agrarinę bei aplinkosauginę būklę ir aplinkos apsaugą.

Taikant tokias priemones atidėtas plotas gali būti užsėjamas žole. Tuo atveju priemonės padeda užtikrinti, kad žolė nenaudojama sėklininkystei ir kad iki rugpjūčio 31 d. ji nenaudojama žemės ūkio veiklai arba vėliau iki sausio 15 d. nenaudojama augalininkystei, kurios produktai skirti pardavimui.

3.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 31 straipsnio c punkte nurodytais atvejais valstybės narės gali visiems nukentėjusiems gamintojams leisti naudoti atidėtą žemę gyvulių pašarams auginti tais metais, kuriems teikiama bendroji paraiška. Valstybės narės imasi visų būtinų priemonių, siekdamos užtikrinti, kad atidėta žemė, kuriai naudoti gaunamas leidimas, nėra naudojama siekiant pelno, ir ypač kad nėra parduodami jokie atidėtoje žemėje užauginti pašarai. Valstybės narės praneša Komisijai savo sprendimą dėl leidimo ir jį pagrindžia.“

| 14) | 33, 34, 39, 41 ir 43 straipsniai išbraukiami. |
| --- | --- |

14)

33, 34, 39, 41 ir 43 straipsniai išbraukiami.

| 15) | 48 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:
  „6.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 72 straipsnio 4 dalį taikančios valstybės ne vėliau kaip iki 2009 m. birželio 6 d. pateikia išsamią informaciją apie ketinamas skirti išmokas ir ypač aprašo jų skyrimo sąlygas, sektorius, kurioms taikomos priemonės, ir sukauptus finansinius išteklius.“ |
| --- | --- |

15)

48 straipsnio 6 dalis pakeičiama taip:

„6.   Reglamento (EB) Nr. 73/2009 72 straipsnio 4 dalį taikančios valstybės ne vėliau kaip iki 2009 m. birželio 6 d. pateikia išsamią informaciją apie ketinamas skirti išmokas ir ypač aprašo jų skyrimo sąlygas, sektorius, kurioms taikomos priemonės, ir sukauptus finansinius išteklius.“

| 16) | 6a skyrius pakeičiamas taip:
  „6a   SKYRIUS

  NAUJOSIOS VALSTYBĖS NARĖS



  Bendrosios išmokos schemos įgyvendinimas naujosiose valstybėse narėse, kurios taikė vienkartinės išmokos už plotus schemą


  48a straipsnis
  Bendrosios nuostatos
  1.   Jei šiame skyriuje nenumatyta kitaip, šio reglamento nuostatos taikomos naujosioms valstybėms narėms, kurios taikė vienkartinės išmokos už plotus schemą.
  2.   Bet kokia šiame reglamente daroma nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnį arba Reglamento (EB) Nr. 73/2009 41 straipsnį vertinama kaip nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 73/2009 57 straipsnį.
  3.   Taikant Reglamento (EB) Nr. 73/2009 57 straipsnio 3 dalį, naujoji valstybė narė prieš pirmuosius bendrosios išmokos schemos taikymo metus gali nustatyti tipinį laikotarpį.
  4.   Bet kokios šiame reglamente daromos nuorodos į „referencinį laikotarpį“ vertinamos kaip nuoroda į pirmuosius bendrosios išmokos schemos taikymo metus arba pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsnio 3 dalį nustatytą referencinį laikotarpį.
  48b straipsnis
  Pirminis teisių į išmokas paskirstymas
  1.   Naujosios valstybės narės, nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsnio 3 dalies ir taikydamos Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsnio 2 dalį, nustato pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių toje dalyje nurodytų hektarų skaičių naudodamos hektarų, deklaruotų pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais teisėms į išmokas nustatyti, skaičių.
  2.   Nepaisydamos šio straipsnio 1 dalies, naujosios valstybės narės gali nustatyti pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsnio 2 dalyje, skaičių naudodamos hektarų, deklaruotų prieš pirmuosius bendrosios išmokos schemos taikymo metus einančiais metais, skaičių.
  Tais atvejais, kai pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais ūkininkų deklaruotų pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų skaičius yra mažesnis už pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų skaičių, nustatytą pagal pirmąją pastraipą, naujoji valstybė narė gali iš dalies arba visiškai perskirstyti sumas, skirtas už hektarus, kurie nebuvo deklaruoti kaip priedas prie kiekvienos teisės į išmokas, paskirtos pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais. Priedas apskaičiuojamas atitinkamą sumą dalijant iš paskirtų teisių į išmokas skaičiaus.
  3.   Pagal ūkininkų deklaracijas, pateiktas teisėms į išmokas nustatyti pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais, paskirtų teisių į išmokas vertė ir skaičius yra preliminarūs. Galutinė vertė ir skaičius nustatomi ne vėliau kaip iki metų, einančių po pirmųjų bendrosios išmokos schemos taikymo metų, balandžio 1 dienos, atlikus Reglamente (EB) Nr. 796/2004 numatytas patikras.
  4.   Jei valstybė narė naudojasi Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybe, vieneriais kalendoriniais metais anksčiau negu pradedama taikyti bendrosios išmokos schema ji gali pradėti nustatinėti turinčius teises į išmokas ūkininkus ir apytikriai nustatyti hektarų, į kuriuos toje dalyje daroma nuoroda, skaičių, ir atlikti preliminarią 6 dalyje nurodytų sąlygų patikrą.
  Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 73/2009 61 straipsnio išmokų vertė apskaičiuojama padalinus Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsnio 1 dalyje nurodytą sumą iš bendro pagal šią dalį skiriamų išmokų skaičiaus.
  5.   Ūkininkas informuojamas apie iš anksto apskaičiuotas išmokas ne vėliau kaip likus vienam mėnesiui iki paraiškos pateikimo termino, nustatyto pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 56 straipsnio 1 dalį, dienos.
  6.   Pareiškėjas pateikia valstybei narei pakankamus įrodymus, kad paraiškos teisėms į išmokas gauti pateikimo dieną jis yra ūkininkas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 2 straipsnio a punkte.
  7.   Valstybė narė gali nuspręsti nustatyti mažiausią ūkio, turint omenyje žemės ūkio paskirties žemę, kuris gali kreiptis dėl teisių į išmokas nustatymo, dydį. Tačiau mažiausias dydis neturi viršyti Reglamento (EB) Nr. 73/2009 28 straipsnio 1 dalies b punkte dydžiui nustatytų ribų.
  Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 28 straipsnio 1 dalyje, mažiausias dydis nenustatomas teisėms į išmokas, kurios skiriamos laikantis specialių to reglamento 60 straipsnyje nurodytų sąlygų.
  8.   Valstybė narė gali nuspręsti, kad 5 dalyje nurodyta paraiška dėl galutinio teisių į išmokas nustatymo gali būti pateikta tuo pačiu metu, kaip ir paraiška gauti išmoką pagal bendrosios išmokos schemą.
  48ba straipsnis
  Specialių teisių į išmokas paskirstymas
  Neatsižvelgiant į šio reglamento 30 straipsnio 1 ir 2 dalis, siekiant apskaičiuoti Reglamento (EB) Nr. 73/2009 44 straipsnio 2 dalyje nurodytą žemės ūkio veiklą, išreikštą gyvulių vienetais (GV), ūkininko laikomų gyvulių skaičius valstybės narės nustatytu laikotarpiu perskaičiuojamas į GV, remiantis šia konversijos lentele:






  Galvijų patinai ir telyčios, vyresni nei 24 mėnesių amžiaus, karvės žindenės, melžiamos karvės | 1,0 GV |
| --- | --- | --- |
| Galvijų patinai ir telyčios, nuo šešių mėnesių iki 24 mėnesių amžiaus | 0,6 GV |
| Galvijų patinai ir patelės, jaunesni nei šešių mėnesių | 0,2 GV |
| Avys | 0,15 GV |
| Ožkos | 0,15 GV |

16)

6a skyrius pakeičiamas taip:

„6a   SKYRIUS

NAUJOSIOS VALSTYBĖS NARĖS

Bendrosios išmokos schemos įgyvendinimas naujosiose valstybėse narėse, kurios taikė vienkartinės išmokos už plotus schemą

48a straipsnis

Bendrosios nuostatos

1.   Jei šiame skyriuje nenumatyta kitaip, šio reglamento nuostatos taikomos naujosioms valstybėms narėms, kurios taikė vienkartinės išmokos už plotus schemą.

2.   Bet kokia šiame reglamente daroma nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 42 straipsnį arba Reglamento (EB) Nr. 73/2009 41 straipsnį vertinama kaip nuoroda į Reglamento (EB) Nr. 73/2009 57 straipsnį.

3.   Taikant Reglamento (EB) Nr. 73/2009 57 straipsnio 3 dalį, naujoji valstybė narė prieš pirmuosius bendrosios išmokos schemos taikymo metus gali nustatyti tipinį laikotarpį.

4.   Bet kokios šiame reglamente daromos nuorodos į „referencinį laikotarpį“ vertinamos kaip nuoroda į pirmuosius bendrosios išmokos schemos taikymo metus arba pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsnio 3 dalį nustatytą referencinį laikotarpį.

48b straipsnis

Pirminis teisių į išmokas paskirstymas

1.   Naujosios valstybės narės, nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsnio 3 dalies ir taikydamos Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsnio 2 dalį, nustato pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių toje dalyje nurodytų hektarų skaičių naudodamos hektarų, deklaruotų pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais teisėms į išmokas nustatyti, skaičių.

2.   Nepaisydamos šio straipsnio 1 dalies, naujosios valstybės narės gali nustatyti pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų, nurodytų Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsnio 2 dalyje, skaičių naudodamos hektarų, deklaruotų prieš pirmuosius bendrosios išmokos schemos taikymo metus einančiais metais, skaičių.

Tais atvejais, kai pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais ūkininkų deklaruotų pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų skaičius yra mažesnis už pagalbos skyrimo reikalavimus atitinkančių hektarų skaičių, nustatytą pagal pirmąją pastraipą, naujoji valstybė narė gali iš dalies arba visiškai perskirstyti sumas, skirtas už hektarus, kurie nebuvo deklaruoti kaip priedas prie kiekvienos teisės į išmokas, paskirtos pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais. Priedas apskaičiuojamas atitinkamą sumą dalijant iš paskirtų teisių į išmokas skaičiaus.

3.   Pagal ūkininkų deklaracijas, pateiktas teisėms į išmokas nustatyti pirmaisiais bendrosios išmokos schemos taikymo metais, paskirtų teisių į išmokas vertė ir skaičius yra preliminarūs. Galutinė vertė ir skaičius nustatomi ne vėliau kaip iki metų, einančių po pirmųjų bendrosios išmokos schemos taikymo metų, balandžio 1 dienos, atlikus Reglamente (EB) Nr. 796/2004 numatytas patikras.

4.   Jei valstybė narė naudojasi Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsnio 3 dalyje numatyta galimybe, vieneriais kalendoriniais metais anksčiau negu pradedama taikyti bendrosios išmokos schema ji gali pradėti nustatinėti turinčius teises į išmokas ūkininkus ir apytikriai nustatyti hektarų, į kuriuos toje dalyje daroma nuoroda, skaičių, ir atlikti preliminarią 6 dalyje nurodytų sąlygų patikrą.

Nepažeidžiant Reglamento (EB) Nr. 73/2009 61 straipsnio išmokų vertė apskaičiuojama padalinus Reglamento (EB) Nr. 73/2009 59 straipsnio 1 dalyje nurodytą sumą iš bendro pagal šią dalį skiriamų išmokų skaičiaus.

5.   Ūkininkas informuojamas apie iš anksto apskaičiuotas išmokas ne vėliau kaip likus vienam mėnesiui iki paraiškos pateikimo termino, nustatyto pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 56 straipsnio 1 dalį, dienos.

6.   Pareiškėjas pateikia valstybei narei pakankamus įrodymus, kad paraiškos teisėms į išmokas gauti pateikimo dieną jis yra ūkininkas, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 2 straipsnio a punkte.

7.   Valstybė narė gali nuspręsti nustatyti mažiausią ūkio, turint omenyje žemės ūkio paskirties žemę, kuris gali kreiptis dėl teisių į išmokas nustatymo, dydį. Tačiau mažiausias dydis neturi viršyti Reglamento (EB) Nr. 73/2009 28 straipsnio 1 dalies b punkte dydžiui nustatytų ribų.

Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 28 straipsnio 1 dalyje, mažiausias dydis nenustatomas teisėms į išmokas, kurios skiriamos laikantis specialių to reglamento 60 straipsnyje nurodytų sąlygų.

8.   Valstybė narė gali nuspręsti, kad 5 dalyje nurodyta paraiška dėl galutinio teisių į išmokas nustatymo gali būti pateikta tuo pačiu metu, kaip ir paraiška gauti išmoką pagal bendrosios išmokos schemą.

48ba straipsnis

Specialių teisių į išmokas paskirstymas

Neatsižvelgiant į šio reglamento 30 straipsnio 1 ir 2 dalis, siekiant apskaičiuoti Reglamento (EB) Nr. 73/2009 44 straipsnio 2 dalyje nurodytą žemės ūkio veiklą, išreikštą gyvulių vienetais (GV), ūkininko laikomų gyvulių skaičius valstybės narės nustatytu laikotarpiu perskaičiuojamas į GV, remiantis šia konversijos lentele:

Galvijų patinai ir telyčios, vyresni nei 24 mėnesių amžiaus, karvės žindenės, melžiamos karvės

1,0 GV

Galvijų patinai ir telyčios, nuo šešių mėnesių iki 24 mėnesių amžiaus

0,6 GV

Galvijų patinai ir patelės, jaunesni nei šešių mėnesių

0,2 GV

Avys

0,15 GV

Ožkos

0,15 GV

Tikrinant minimalią žemės ūkio veiklą naujosiose valstybėse narėse taikomos šio reglamento 30 straipsnio 3–5 dalys.

48bb straipsnis

Pranešimas apie sprendimą

Jei naujoji valstybė narė, remdamasi Reglamento (EB) Nr. 73/2009 122 straipsnio 3 dalimi, ketina nutraukti vienkartinės išmokos už plotus schemos taikymą, ji ne vėliau kaip iki metų, einančių prieš pirmuosius bendrosios išmokos schemos taikymo metus, rugpjūčio 1 d. pateikia Komisijai išsamią informaciją apie bendrosios išmokos schemos įgyvendinimą, įskaitant galimybes, numatytas to reglamento 55 straipsnio 3 dalyje, 57, 59 ir 61 straipsniuose, ir objektyvius kriterijus, kuriais remiantis buvo priimti sprendimai.“

| 17) | Įterpiamas 6d skyrius:
  „6d   SKYRIUS

  VYNAS

  1   skirsnis



  Perėjimas nuo vyno paramos programų prie bendrosios išmokos schemos


  48i straipsnis
  Bendrosios taisyklės
  1.   Kad pereinant nuo vyno paramos programų prie bendrosios išmokos schemos būtų nustatytas paramos dydis ir apibrėžtos teisės į išmokas, Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo C dalis taikoma pagal šio reglamento 48j straipsnyje nustatytas specialiąsias taisykles ir, jeigu valstybė narė pasinaudojo Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 59 arba 71f straipsnyje numatyta galimybe, pagal šio reglamento 48k straipsnyje nustatytas specialiąsias taisykles.
  2.   Nuo 2009 m. sausio 1 d. valstybės narės gali pradėti nustatinėti turinčius teisę į išmokas ūkininkus, kuriems galėtų skirti teises į išmokas, gautas perėjus nuo vyno paramos programų prie bendrosios išmokos schemos.
  3.   Siekiant pritaikyti šios direktyvos 7 straipsnio 1 dalies ir 12 straipsnio nuostatas vyno sektoriui, pirmieji bendrosios išmokos schemos taikymo metai yra tie metai, kuriais valstybė narė nustato išmokų dydį ir reikalavimus atitinkančius hektarus, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo C dalyje.
  48j straipsnis
  Specialiosios taisyklės
  1.   Jeigu iki paskutinės pagal šį reglamentą nustatytos dienos, iki kurios galima teikti paraišką dėl teisių į išmokas nustatymo, ūkininkas neturi teisių į išmokas arba turi tik teises į išmokas, skiriamas laikantis specialių sąlygų, jam skiriamos teisės į išmokas už vyną apskaičiuojamos pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo C dalį.
  Pirmoji pastraipa taip pat taikoma tuo atveju, jei ūkininkas išsinuomojo teises į išmokas nuo perėjimo nuo paramos programų metų iki pirmųjų bendrosios išmokos schemos taikymo metų.
  2.   Jeigu ūkininkui teisės į išmokas paskirtos arba jis tas teises įsigijo ar gavo iki paskutinės pagal šį reglamentą nustatytos dienos, iki kurios galima teikti paraiškas dėl teisių į išmokas nustatymo, jo teisių į išmokas vertė ir skaičius perskaičiuojami taip:






  a) | teisių į išmokas skaičius yra lygus jo turimam teisių į išmokas skaičiui, pridėjus hektarų skaičių, nustatytą pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo C dalį; |
| --- | --- | --- |

17)

Įterpiamas 6d skyrius:

„6d   SKYRIUS

VYNAS

1   skirsnis

Perėjimas nuo vyno paramos programų prie bendrosios išmokos schemos

48i straipsnis

Bendrosios taisyklės

1.   Kad pereinant nuo vyno paramos programų prie bendrosios išmokos schemos būtų nustatytas paramos dydis ir apibrėžtos teisės į išmokas, Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo C dalis taikoma pagal šio reglamento 48j straipsnyje nustatytas specialiąsias taisykles ir, jeigu valstybė narė pasinaudojo Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 59 arba 71f straipsnyje numatyta galimybe, pagal šio reglamento 48k straipsnyje nustatytas specialiąsias taisykles.

2.   Nuo 2009 m. sausio 1 d. valstybės narės gali pradėti nustatinėti turinčius teisę į išmokas ūkininkus, kuriems galėtų skirti teises į išmokas, gautas perėjus nuo vyno paramos programų prie bendrosios išmokos schemos.

3.   Siekiant pritaikyti šios direktyvos 7 straipsnio 1 dalies ir 12 straipsnio nuostatas vyno sektoriui, pirmieji bendrosios išmokos schemos taikymo metai yra tie metai, kuriais valstybė narė nustato išmokų dydį ir reikalavimus atitinkančius hektarus, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo C dalyje.

48j straipsnis

Specialiosios taisyklės

1.   Jeigu iki paskutinės pagal šį reglamentą nustatytos dienos, iki kurios galima teikti paraišką dėl teisių į išmokas nustatymo, ūkininkas neturi teisių į išmokas arba turi tik teises į išmokas, skiriamas laikantis specialių sąlygų, jam skiriamos teisės į išmokas už vyną apskaičiuojamos pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo C dalį.

Pirmoji pastraipa taip pat taikoma tuo atveju, jei ūkininkas išsinuomojo teises į išmokas nuo perėjimo nuo paramos programų metų iki pirmųjų bendrosios išmokos schemos taikymo metų.

2.   Jeigu ūkininkui teisės į išmokas paskirtos arba jis tas teises įsigijo ar gavo iki paskutinės pagal šį reglamentą nustatytos dienos, iki kurios galima teikti paraiškas dėl teisių į išmokas nustatymo, jo teisių į išmokas vertė ir skaičius perskaičiuojami taip:

a)

teisių į išmokas skaičius yra lygus jo turimam teisių į išmokas skaičiui, pridėjus hektarų skaičių, nustatytą pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo C dalį;

| b) | vertė apskaičiuojama padalijus jo turimų teisių į išmokas vertės ir referencinės sumos, apskaičiuotos remiantis Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo C dalimi, sumą iš skaičiaus, apskaičiuoto remiantis šios dalies a punktu. |
| --- | --- |

b)

vertė apskaičiuojama padalijus jo turimų teisių į išmokas vertės ir referencinės sumos, apskaičiuotos remiantis Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo C dalimi, sumą iš skaičiaus, apskaičiuoto remiantis šios dalies a punktu.

Atliekant šioje dalyje nurodytą skaičiavimą neatsižvelgiama į teises į išmokas, skiriamas laikantis specialių sąlygų.

3.   Atliekant 2 dalyje nurodytą skaičiavimą atsižvelgiama į teises į išmokas, išnuomotas iki galutinės pagal šį reglamentą nustatytos paraiškų dalyvauti bendrojoje išmokos schemoje pateikimo dienos.

48k straipsnis

Regioninis įgyvendinimas

1.   Jei valstybė narė pasinaudojo Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 59 arba 71f straipsnyje numatyta galimybe, ūkininkams suteikiamas teisių į išmokas skaičius yra lygus naujų hektarų, atitinkančių išmokos skyrimo reikalavimus ir skirtų vynuogynams, skaičiui.

Teisės į išmoką vertė apskaičiuojama remiantis objektyviais ir nediskriminuojančiais kriterijais.

Remiantis Reglamento (EB) Nr. 1782/2003 59 straipsnio 4 dalimi arba 71f straipsniu pirmieji bendrosios išmokos schemos taikymo vyno sektoriui metai yra 2009 m.

2.   Valstybės narės, nukrypdamos nuo 1 dalies ir remdamosi objektyviais kriterijais, pagal Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo C dalį gali nustatyti vienam ūkininkui tenkančių išmokų skaičių.

2   skirsnis

Vynmedžių išnaikinimas

48l straipsnis

Regioninis vidurkis

Siekdamos nustatyti Reglamento (EB) Nr. 73/2009 IX priedo B dalyje (vynmedžių išnaikinimas) numatytą teisių į išmokas vertę, valstybės narės atitinkamu teritoriniu lygmeniu nustato teisių į išmokas vertės regioninį vidurkį. Regioninio vidurkio nustatymo datą pasirenka valstybė narė. Jis gali būti kasmet peržiūrimas. Jis yra paremtas atitinkamame regione ūkininkams skirtų teisių į išmokas verte. Jis nediferencijuojamas pagal gamybos sektorius.“

| 18) | I priedas pakeičiamas šio reglamento priedu. |
| --- | --- |

18)

I priedas pakeičiamas šio reglamento priedu.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Jis taikomas nuo 2009 m. sausio 1 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje 2009 m. gegužės 6 d.

Komisijos vardu

Mariann FISCHER BOEL

Komisijos narė

---

(1)  OL L 30, 2009 1 31, p. 16.

1

(2)  OL L 141, 2004 4 30, p. 1.

2

(3)  OL L 270, 2003 10 21, p. 1.

3

(4)  OL L 30, 2009 1 31, p. 16.“

4

---

PRIEDAS

„I PRIEDAS

| Valstybė narė | Data |
| --- | --- |
| Danija | liepos 15 d. |
| Vokietija | liepos 15 d. |
| Ispanija: Kastilija-La Manča | birželio 1 d. |
| Ispanija: Aragonas, Astūrija, Balearų salos, Kantabrija, Kastilija ir Leonas, Katalonija, Galisija, Madridas, Mursija, Baskų kraštas, La Riocha, Valensija | liepos 1 d. |
| Ispanija: Andalūzija | rugsėjo 1 d. |
| Ispanija: Estremadūra | rugsėjo 15 d. |
| Ispanija: Navara | rugpjūčio 15 d. |
| Prancūzija: Akvitanija, Pietūs-Pirėnai ir Langedokas-Rusijonas | liepos 1 d. |
| Prancūzija: Elzasas, Overnė, Burgundija, Bretanė, Centras, Šampanė-Ardėnai, Korsika, Franš Kontė, Il de Fransas, Limuzenas, Lotaringija, Šiaurė-Pa de Kalė, Žemutinė Normandija, Aukštutinė Normandija, Luaros kraštas (išskyrus Atlanto Luaros ir Vandėjos departamentus), Pikardija, Puatu-Šarantos, Provansas-Alpės-Žydrasis Krantas ir Rona-Alpės | liepos 15 d. |
| Prancūzija: Atlanto Luaros ir Vandėjos departamentai | spalio 15 d. |
| Italija | birželio 11 d. |
| Austrija | birželio 30 d.“ |

Valstybė narė

Data

Danija

liepos 15 d.

Vokietija

liepos 15 d.

Ispanija: Kastilija-La Manča

birželio 1 d.

Ispanija: Aragonas, Astūrija, Balearų salos, Kantabrija, Kastilija ir Leonas, Katalonija, Galisija, Madridas, Mursija, Baskų kraštas, La Riocha, Valensija

liepos 1 d.

Ispanija: Andalūzija

rugsėjo 1 d.

Ispanija: Estremadūra

rugsėjo 15 d.

Ispanija: Navara

rugpjūčio 15 d.

Prancūzija: Akvitanija, Pietūs-Pirėnai ir Langedokas-Rusijonas

liepos 1 d.

Prancūzija: Elzasas, Overnė, Burgundija, Bretanė, Centras, Šampanė-Ardėnai, Korsika, Franš Kontė, Il de Fransas, Limuzenas, Lotaringija, Šiaurė-Pa de Kalė, Žemutinė Normandija, Aukštutinė Normandija, Luaros kraštas (išskyrus Atlanto Luaros ir Vandėjos departamentus), Pikardija, Puatu-Šarantos, Provansas-Alpės-Žydrasis Krantas ir Rona-Alpės

liepos 15 d.

Prancūzija: Atlanto Luaros ir Vandėjos departamentai

spalio 15 d.

Italija

birželio 11 d.

Austrija

birželio 30 d.“

---

DIREKTYVOS

| 7.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/10

---

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 2009/3/EB

2009 m. kovo 11 d.

iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 80/181/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su matavimo vienetais, suderinimo

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį,

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (2),

kadangi:

| (1) | Tarybos direktyvoje 80/181/EEB (3) reikalaujama, kad Jungtinė Karalystė ir Airija nustatytų datą, nuo kurios nebebūtų taikomos išimtys tais atvejais, kuriais jos tebetaikomos, matavimo vienetų, žinomų kaip „pinta“ (į daugkartinio naudojimo butelius išpilstytam pienui ir pilstomam alui bei sidrui), „,mylia“ (kelių eismo ženklams ir greičiui matuoti) ir „,Trojos uncija“ (tauriųjų metalų sandoriams), atžvilgiu. Tačiau praktika parodė, kad dėl šių išimčių vietinio pobūdžio ir riboto susijusių produktų skaičiaus, palikus galioti šias išimtis nebūtų sukurta netarifinių kliūčių prekybai, todėl nebereikia baigti taikyti šių išimčių. |
| --- | --- |

(1)

Tarybos direktyvoje 80/181/EEB (3) reikalaujama, kad Jungtinė Karalystė ir Airija nustatytų datą, nuo kurios nebebūtų taikomos išimtys tais atvejais, kuriais jos tebetaikomos, matavimo vienetų, žinomų kaip „pinta“ (į daugkartinio naudojimo butelius išpilstytam pienui ir pilstomam alui bei sidrui), „,mylia“ (kelių eismo ženklams ir greičiui matuoti) ir „,Trojos uncija“ (tauriųjų metalų sandoriams), atžvilgiu. Tačiau praktika parodė, kad dėl šių išimčių vietinio pobūdžio ir riboto susijusių produktų skaičiaus, palikus galioti šias išimtis nebūtų sukurta netarifinių kliūčių prekybai, todėl nebereikia baigti taikyti šių išimčių.

| (2) | Tikslinga paaiškinti, kad Direktyvos 80/181/EEB taikymo sritis atitinka Sutarties 95 straipsnyje nurodytus tikslus ir nėra apribota konkrečiomis Bendrijos veiksmų sritimis. |
| --- | --- |

(2)

Tikslinga paaiškinti, kad Direktyvos 80/181/EEB taikymo sritis atitinka Sutarties 95 straipsnyje nurodytus tikslus ir nėra apribota konkrečiomis Bendrijos veiksmų sritimis.

| (3) | Direktyva 80/181/EEB leidžiama iki 2009 m. gruodžio 31 d. be tos direktyvos priedo I skyriuje nustatytų įteisintųjų matavimo vienetų vartoti papildomąsias nuorodas. Tačiau siekiant nesudaryti kliūčių Bendrijos įmonėms, eksportuojančioms produktus į tam tikras trečiąsias šalis, kurios reikalauja produktus ženklinti I skyriuje nenustatytais vienetais, tikslinga palikti galioti leidimą vartoti papildomąsias nuorodas. |
| --- | --- |

(3)

Direktyva 80/181/EEB leidžiama iki 2009 m. gruodžio 31 d. be tos direktyvos priedo I skyriuje nustatytų įteisintųjų matavimo vienetų vartoti papildomąsias nuorodas. Tačiau siekiant nesudaryti kliūčių Bendrijos įmonėms, eksportuojančioms produktus į tam tikras trečiąsias šalis, kurios reikalauja produktus ženklinti I skyriuje nenustatytais vienetais, tikslinga palikti galioti leidimą vartoti papildomąsias nuorodas.

| (4) | Direktyva 80/181/EEB remiamas sklandus vidaus rinkos veikimas nustatant matavimo vienetų suderinimo lygį. Todėl yra tikslinga, kad Komisija stebėtų su ta direktyva ir jos įgyvendinimu susijusius rinkos pokyčius, visų pirma dėl galimų kliūčių vidaus rinkos veikimui ir dėl papildomo suderinimo, kurio reikia toms kliūtims įveikti. |
| --- | --- |

(4)

Direktyva 80/181/EEB remiamas sklandus vidaus rinkos veikimas nustatant matavimo vienetų suderinimo lygį. Todėl yra tikslinga, kad Komisija stebėtų su ta direktyva ir jos įgyvendinimu susijusius rinkos pokyčius, visų pirma dėl galimų kliūčių vidaus rinkos veikimui ir dėl papildomo suderinimo, kurio reikia toms kliūtims įveikti.

| (5) | Yra tikslinga, kad Komisija, palaikydama prekybos santykius su trečiosiomis šalimis, įskaitant veiklą Transatlantinėje ekonominėje taryboje, toliau aktyviai siektų, kad trečiųjų šalių rinkose būtų leidžiama prekiauti tik Tarptautinės vienetų sistemos (SI) vienetais paženklintais produktais. |
| --- | --- |

(5)

Yra tikslinga, kad Komisija, palaikydama prekybos santykius su trečiosiomis šalimis, įskaitant veiklą Transatlantinėje ekonominėje taryboje, toliau aktyviai siektų, kad trečiųjų šalių rinkose būtų leidžiama prekiauti tik Tarptautinės vienetų sistemos (SI) vienetais paženklintais produktais.

| (6) | Naudojant papildomąsias nuorodas taip pat būtų galima palaipsniui sklandžiai įdiegti naujus metrinės sistemos vienetus, kurie gali būti nustatyti tarptautiniu lygiu. |
| --- | --- |

(6)

Naudojant papildomąsias nuorodas taip pat būtų galima palaipsniui sklandžiai įdiegti naujus metrinės sistemos vienetus, kurie gali būti nustatyti tarptautiniu lygiu.

| (7) | 1995 m. Generalinėje svorių ir matų konferencijoje buvo nuspręsta panaikinti papildomųjų SI vienetų klasę kaip atskirą klasę SI sistemoje ir laikyti „radianą“ bei „steradianą“ nedimensiniais išvestiniais SI vienetais, kurių pavadinimai ir simboliai gali būti, bet nebūtinai yra, vartojami kitiems išvestiniams SI vienetams išreikšti, jei tai yra patogu. |
| --- | --- |

(7)

1995 m. Generalinėje svorių ir matų konferencijoje buvo nuspręsta panaikinti papildomųjų SI vienetų klasę kaip atskirą klasę SI sistemoje ir laikyti „radianą“ bei „steradianą“ nedimensiniais išvestiniais SI vienetais, kurių pavadinimai ir simboliai gali būti, bet nebūtinai yra, vartojami kitiems išvestiniams SI vienetams išreikšti, jei tai yra patogu.

| (8) | 1999 m. Generalinėje svorių ir matų konferencijoje pagal SI buvo patvirtintas katalizinio aktyvumo SI vienetas katalas, kurio simbolis yra „kat“. Šiuo nauju suderintu SI vienetu siekta užtikrinti, kad matavimo vienetai būtų nurodomi nuosekliai ir vienodai medicinos ir biochemijos srityse, ir todėl būtų pašalintas dėl nesuderintų vienetų vartojimo kylantis klaidingo suvokimo pavojus. |
| --- | --- |

(8)

1999 m. Generalinėje svorių ir matų konferencijoje pagal SI buvo patvirtintas katalizinio aktyvumo SI vienetas katalas, kurio simbolis yra „kat“. Šiuo nauju suderintu SI vienetu siekta užtikrinti, kad matavimo vienetai būtų nurodomi nuosekliai ir vienodai medicinos ir biochemijos srityse, ir todėl būtų pašalintas dėl nesuderintų vienetų vartojimo kylantis klaidingo suvokimo pavojus.

| (9) | Siekiant pašalinti vieną iš svarbiausių priežasčių, dėl kurios atsiranda pastebėtų vandens trigubojo taško išraiškos neatitikimų, 2007 m. Generalinėje svorių ir matų konferencijoje buvo priimta pastaba dėl kelvino sąvokos apibrėžties. Kelvinas apibrėžiamas kaip vandens trigubojo taško termodinaminės temperatūros trupmena. Pastaboje nurodomas specialios izotopinės sudėties vanduo. |
| --- | --- |

(9)

Siekiant pašalinti vieną iš svarbiausių priežasčių, dėl kurios atsiranda pastebėtų vandens trigubojo taško išraiškos neatitikimų, 2007 m. Generalinėje svorių ir matų konferencijoje buvo priimta pastaba dėl kelvino sąvokos apibrėžties. Kelvinas apibrėžiamas kaip vandens trigubojo taško termodinaminės temperatūros trupmena. Pastaboje nurodomas specialios izotopinės sudėties vanduo.

| (10) | Kadangi akras nebenaudojamas žemei registruoti Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje, nebereikia nustatyti išimties šiam atvejui. |
| --- | --- |

(10)

Kadangi akras nebenaudojamas žemei registruoti Jungtinėje Karalystėje ir Airijoje, nebereikia nustatyti išimties šiam atvejui.

| (11) | Remdamosi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (4) 34 punktu, valstybės narės skatinamos savo ir Bendrijos labui parengti lenteles, kurios kuo daugiau iliustruotų šios direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir jas viešai paskelbti. |
| --- | --- |

(11)

Remdamosi Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros (4) 34 punktu, valstybės narės skatinamos savo ir Bendrijos labui parengti lenteles, kurios kuo daugiau iliustruotų šios direktyvos ir perkėlimo į nacionalinę teisę priemonių atitiktį, ir jas viešai paskelbti.

| (12) | Todėl Direktyvą 80/181/EEB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, |
| --- | --- |

(12)

Todėl Direktyvą 80/181/EEB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Pakeitimai

Direktyva 80/181/EEB iš dalies keičiama taip:

| 1) | 1 straipsnio b punktas pakeičiamas taip:






  „b) | tie, kurie yra nurodyti priedo II skyriuje, tik tose valstybėse narėse, kuriose juos buvo leista naudoti 1973 m. balandžio 21 d.“; |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnio b punktas pakeičiamas taip:

„b)

tie, kurie yra nurodyti priedo II skyriuje, tik tose valstybėse narėse, kuriose juos buvo leista naudoti 1973 m. balandžio 21 d.“;

| 2) | 2 straipsnio a punktas pakeičiamas taip:






  „a) | Dėl 1 straipsnio nuostatų atsirandantys įsipareigojimai yra susiję su naudojamomis matavimo priemonėmis, atliekamais matavimais ir matavimo vienetais išreikštomis dydžio vertėmis.“; |
| --- | --- | --- |

2)

2 straipsnio a punktas pakeičiamas taip:

„a)

Dėl 1 straipsnio nuostatų atsirandantys įsipareigojimai yra susiję su naudojamomis matavimo priemonėmis, atliekamais matavimais ir matavimo vienetais išreikštomis dydžio vertėmis.“;

| 3) | 3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:
  „2.   Leidžiama naudoti papildomąsias nuorodas.“; |
| --- | --- |

3)

3 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Leidžiama naudoti papildomąsias nuorodas.“;

| 4) | įterpiamas šis straipsnis:
  „6b straipsnis
  Komisija stebi su šia direktyva ir jos įgyvendinimu susijusius rinkos pokyčius, atsižvelgdama į sklandų vidaus rinkos veikimą bei tarptautinę prekybą ir iki 2019 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia tų pokyčių ataskaitą (prireikus, kartu su pasiūlymais).“; |
| --- | --- |

4)

įterpiamas šis straipsnis:

„6b straipsnis

Komisija stebi su šia direktyva ir jos įgyvendinimu susijusius rinkos pokyčius, atsižvelgdama į sklandų vidaus rinkos veikimą bei tarptautinę prekybą ir iki 2019 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia tų pokyčių ataskaitą (prireikus, kartu su pasiūlymais).“;

| 5) | priedas iš dalies keičiamas taip:






  a) | I skyriaus 1.1 punkto pastraipa pavadinimu „Termodinaminės temperatūros vienetas“ pakeičiama taip:
  „Termodinaminės temperatūros vienetas
  Termodinaminės temperatūros vienetas kelvinas yra vandens trigubojo taško termodinaminės temperatūros 1/273,16 dalis.
  Šioje sąvokos apibrėžtyje nurodytas vanduo, kurio izotopinė sudėtis apibrėžiama šiomis medžiagos kiekio proporcijomis: 0,00015576 molių 2H molyje 1H, 0,0003799 molių 17O molyje 16O ir 0,0020052 molių 18O molyje 16O.
  (Tryliktoji CGPM (1967 m.), 4 rezoliucija ir dvidešimt trečia CGPM (2007 m.), 10 rezoliucija)“; |
| --- | --- | --- |

5)

priedas iš dalies keičiamas taip:

a)

I skyriaus 1.1 punkto pastraipa pavadinimu „Termodinaminės temperatūros vienetas“ pakeičiama taip:

„Termodinaminės temperatūros vienetas

Termodinaminės temperatūros vienetas kelvinas yra vandens trigubojo taško termodinaminės temperatūros 1/273,16 dalis.

Šioje sąvokos apibrėžtyje nurodytas vanduo, kurio izotopinė sudėtis apibrėžiama šiomis medžiagos kiekio proporcijomis: 0,00015576 molių 2H molyje 1H, 0,0003799 molių 17O molyje 16O ir 0,0020052 molių 18O molyje 16O.

(Tryliktoji CGPM (1967 m.), 4 rezoliucija ir dvidešimt trečia CGPM (2007 m.), 10 rezoliucija)“;

| b) | I skyriaus 1.1.1 punkto pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

b)

I skyriaus 1.1.1 punkto pavadinimas pakeičiamas taip:

| c) | I skyriaus 1.2 punkto pavadinimas pakeičiamas taip: |
| --- | --- |

c)

I skyriaus 1.2 punkto pavadinimas pakeičiamas taip:

| d) | I skyriaus 1.2.1 punktas išbraukiamas; |
| --- | --- |

d)

I skyriaus 1.2.1 punktas išbraukiamas;

| e) | I skyriaus 1.2.2 ir 1.2.3 punktai pakeičiami taip:
  „1.2.2.   Bendroji taisyklė išvestiniams SI vienetams
  Iš pagrindinių SI vienetų nuosekliai išvesti vienetai yra pateikiami kaip pagrindinių SI vienetų laipsnių sandaugų algebrinės išraiškos forma su skaitmeniniu daugikliu lygiu 1.
  1.2.3.   Specialius pavadinimus ir simbolius turintys išvestiniai SI vienetai









  Dydis | Vienetas | Išraiška |
| --- | --- | --- | --- |
| Pavadinimas | Simbolis | Kitais SI vienetais | Pagrindiniais SI vienetais |
| Plokščias kampas | radianas | rad | | m · m–1 |
| Erdvinis kampas | steradianas | sr | | m2 · m–2 |
| Dažnis | hercas | Hz | | s–1 |
| Jėga | niutonas | N | | m · kg · s–2 |
| Slėgis, įtempis | paskalis | Pa | N · m–2 | m–1 · kg · s–2 |
| Energija, darbas; šilumos kiekis | džaulis | J | N · m | m2 · kg · s–2 |
| Galia (5), spinduliuotės srautas | vatas | W | J · s–1 | m2 · kg · s–3 |
| Elektros kiekis, elektros krūvis | kulonas | C | | s · A |
| Elektrinis potencialas, potencialų skirtumas, elektrovara | voltas | V | W · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–1 |
| Elektrinė varža | omas | Ω | V · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–2 |
| Elektrinis laidis | simensas | S | A · V–1 | m–2 · kg–1 · s3 · A2 |
| Elektrinė talpa | faradas | F | C · V–1 | m–2 · kg–1 · s4 · A2 |
| Magnetinis srautas | vėberis | Wb | V · s | m2 · kg · s–2 · A–1 |
| Magnetinio srauto tankis | tesla | T | Wb · m–2 | kg · s–2 · A–1 |
| Induktyvumas | henris | H | Wb · A–1 | m2 · kg · s–2 · A–2 |
| Šviesos srautas | liumenas | lm | cd · sr | cd |
| Apšvieta | liuksas | lx | lm · m–2 | m–2 · cd |
| (Radionuklido) aktyvumas | bekerelis | Bq | | s–1 |
| Sugertoji dozė, savitoji perduotoji energija, kerma, sugertosios dozės rodiklis | grėjus | Gy | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Lygiavertė dozė | sivertas | Sv | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Katalizinis aktyvumas | katalas | kat | | mol · s–1 |

e)

I skyriaus 1.2.2 ir 1.2.3 punktai pakeičiami taip:

„1.2.2.   Bendroji taisyklė išvestiniams SI vienetams

Iš pagrindinių SI vienetų nuosekliai išvesti vienetai yra pateikiami kaip pagrindinių SI vienetų laipsnių sandaugų algebrinės išraiškos forma su skaitmeniniu daugikliu lygiu 1.

1.2.3.   Specialius pavadinimus ir simbolius turintys išvestiniai SI vienetai

Dydis

Vienetas

Išraiška

Pavadinimas

Simbolis

Kitais SI vienetais

Pagrindiniais SI vienetais

Plokščias kampas

radianas

rad

m · m–1

Erdvinis kampas

steradianas

sr

m2 · m–2

Dažnis

hercas

Hz

s–1

Jėga

niutonas

N

m · kg · s–2

Slėgis, įtempis

paskalis

Pa

N · m–2

m–1 · kg · s–2

Energija, darbas; šilumos kiekis

džaulis

J

N · m

m2 · kg · s–2

Galia (5), spinduliuotės srautas

vatas

W

J · s–1

m2 · kg · s–3

Elektros kiekis, elektros krūvis

kulonas

C

s · A

Elektrinis potencialas, potencialų skirtumas, elektrovara

voltas

V

W · A–1

m2 · kg · s–3 · A–1

Elektrinė varža

omas

Ω

V · A–1

m2 · kg · s–3 · A–2

Elektrinis laidis

simensas

S

A · V–1

m–2 · kg–1 · s3 · A2

Elektrinė talpa

faradas

F

C · V–1

m–2 · kg–1 · s4 · A2

Magnetinis srautas

vėberis

Wb

V · s

m2 · kg · s–2 · A–1

Magnetinio srauto tankis

tesla

T

Wb · m–2

kg · s–2 · A–1

Induktyvumas

henris

H

Wb · A–1

m2 · kg · s–2 · A–2

Šviesos srautas

liumenas

lm

cd · sr

cd

Apšvieta

liuksas

lx

lm · m–2

m–2 · cd

(Radionuklido) aktyvumas

bekerelis

Bq

s–1

Sugertoji dozė, savitoji perduotoji energija, kerma, sugertosios dozės rodiklis

grėjus

Gy

J · kg–1

m2 · s–2

Lygiavertė dozė

sivertas

Sv

J · kg–1

m2 · s–2

Katalizinis aktyvumas

katalas

kat

mol · s–1

Iš pagrindinių SI vienetų išvesti vienetai gali būti išreiškiami I skyriuje nurodytais vienetais.

Išvestiniai SI vienetai gali būti išreiškiami pirmiau pateiktoje lentelėje specialiais pavadinimais ir simboliais; pvz., SI dinaminės klampos vienetas gali būti išreiškiamas arba m–1 · kg · s–1, arba N · s · m–2, arba Pa · s.“;

| f) | II skyriaus lentelėje išbraukiama ši eilutė:








  „Žemės registravimas | akras | 1 ac = 4 047 m2 | ac“ |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

II skyriaus lentelėje išbraukiama ši eilutė:

„Žemės registravimas

akras

1 ac = 4 047 m2

ac“

| g) | II skyriaus paskutinis sakinys pakeičiamas taip: „Šiame skyriuje išvardyti vienetai gali būti derinami vienas su kitu arba su I skyriuje išvardytais vienetais sudėtiniams vienetams sudaryti.“ |
| --- | --- |

g)

II skyriaus paskutinis sakinys pakeičiamas taip: „Šiame skyriuje išvardyti vienetai gali būti derinami vienas su kitu arba su I skyriuje išvardytais vienetais sudėtiniams vienetams sudaryti.“

2 straipsnis

Perkėlimas į nacionalinę teisę

1.   Valstybės narės užtikrina, kad įsigaliotų ir būtų paskelbti įstatymai ir kiti teisės aktai, būtini šiai direktyvai įgyvendinti ne vėliau kaip iki 2009 m. gruodžio 31 d. Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų priemonių tekstus.

Tas priemones jos taiko nuo 2010 m. sausio 1 d.

Valstybės narės, patvirtindamos tas priemones, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Tokios nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės.

2.   Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus.

3 straipsnis

Įsigaliojimas

Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

4 straipsnis

Adresatai

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Strasbūre, 2009 m. kovo 11 d.

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

H.-G. PÖTTERING

Tarybos vardu

Pirmininkas

A. VONDRA

---

(1)  OL C 120, 2008 5 16, p. 14.

1

(2)  2007 m. lapkričio 29 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija (OL C 297 E, 2008 11 20, p. 105), 2008 m. lapkričio 18 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 330 E, 2008 12 30, p. 1) ir 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  OL L 39, 1980 2 15, p. 40.

3

(4)  OL C 321, 2003 12 31, p. 1.

4

(5)  Specialieji galios vienetų pavadinimai: pavadinimas voltamperas (simbolis „VA“), kai jis vartojamas kintamosios elektros srovės galiai išreikšti, ir varas (simbolis „var“), kai jis vartojamas kintamosios elektros srovės reaktyviajai galiai išreikšti. „Varas“ nėra įtrauktas į CGPM rezoliucijas.

5

---

IV Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA Priežiūros tarnyba

| 7.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/14

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 368/06/COL

2006 m. lapkričio 29 d.

dėl Islandijos valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ (Islandija) akcijų pardavimo

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį,

ATSIŽVELGDAMA į Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 ir 2 dalis, II dalies 4 straipsnio 2 ir 4 dalis, 6 straipsnį bei 7 straipsnio 2 dalį,

ATSIŽVELGDAMA į Institucijos gaires (4) dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo,

ATSIŽVELGDAMA į 2004 m. liepos 14 d. Institucijos sprendimą dėl įgyvendinimo nuostatų, nurodytų Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 27 straipsnyje,

PARAGINUSI suinteresuotąsias šalis pateikti pastabas pagal nuostatas dėl sprendimų Nr. 421/04/COL (5) ir Nr. 367/06/COL (6),

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   Tvarka

2003 m. rugpjūčio 19 d. Islandijos atstovybės Europos Sąjungoje raštu, kuriuo buvo persiųstas 2003 m. rugpjūčio 19 d. Finansų ministerijos raštas, abu raštai gauti ir užregistruoti Institucijoje tą pačią dieną (dokumentas Nr. 03-5685 A), Islandijos valdžios institucijos pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį pranešė apie valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimą.

2003 m. gruodžio 17 d. bendrovė „Aalborg Portland Íslandi ehf.“ Institucijai pateikė skundą dėl Islandijos parduotų valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo sąlygų. Šį laišką Institucija gavo ir užregistravo 2003 m. gruodžio 23 d. (dokumentas Nr. 03-9059 A). Skundo pateikėja prašė, kad skundas būtų nagrinėjamas vienu metu su vyriausybės pranešimu apie pardavimą.

Po įvairaus susirašinėjimo (7), 2004 m. gruodžio 21 d. raštu Institucija informavo Islandijos valdžios institucijas, kad ji nusprendė inicijuoti procedūrą, nustatytą Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje, dėl Islandijos valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo (nuorodos Nr. 296878).

Institucijos sprendimas Nr. 421/04/COL inicijuoti procedūrą buvo paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir jo EEE priede (8). Institucija paragino suinteresuotąsias šalis pateikti savo pastabas. 2005 m. vasario 24 d. raštu Islandijos valdžios institucijos pateikė pastabas dėl šio sprendimo (nuorodos Nr. 311243). 2005 m. birželio 20 d. Institucija gavo įmonės „Íslenskt sement ehf.“, perkančios valstybei priklausančias „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas, pastabas (nuorodos Nr. 323552). 2005 m. rugsėjo 2 d.„Aalborg Portland Íslandi ehf.“ pateikė daugiau pastabų (nuorodos Nr. 333018).

Institucija paprašė nepriklausomo eksperto Erlend Kvaal, Oslo Norwegian School of Management BI docento, pagalbos nustatant, ar valstybei priklausančios „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijos buvo parduotos pagal rinkos investuotojo principą. Remiantis nepriklausomo eksperto atliktu preliminariu Institucijos gautos informacijos apie pardavimą vertinimu, 2005 m. liepos 12 d. Islandijos valdžios institucijoms buvo išsiųstas prašymas pateikti informacijos (nuorodos Nr. 326295). Islandijos valdžios institucijos atsakė 2005 m. rugpjūčio 30 d. Islandijos atstovybės Europos Sąjungoje raštu, kuriuo buvo persiųstas 2005 m. rugpjūčio 31 d. Finansų ministerijos raštas. Institucija gavo ir užregistravo šį raštą 2005 m. rugsėjo 1 d. (nuorodos Nr. 332274).

Antrasis prašymas pateikti informacijos Islandijos valdžios institucijoms buvo išsiųstas 2005 m. spalio 28 d. vykdant oficialią tyrimo procedūrą (nuorodos Nr. 347691). Po šio prašymo 2005 m. lapkričio 23 d. įvyko susitikimas Briuselyje, kuriame dalyvavo Institucijos, Islandijos valdžios institucijų, „Sementsverksmiðjan hf.“ ir vieno iš investuotojų, dalyvaujančių konsorciume, įsigijusiame valstybei priklausančias akcijas, atstovai. Be to, susitikime dalyvavo ir Institucijos pakviestas nepriklausomas ekspertas.

2005 m. gruodžio 6 d. raštu, kurį Institucija gavo ir užregistravo 2005 m. gruodžio 7 d. (nuorodos Nr. 353483), Islandijos atstovybė Europos Sąjungoje persiuntė 2005 m. gruodžio 2 d. Finansų ministerijos raštą, kuriuo atsakoma į minėtą prašymą pateikti informacijos ir į kai kuriuos neišspręstus klausimus, iškeltus susitikime.

2006 m. sausio 31 d. nepriklausomas ekspertas pateikė Institucijai galutinę ataskaitą, ar Islandijos valstybei priklausančios „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijos buvo parduotos rinkos sąlygomis (nuorodos Nr. 360438).

2006 m. vasario 16 d., kovo 9 d. ir rugpjūčio 4 d. Institucija išsiuntė raštus Islandijos valdžios institucijoms, prašydama papildomos informacijos ir dar neaiškių klausimų išaiškinimo (nuorodos Nr. 363213, 365145 ir 383227). Islandijos valdžios institucijos atsakė atitinkamai 2006 m. vasario 20 d., balandžio 19 d. ir rugsėjo 25 d. raštais (nuorodos Nr. 363608, 370425 ir 390092).

2006 m. spalio 12 d. ši byla buvo aptariama kasmetiniame susitikime Reikjavike dėl valstybės teikiamos pagalbos. Islandijos valdžios institucijos 2006 m. lapkričio 2 d. raštu (nuorodos Nr. 396476) pateikė Institucijai šio aptarimo rezultatus.

2006 m. lapkričio 29 d. Institucija priėmė Sprendimą Nr. 367/06/COL išplėsti oficialią tyrimo procedūrą, pradėtą Institucijos sprendimu Nr. 421/04/COL. Tai susiję su Islandijos valstybės perimamais su pensijomis susijusiais įmonės „Sementsverksmiðjan hf.“ įsipareigojimais rengiantis parduoti šią įmonę. Šiuo sprendimu Institucija baigia oficialią tyrimo procedūrą, pradėtą dėl Islandijos valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo investuotojų grupei „Íslenskt sement ehf.“ už 68 mln. ISK. Kiti oficialios tyrimo procedūros aspektai vis dar nagrinėjami.

2.   Šiame sprendime įvertintų priemonių aprašas

Valstybės įmonė „Sementsverksmiðjan hf.“de facto turėjo Islandijos cemento rinkos monopolį iki 2000 m., kai į rinką atėjo Danijos cemento importuotojas. Atrodo, kad susidarius naujoms konkurencijos sąlygoms „Sementsverksmiðjan hf.“ susidūrė su ekonominiais sunkumais ir pradėjo kauptis jos nuostoliai. Tokiomis aplinkybėmis 2003 m. valstybė nusprendė parduoti savo valdomas šios bendrovės akcijas (9). Valstybės skelbiamas akcijų pardavimas: „Privatizacijos vykdomasis komitetas ir pramonės ministras ketina parduoti visas šiuo metu valstybės valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas, kurių nominalioji vertė yra 450 000 000 kronų, individualiam investuotojui arba investuotojų grupei. Tai 100 % bendrovės akcijų emisijos. Tikimasi, kad pirkėjas sumokės grynaisiais pinigais. Ieškoma investuotojo, kuris būtų suinteresuotas stiprinti bendrovę, tęsti jos veiklą ir prisidėti prie sveikos konkurencijos Islandijos statybos rinkoje.“

2003 m. spalio 2 d. Pramonės ministerija Islandijos vyriausybės vardu pasirašė akcijų pirkimo susitarimą su „Íslenskt Sement ehf.“ investuotojų grupe. Pagal šį susitarimą valstybė, valdanti 100 % „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų, pardavė jas „Íslenskt sement ehf.“ už 68 mln. ISK.

Tuo pat metu buvo sudarytas atskiras susitarimas tarp „Sementsverksmiðjan hf.“ ir valstybės iždo. Pagal šį susitarimą Islandijos valstybė iš „Sementsverksmiðjan hf.“ už 450 mln. ISK nusipirko tam tikrą ilgalaikį ir finansinį turtą, kuris buvo nereikalingas cemento gamybai. Pajamos buvo panaudotos nesumokėtoms bendrovės skoloms apmokėti.

Be to, pagal Islandijos vyriausybės ir „Íslenskt Sement ehf.“ akcijų pirkimo susitarimo 4 straipsnį Islandijos valstybė, sudariusi susitarimą tarp Finansų ministerijos ir Valstybės tarnautojų pensijų fondo, perėmė „Sementsverksmiðjan hf.“ su pensijomis susijusius įsipareigojimus.

Kitaip tariant, bendrovė, kurios akcijas įsigijo „Íslenskt sement ehf.“, neteko to turto ir įsipareigojimų.

Šiame sprendime nagrinėjamas šis sandoris: „Sementsverksmiðjan hf.“ pardavimas „Íslenskt sement ehf.“. Oficiali tyrimo procedūra dėl kitų tariamų valstybės pagalbos priemonių „Sementsverksmiðjan hf.“ naudai, inicijuota Sprendimu Nr. 421/04/COL, buvo išplėsta, kad apimtų Sprendimą Nr. 367/06/COL dėl valstybės perimtų su pensijomis susijusių bendrovės įsipareigojimų, ir bus nagrinėjama kitame sprendime.

3.   Priežastys inicijuoti oficialią tyrimo procedūrą

Sprendime Nr. 421/04/COL dėl Islandijos valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija abejojo, ar šiuo atveju valstybės pagalbos gairių 18B skyrių galima pritaikyti valstybinės valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus. Institucija manė, kad valstybė pardavė ne tik valdomą žemę ir pastatus, bet ir 100 % jos valdomos įmonės akcijų.

Be to, Institucija abejojo, ar pardavimas vyko pagal rinkos investuotojo principą. Buvo neaišku, kokia apimtimi valstybė atsižvelgė į kitas aplinkybes (be grynojo ekonominio sandorio pelno) per derybų procesą ir, ar atitinkamai parduodant gauta kaina atitiko bendrovės rinkos vertę.

Skelbdamos apie sandorį, Islandijos valdžios institucijos pateikė „Sementsverksmiðjan hf.“ vertinimą, kurį atliko nepriklausomas ekspertas, remdamasis likvidacine verte. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija abejojo, ar veiklą vykdančios bendrovės vertė galėjo būti laikoma lygiaverte jos likvidacinei vertei, kuri yra pagrįsta prielaida, kad veikla nebebus vykdoma. Institucija argumentavo, kad jei 100 % „Sementsverksmiðjan hf.“ valstybės valdomų akcijų vertė būtų didesnė nei 68 mln. ISK, kainą, kurią sumokėjo „Íslenskt sement ehf.“, valstybė būtų pardavusi bendrovę už žemesnę nei rinkos kainą. Valstybės ištekliai, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, būtų panaudoti kaip iš anksto numatytos pajamos, nes valstybė už tą patį turtą būtų gavusi mažesnę kainą nei privatus ekonominių operacijų vykdytojas, veikiantis rinkos sąlygomis.

4.   Islandijos valdžios institucijų pastabos

2005 m. vasario 23 d. raštu Islandijos valdžios institucijos pateikė savo pastabas apie Institucijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl valstybės valdomų „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo.

Islandijos valdžios institucijos pabrėžė, kad viena iš svarbiausių priežasčių, dėl kurios nustatyta sąlyga, kad būtų tęsiama cemento gamyba, buvo padidinti „Sementsverksmiðjan hf.“ vertę parduodant šią bendrovę trečiajai šaliai. Islandijos valdžios institucijos patvirtino: „Jei tokia sąlyga nebūtų taikoma, pirkėjui iš karto susidarytų išlaidos už aikštelės tvarkymą. Nustatant sąlygą, kad turės būti tęsiama cemento gamyba, šios išlaidos buvo atidėtos. Be to, reikia pažymėti, kad dėl šios sąlygos buvo deramasi su pirkėjais ir ji buvo įtraukta į akcijų pirkimo susitarimą tik kaip pirkėjų ketinimas tęsti „Sementsverksmiðjan hf.“ veiklą, kol ji bus ekonomiškai gyvybinga. Valstybė negali versti pirkėjų eksploatuoti bendrovę, jei ji ekonomiškai negyvybinga. Tai negali būti laikoma įrodymu, kad valstybė atsižvelgė į kitas aplinkybes, ne tik į ekonominį pelną.“

Islandijos valdžios institucijų nuomone, kaip patvirtinta ir Institucijos gairėse, tik tuo atveju, kai nėra objektyvių priežasčių pagrįstai tikėtis, kad iš investicijos bus gauta atitinkama grąžos norma, kuri būtų priimtina privačiam investuotojui panašioje privačioje įmonėje, veikiančioje įprastomis rinkos sąlygomis, galima manyti, kad teikiama valstybės pagalba.

Islandijos valdžios institucijos teigė: „Atsižvelgiant į minėtą informaciją, negali būti laikoma, kad nebuvo objektyvių priežasčių valstybei manyti, kad iš „Sementsverksmiðjan“ pardavimo valstybė nebūtų gavusi atitinkamos grąžos normos. Priešingai, valstybė galėjo po derybų su pirkėjais tikėtis tokios bendrovės įsigijimo kainos, kuri ženkliai viršytų jos rinkos vertę. Taigi reikia daryti išvadą, kad valstybė negavo už tą patį turtą mažesnio pelno, nei būtų gavęs privatus operatorius, veikiantis rinkos sąlygomis. Todėl valstybė veikė laikydamasi rinkos ekonomikos investuotojo principo. Institucija turi įrodyti, kad valstybė negalėjo tikėtis atitinkamos grąžos normos. Kadangi tai neįrodyta, o, valstybės nuomone, ir negali būti įrodyta, reikia daryti išvadą, kad valstybė veikė laikydamasi rinkos ekonomikos principo.“

Skelbime apie sandorį Islandijos valdžios institucijos teigė, kad bendrovės vertė atitiko jos likvidacinę vertę. „Sementsverksmiðjan hf.“ likvidacinė vertė buvo apskaičiuota kaip 46,5 mln. ISK neatsižvelgiant į Akraneso mieste esančios gamyklos tvarkymo išlaidas. Sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą Institucija išreiškė abejones, ar bendrovės, kuri buvo parduota kaip veikianti įmonė, rinkos vertė turėtų būti nustatoma naudojant likvidacinę vertę. Pastabose apie Institucijos sprendimą pradėti oficialią tyrimo procedūrą Islandijos valdžios institucijos atkreipė dėmesį ir į pinigų srauto vertinimą, kuris buvo pateiktas Institucijai. Remiantis pinigų srauto vertinimu, pateiktu Islandijos valdžios institucijų 2005 m. vasario 23 d. rašto priede, „Sementsverksmiðjan hf.“ rinkos vertė buvo 1,5 mlrd. ISK. Todėl Islandijos valdžios institucijos teigė, kad „Sementsverksmiðjan hf.“, kaip veikiančios įmonės, rinkos vertė buvo daug mažesnė nei jos likvidacinė jos vertė.

Be to, Islandijos valdžios institucijos tvirtino, kad kadangi „Sementsverksmiðjan hf.“ rinkos vertė, taikant pinigų srauto vertinimą arba likvidacinės vertės vertinimą, buvo mažesnė nei 68 mln. ISK pardavimo kaina, nei „Sementsverksmiðjan hf.“, nei „Íslenskt sement ehf.“ nebuvo suteiktas ekonominis pranašumas, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Islandijos valdžios institucijos teigė, kad nustatant, ar buvo suteikta valstybės pagalba, Institucija turėtų įvertinti visą bendrovės pardavimo kainą po to, kai Islandijos valstybė atpirko turtą, nereikalingą cemento gamybai: „Valstybė laikosi nuomonės, kad jei Institucija daro išvadą, kad bendrovės [pinigų srauto vertinimas] yra tinkamas vertinimas siekiant nustatyti pardavimo kainą [...], tuomet pinigų srauto metodas turėtų būti taikomas vertinant bendrovės vertę po to, kai parduodamas jos turtas.“

Islandijos valdžios institucijos paaiškino, kad valstybė nebuvo pasirengusi derėtis dėl pardavimo kainos, atitinkančios apskaičiuotą „Sementsverksmiðjan hf.“ pinigų srauto vertę. „[D]ėl susikaupusių bendrovės nuostolių nuo konkurso laikotarpio pradžios paaiškėjo, kad parduodant bendrovę pirkėjui bus būtina bendrovę restruktūrizuoti. Valstybė perims visą bendrovės turtą, kuris nėra pagrindinė gamybos ir veiklos dalis, kad sumažintų eksploatacines išlaidas ir užtikrintų bendrovės gyvybingumą.“

Dėl minėtų priežasčių Islandijos valdžios institucijos mano, kad šiame sandoryje valstybės pagalba nebuvo teikiama. Tačiau jei Institucija padarytų išvadą, kad minėta pagalba buvo teikiama, jų nuomone, tokia valstybės pagalba turėtų būti pateisinama pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkte nurodytą išimtį, ypač pagal valstybės pagalbos gairių 16 skyriaus nuostatas, ir laikoma pagalba sunkumus patiriančiai įmonei restruktūrizuoti.

2006 m. lapkričio 2 d. raštu Islandijos valdžios institucijos paprašė Institucijos nebaigti nagrinėti kai kurių vykdomo oficialaus tyrimo aspektų, nes „reikia atsižvelgti į visus sandorio aspektus kaip į visumą, kad klausimas būtų aiškiai suprantamas.“

5.   Trečiųjų šalių pastabos

5.1   „Íslenskt sement ehf.“ pastabos

2005 m. birželio 20 d. raštu „Íslenskt sement ehf.“ pateikė pastabas dėl Institucijos sprendimo Nr. 421/04/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl Islandijos valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo. „Íslenskt sement ehf.“ nuomone, parduodant šis akcijas nebuvo teikiama valstybės pagalba. Bendrovė teigė: „Islenskt Sement“ yra įsitikinusi, kad buvo laikomasi rinkos investuotojo principo, ypač todėl, kad bendra „Sementsverksmiðjan įsigijimo kaina nagrinėjamame sandoryje, bent atitiko ar net buvo daug didesnė nei bendrovės reali rinkos vertė.“

„Íslenskt sement ehf.“ teigė, kad pinigų srauto vertinimas, paprastai taikomas vertinant cemento gamybos bendroves, buvo vienintelis teisingas metodas įvertinti bendrovę. Tačiau bendrovė tvirtino, kad Islandijos valstybė nenorėjo derėtis, remdamasi minėtu vertinimu, nes tokiu atveju pirkimo kaina būtų buvusi neigiama. Remiantis „Íslenskt sement ehf.“, jei „Sementsverksmiðjan“ atveju būtų taikomas pinigų srauto metodas, apskaičiuota rinkos vertė būtų lygi nuliui ar net neigiama. Todėl „Íslenskt sement ehf.“ manė, kad vertė, nustatyta taikant likvidacinės vertės metodą, atitiko didžiausią bendrovės rinkos vertę jos įsigijimo metu. Be to, „Íslenskt sement ehf.“ teigė, kad, nustatant 69,6 mln. ISK likvidacinę vertę, nebuvo atsižvelgta į sąnaudas, susijusias su veiklos procesų likvidavimu ir nutraukimu, įskaitant žemės sklypo tvarkymą. „Íslenskt sement ehf.“ tvirtino, kad „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų įsigijimo kaina akivaizdžiai viršijo bendrovės likvidacinę vertę.

„Islenskt Sement“ teigė, kad tam tikras valstybės iždo įsigytas turtas buvo parduotas ne atskirai, o susiejant jį su akcijų pardavimu, kaip neatskiriamą bendro pirkimo susitarimo dalį. Todėl „Institucija, vertindama, ar buvo teikiama valstybės pagalba parduodant „Semenstverksmidjan“, negali individualiai vertinti kiekvieną parduotą turto vienetą, o turi atsižvelgti į individualaus turto pardavimo poveikį bendram bendrovės įkainojimo vertinimui pardavimo metu.“

5.2   „Aalborg Portland Íslandi ehf.“ pastabos

2005 m. rugsėjo 2 d. raštu „Aalborg Portland Íslandi ehf.“ pateikė pastabas dėl Institucijos sprendimo Nr. 421/04/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą dėl valstybei priklausančių „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo. Bendrovė pritarė Institucijos abejonėms ir nuomonei, pateiktai minėtame sprendime, tačiau ji atkreipė dėmesį į Islandijos valstybės perimamus „Sementsverksmiðjan hf.“ su pensijomis susijusius įsipareigojimus, kurie nebuvo nagrinėjami Institucijos sprendime.

II.   ĮVERTINIMAS

1.   Valstybės pagalba parduodant valstybės valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas

Islandijos valdžios institucijų duomenimis, valstybė pardavė savo valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas už 68 mln. ISK, sudarydama sandorį, susietą su Islandijos valstybės iždo įsigyjamu kai kuriuo bendrovės turtu, kuris nebuvo būtinas bendrovės veiklai. Nors šie du sandorio aspektai yra glaudžiai susieti, todėl „Íslenskt sement ehf.“ įsigijo „Sementsverksmiðjan hf.“ eksploatacinius įrenginius be turto ir akcijų, kurios nebuvo svarbios cemento gamybai, šiame sprendime Institucija įvertins akcijų pardavimą atskirai. Toks sprendimas pasirinktas todėl, kad potencialus valstybės pagalbos gavėjas parduodant valstybei priklausančias „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas būtų „Íslenskt sement ehf.“ Ir priešingai, potencialus galimos valstybės pagalbos, suteiktos valstybei restruktūrizuojant bendrovės turtą ir įsipareigojimus bei sykiu parduodant akcijas, gavėjas būtų pats cemento gamintojas, t. y. „Sementsverksmiðjan hf.“ Būtent iš šios įmonės valstybė įsigijo įvairaus turto ir perėmė su pensijomis susijusius įsipareigojimus.

EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nustatoma, kad:

„Išskyrus tuos atvejus, kai šis Susitarimas nustato kitaip, EB valstybių narių, ELPA valstybių arba iš jų valstybinių išteklių bet kokia forma suteikta pagalba, kuria remiamos tam tikros įmonės arba tam tikrų prekių gamyba, iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti, yra nesuderinama su šiuo Susitarimu, kai ji daro įtaką Susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.“

Prieš įvertindama, ar šis pardavimas yra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnyje, Institucija išnagrinės Islandijos vyriausybės argumentus, kad valstybės pagalba neteikiama, nes taikomos valstybės pagalbos gairių 18B skyriuje „Valstybės pagalbos aspektai valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus“ nustatytos procedūros.

„Valstybės pagalbos aspektai valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus“

1.1.   Valstybės pagalbos gairių 18B skyrius „Valstybės pagalbos aspektai valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus“

Valstybės pagalbos gairių 18B skyrius „Valstybės pagalbos aspektai valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus“

Valstybės pagalbos gairių 18B skyriuje „Valstybės pagalbos aspektai valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus“ pateikiama informacija, kaip Institucija interpretuoja ir taiko EEE susitarimo nuostatas, reglamentuojančias valstybės pagalbą, kai vertinamas žemės ir pastatų pardavimas, kurį atlieka valdžios institucijos. Jei laikomasi valstybės pagalbos gairių 18B skyriuje „Valstybės pagalbos aspektai valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus“ nustatytų procedūrų, daroma prielaida, kad pardavimas nesusijęs su valstybės pagalba.

„Valstybės pagalbos aspektai valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus“

„Valstybės pagalbos aspektai valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus“

Nors Islandijos valdžios institucijos pranešė apie valstybės valdomų „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimo sandorio sąlygas, jos laikėsi nuomonės, kad akcijos parduotos pagal valstybės pagalbos gairių dėl valstybės pagalbos aspektų valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus 18B skyriaus nuostatas. Todėl, jų nuomone, vykdant šį sandorį valstybės pagalba nebuvo teikiama.

Kaip pranešama sprendime pradėti oficialią tyrimo procedūrą, Institucija mano, kad šiam sandoriui 18B skyriaus nuostatos negali būti taikomos. Valstybė ne paprasčiausiai pardavė valdomą žemę ir pastatus, bet 100 % valdomos įmonės, kuri tęsia veiklą, akcijas. Net jei būtų taikytinos 18B skyriaus nuostatos, būtų nesilaikoma aprašytų procedūrų, skirtų neleisti teikti valstybės pagalbą.

Šiuo atveju atlikta konkurso procedūra neatitiko apibrėžties, nustatytos 18B skyriaus 2.1 straipsnio 1 dalies b punkte. Pirma, ji nebuvo pakankamai vieša. Antra, ji buvo skirta tik atrinkti būsimą pirkėją, su kuriuo vėliau buvo deramasi dėl kainos. Kalbant apie alternatyvią procedūrą, t. y. pardavimą, remiantis nepriklausomo eksperto vertinimu, šiuo atveju ekspertas „MP-verðbréf hf.“ nustatė „Sementsverksmiðjan hf.“ likvidacinę vertę. Tačiau bendrovė buvo parduota kaip veikianti įmonė, leidžiant suprasti, kad cementas ir toliau bus gaminamas. Šiomis aplinkybėmis negalima daryti prielaidos, kad likvidacinė vertė atitinka rinkos vertę ir be papildomo vertinimo laikyti, kad valstybės pagalba nėra teikiama.

Atrodo, kad būtina nustatyti, kuris metodas tinkamesnis nustatant bendrovės rinkos vertę šiomis aplinkybėmis ir atitinkamai atlikti vertinimą. Toliau pateikiama išsamesnė analizė, kokia galėtų būti bendrovės rinkos vertė ir, ar buvo teikiama valstybės pagalba parduodant „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas bendrovei „Íslenskt sement ehf.“

1.2.   Valstybės pagalbos vertinimas vykdant akcijų pardavimo sandorį

Valstybės pagalbos vertinimas vykdant akcijų pardavimo sandorį

Kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, kaip nustatyta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, ji turi atitikti šias bendras sąlygas:

| — | teikti išskirtinį pranašumą, |
| --- | --- |

—

teikti išskirtinį pranašumą,

| — | būti teikiama iš valstybės lėšų, |
| --- | --- |

—

būti teikiama iš valstybės lėšų,

| — | iškraipyti konkurenciją arba galėti ją iškraipyti, |
| --- | --- |

—

iškraipyti konkurenciją arba galėti ją iškraipyti,

| — | daryti įtaką EEE susitarimo susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

—

daryti įtaką EEE susitarimo susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.

Priemonė, kuria suteikiamas pranašumas tam tikriems konkretiems gavėjams ir kuri nėra bendro pobūdžio, atitinka pirmą minėtą sąlygą. Todėl būtina nustatyti, ar atitinkamai priemonei suteikiamas ekonominis pranašumas, kuris nebūtų suteiktas įprastomis rinkos sąlygomis (10). EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje nedaromas skirtumas tarp valstybės įsikišimo priežasčių ar tikslo, valstybės įsikišimas apibrėžiamas pagal jo poveikį (11). Tai reiškia, kad pagalbos sąvoka yra objektyvi, tik reikia patikrinti, ar valstybės priemonė suteikia pranašumą vienai ar kelioms konkrečioms įmonėms (12).

10

11

12

Turto įsigijimas už mažesnę nei rinkos kainą iš esmės laikytinas suteiktu pranašumu. Todėl jei „Íslenskt sement ehf.“ būtų sumokėjusi už „Sementsverksmiðjan hf.“ kainą, atitinkančią bendrovės rinkos vertę, jai šiuo sandoriu nebūtų suteiktas joks pranašumas.

Siekdama nustatyti, ar „Íslenskt sement ehf.“ sumokėjo už valstybės valdomas akcijas kainą, žemesnę už jų rinkos vertę, Institucija patikėjo nepriklausomam ekspertui įvertinti „Sementsverksmiðjan hf.“ rinkos vertę šios bendrovės pardavimo metu. Kai buvo sudarytas visas sandoris, nepriklausomas ekspertas įvertino bendrovės rinkos vertę, atsižvelgdamas į tai, kad ši įmonė toliau vykdo veiklą. Tai reiškia, kad nepriklausomas ekspertas įvertino „Sementsverksmiðjan hf.“ rinkos vertę po to, kai Islandijos valstybės iždas atpirko dalį bendrovės turto, kuris nebuvo reikalingas cemento gamybai (13), o Finansų ministerija perėmė su bendrovės pensijomis susijusius įsipareigojimus. Taigi nepriklausomas ekspertas įvertino realaus „Íslenskt sement ehf.“ pirkinio rinkos vertę, t. y. bendrovės be tam tikro turto akcijas.

13

t. y.

Nepriklausomo eksperto nuomone, vienintelis metodas, kuris galėtų padėti nustatyti teisingą bendrovės vertę tokiame sandoryje kaip valstybės valdomų „Sementsverksmiðjan hf.“ pardavimas, yra būsimų pinigų srautų diskontavimo metodas (naudojimo vertė) (14). Dabartinė numatomų pinigų srautų iš būsimo ilgalaikio turto naudojimo grynoji vertė atitinka investuotojo apskaičiavimus siekiant nustatyti potencialaus projekto rezultatus. Todėl pinigų srautai gali kisti atsižvelgiant į kiekvieno individualaus investuotojo strategiją. Todėl, nepriklausomo eksperto nuomone, geriausia strategija buvo apibrėžti galimų naudojamos vertės rezultatų spektrą, nustatant aukščiausią ir žemiausią rezultatų ribą. Islandijos valdžios institucijų buvo paprašyta pateikti informaciją ir apskaičiavimus, būtinus toms riboms nustatyti (15), kad būtų galima apytiksliai apskaičiuoti teisingą pagrindinės veiklos (cemento gamybos) vertę. Nustačius operatyvinę vertę bet kuris papildomas turtas, nepriskiriamas pagrindinei veiklai (pvz., finansinis turtas) buvo laikomas pridedamąja verte, o bet kurie įsipareigojimai (pvz., bet kokia skola ar kitas finansinis įsipareigojimas) buvo laikomi vertės sumažinimu.

14

15

Remiantis minėta informacija, paprašius nepriklausomam ekspertui, Islandijos valdžios institucijų buvo paprašyta parengti du scenarijus: I scenarijų, kuriame buvo daroma prielaida, kad cemento importas į Islandiją užima 30 % visos rinkos, ir II scenarijų, kuriame daroma prielaida, kad cementas nėra importuojamas. I scenarijuje (vadinamajame pesimistiniame scenarijuje) buvo nustatyta neigiama būsimų laisvų grynųjų pinigų srautų dabartinė grynoji vertė (toliau – DGV) – ji sudarė apie 1 000 mln. ISK, o II scenarijuje (vadinamajame optimistiniame scenarijuje) buvo nustatyta teigiama būsimų laisvų grynųjų pinigų srautų DGV – ji sudarė apie 200 mln. ISK. Koreguodama NPV rodiklius (atimdama ilgalaikę skolą ir pridėdama dabartinio grynojo turto perteklių) Islandijos vyriausybė apskaičiavo apytikrę - 897 mln. nuosavo turto vertę pagal I scenarijų ir 307 mln. nuosavo turto vertę pagal II scenarijų. Rezultatų pokyčius lėmė pajėgumų panaudojimas. Skirtingos gamybos sąnaudos už toną buvo apskaičiuotos kaip 5 749 ISK per metus, kai visiškai išnaudojami pajėgumai (130 000 tonų), arba kaip 7 479 ISK per metus, kai išnaudojama labai mažai pajėgumų (70 000 tonų). Todėl apskaičiavimuose susidarė dvigubas ekonomijos poveikis, nes abu kintamieji ir apibrėžimu nustatytos sąnaudos už toną mažėja, kai gaminamas didesnis produkcijos kiekis (16).

16

Pridėtame laiške Islandijos valdžios institucijos teigė, kad optimistinis scenarijus nebuvo realistinis, nes jame buvo daroma prielaida, kad Islandijos cemento rinkoje nėra konkurencijos. Turint omenyje konkurentės, Danijos bendrovės „Aalborg Portland“, investicijas į įrenginius, prielaida, kad Islandijos cemento rinkoje nebeliks konkurencijos, buvo laikoma neįtikima. Islandijos valdžios institucijos nekomentavo, ar pesimistinis scenarijus yra realistinis.

Ekspertas kritikavo Islandijos valdžios institucijų pateiktuose modeliuose taikomą didelę diskonto normą (į kurią buvo įtraukta ir rizikos priemoka). Taikant didelę diskonto normą, negalima tinkamai įvertinti įsipareigojimų, atsiradusių dėl neigiamų pinigų srautų, todėl tokia informacija pernelyg pagražina įmonės perspektyvas. Nepaisant šios kritikos, nuoseklumo sumetimais analizuojant skirtingus scenarijus buvo naudojama Islandijos valdžios institucijų siūloma reali 12,4 % diskonto norma.

I scenarijuje parodyta įmonė, kurį per trisdešimties metų laikotarpį nuolat patiria nuostolių, o tai atrodo visiškai nelogiška. Atsižvelgiant į tai, kad kurdamas pesimistinį scenarijų nepriklausomas ekspertas siekė nustatyti žemiausią galimo rezultato ribą, Islandijos valdžios institucijų pateiktas I scenarijus akivaizdžiai neatitiko reikalavimų (17). Bet koks logiškas sprendimas investuoti yra pagrįstas teigiamos grąžos lūkesčiais. Kyla klausimas, kaip protingas investuotojas reaguotų, jei negautų laukiamos teigiamos grąžos. Paprastai tokiais atvejais mažinami nuostoliai atsižvelgiant į persvarstytus lūkesčius.

17

Todėl nepriklausomas ekspertas performulavo pesimistinį scenarijų darydamas prielaidą, kad pajėgumai bus mažai išnaudojami (82 000 tonų per metus, prilyginant I scenarijaus vidurkiui) per penkerių metų laikotarpį, nedideles pardavimo kainas paliko atsižvelgdamas į 2003 m. (7 071 ISK už toną) ir padarė prielaidą, kad po penkerių veiklos metų bendrovė bus likviduota. Be to, buvo manoma, kad visus sunkumus, susijusius su neigiamais pinigų srautais, spręs savininkai. Eksperto nuomone, ši strategija atrodė pagrįsta blogiausio atvejo scenarijui, nes bet kuris logiškas sprendimas investuoti būtų pagrįstas teigiamos grąžos lūkesčiais ir galimybe reaguoti, jei teigiama grąža nebūtų gauta.

Blogiausio atvejo scenarijus, dėl kurio po penkerių metų būtų nutraukta cemento gamyba, lemtų, kad vos nutraukus gamybą reikėtų užsiimti tvarkymo veikla. Pagal nuomos susitarimą, 2003 m. liepos mėn. pasirašytą tarp „Sementsverksmiðjan hf.“ ir Akraneso miesto, „jei cemento gamyba nebus vykdoma be pertraukos 24 mėnesių laikotarpiu, „Iceland Cement Ltd.“ privalo savo lėšomis nugriauti medžiagų saugyklą“
   (18). Remiantis Islandijos valdžios institucijų pateikta informacija, numatomos tvarkymo išlaidos sudaro 460 mln. ISK, skaičiuojant pagal dabartines kainas (19).

„jei cemento gamyba nebus vykdoma be pertraukos 24 mėnesių laikotarpiu, „Iceland Cement Ltd.“ privalo savo lėšomis nugriauti medžiagų saugyklą“

18

19

Remiantis šia informacija, blogiausiame scenarijuje buvo numatoma padėtis, kai penkerius gamybos metus pajėgumai mažai išnaudojami, o cemento kainos išlieka 2003 m. lygio. Susijusių pinigų srautų dabartinė grynoji vertė buvo pakoreguota pagal turtą ir įsipareigojimus, nesusijusius su gamybos ciklu akcijų įsigijimo dieną. Buvo pridėtas ilgalaikio turto (pvz., cemento importui) alternatyvaus naudojimo grynasis poveikis ir tvarkymo išlaidos.

Remiantis nepriklausomo eksperto atliktu performulavimu, atlikus pinigų srauto simuliaciją gamykloje susidarė neigiamas pinigų srautas iš veiklos: 144 mln. ISK kasmet, per penkerius metus, o apskaičiavus dabartinę grynąją vertę susidarė neigiamos 360 mln. ISK išlaidos šeštaisiais metais. Šių pinigų srautų diskontuota vertė buvo apskaičiuota kaip – 691 mln. ISK suma, o po koregavimo, atsižvelgiant į balanso eilutes, nepriskiriamas darbo ciklui, buvo nustatyta – 332 mln. ISK investicijos vertė.

Optimistiniu scenarijumi buvo siekiama nustatyti viršutinę galimo rezultato ribą. Pagrindinė optimistinio scenarijaus savybė ta, kad po penkerių metų veikla turėtų pasiekti pusiausvyrą. Pradinis taškas buvo pirmieji veiklos metai po privatizavimo, kai buvo numatoma 100 000 tonų gamyba, 7 489 ISK cemento kaina, kintamosios išlaidos būtų tokios, kaip patvirtinta išlaidų formulėje (6 381 ISK už toną), o bendrosios išlaidos – kaip numatyta I scenarijuje (127 mln. ISK). Numatyta, kad metinis perinvestavimo piniginis poveikis sudarytų 40 ISK ir galėtų gerokai viršyti nuvertėjimą. Remiantis šiomis prielaidomis pirmaisiais metais buvo apskaičiuotas - 38 mln. ISK grynasis pinigų srautas. Todėl per penkerius metus grynasis pinigų srautas per konvergenciją palaipsniui būtų lygus nuliui šeštaisiais metais.

Apskaičiuota, kad dabartinė pinigų srautų grynoji vertė per pirmuosius penkerius veiklos metus sudarytų - 59 mln. ISK. Darant prielaidą, kad veiklos duodamas pelnas po to būtų beveik nulinis, dabartinė veiklos tolesniais metais vertė buvo prilyginta nuliui. Pagal šį scenarijų, eksperto nuomone, buvo logiška, kad per pirmuosius metus nebūtų taikomi mokesčių nuostolio perkėlimai (20). Veiklos rezultatas buvo pakoreguotas atsižvelgiant į balanso eilutes, nepriskiriamas darbo ciklui (kaip tai buvo padaryta pesimistiniame scenarijuje), todėl susidarė dabartinė grynoji 300 mln. ISK vertė. Ekspertas vėl taikė 12,4 % diskonto normą, kaip ir pesimistiniame scenarijuje. Jis pabrėžė, kad ši norma parodo tik nuosavo turto (iki apmokestinimo) sąnaudas, kadangi investicinis projektas pagal šį scenarijų paprastai būtų didžiąja dalimi finansuojamas skola, todėl sumažėtų bendra reikalinga grąžos norma. Mažesnė diskonto norma lemtų mažesnį teigiamą rezultatą, nes visi susiję pinigų srautai yra neigiami. Tačiau jis pabrėžė, kad svarbu nuosekliai taikyti tą pačią normą visuose scenarijuose.

20

Remiantis minėtais vertinimais, nepriklausomo eksperto nuomone, buvo tikslinga nustatyti viršutinę ir apatinę ribą, skirtą apskaičiuoti teisingą vertę, diskontuojant būsimus pinigų srautus. Apatinė riba būtų susijusi su pesimistiniu scenarijumi, pagal kurį cemento gamyba būtų nutraukta po kelerių veiklos metų, per kuriuos savininkai įsitikintų, kad įmonės veikla netaps pelninga. Per tuos nuostolingus metus būtų ne tik eikvojami bendrovės ištekliai, bet ir bendrovė turėtų prisiimti (nutraukusi gamybą) tvarkymo išlaidas (21). Šio scenarijaus teigiama savybė – pradinės atsargos ir finansiniai ištekliai, kurie lemtų teigiamas pajamas, jei įmonė būtų likviduojama, ir alternatyvus kai kurio ilgalaikio turto naudojimas. Remiantis pinigų srauto vertinimais, mažiausia „Sementsverksmiðjan hf.“ rinkos vertė būtų 322 mln. ISK.

21

Aukščiausia riba būtų nustatyta optimistiniame scenarijuje, kuriame numatyta, kad cemento gamybos pelningumas palaipsniui didės ir po kelerių metų pelnas ir nuostoliai bus subalansuoti. Kaip ir pagal pesimistinį scenarijų, pirmaisiais metais bus patirta nuostolių, kurie eikvos bendrovės išteklius, nors ne taip smarkiai. Dabartinė veiklos vertė, subalansavus pelną ir nuostolius, bus, tikėtina, nežymi, todėl darant apskaičiavimus ji buvo atmetama. Pagal šį scenarijų taip pat teigiamą poveikį darys pradinės atsargos ir finansinis turtas. Remiantis pinigų srauto vertinimais, didžiausia „Sementsverksmiðjan hf.“ rinkos vertė būtų 300 mln. ISK.

Todėl apskaičiuojant pinigų srautus buvo spėjama, kad teisingos vertės intervalas bus netoli nulio, o pagrįstos tikėtino rezultato finansinio svyravimo ribos apytikriai bus lygios ± 300 mln. ISK.

Kai kuriais atvejais sutartas sandoris gali nukrypti nuo prisilaikytinos arba hipotetinės rinkos vertės, nes viena sandorio šalis yra aiškiai privačiai suinteresuota šiuo konkrečiu sandoriu. Eksperto nuomone, bendrovei „Íslenskt sement ehf.“ įsigyjant valstybės valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas, į sandorį įtraukiami akivaizdžiai privatūs interesai, kurie galėjo daryti poveikį sandorio kainai.

„Íslenskt sement ehf.“ – tai trijų bendrovių konsorciumas, sudarytas įsigyti valstybės valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas: bendrovės „BM Valla“, „Björgun“ ir „Norcem“. „BM Valla“ yra didžiausia Islandijos statybos bendrovė ir didelė cemento vartotoja. Remiantis Institucijos, nepriklausomo eksperto, Islandijos valdžios institucijų ir „Íslenskt sement ehf.“ atstovų susitikime pateikta informacija, „BM Valla“ su Islandijos cemento gamykla sieja du strateginiai tikslai. Pirmas tikslas yra užtikrinti, kad cementą Islandijos rinkai tiektų ne vienintelis tiekėjas. Antras tikslas yra išlaikyti vietos produkto plėtrą ir kompetenciją, kad būtų užtikrinta ilgalaikė nauda statybos pramonei, ypač atsižvelgiant į Islandijos cemento rinkos technines ypatybes.

„Björgun“ tiekia kvarcinį smėlį bendrovei „Sementsverksmiðjan hf.“ Jei nebūtų gaminamas vietinis cementas, „Björgun“ neturėtų jokios kitos alternatyvios realizavimo rinkos.

„Norcem“ yra Norvegijos cemento gamintoja, priklausanti Vokietijos grupei „Heidelberger Zement“. „Norcem“ gali kelti strateginius ir konkurencinius tikslus, siekdama įsitvirtinti Islandijos rinkoje.

Atsižvelgiant į ypatingas pirkėjų konsorciumo aplinkybes, šiuo atveju nepriklausomas ekspertas mano, kad sutartą pirkimo kainą lėmė privatūs interesai.

Todėl nepriklausomas ekspertas padarė išvadą, kad (22)„nors man sutarta 68 mln. ISK kaina atrodo kiek per didelė, gali būti, kad savininkų padėtis susijusi su aspektais, padidinančiais galimybę susigrąžinti investicijų išlaidas“.

22

Institucija įvertino Islandijos valdžios institucijų pateiktus faktus ir skaičius bei išsamiai išnagrinėjo nepriklausomo eksperto pateiktą vertinimą ir ataskaitą. Institucija mano, kad eksperto analizė nurodo teisingą būdą nustatyti „Sementsverksmiðjan hf.“ vertę. Kaip jau minėta Sprendime Nr. 421/04/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą, negalima manyti, kad bendrovės, kuri, kaip numatyta, toliau tęsia veiklą, likvidacinė vertė parodo bendrovės rinkos vertę. Pritardama nepriklausomo eksperto nuomonei, Institucija mano, kad diskontuoto pinigų srauto analizė yra tinkamas būdas apskaičiuoti įmonės vertę šiuo atveju. Tačiau Institucija mano, kad bendrovės vertės vertinimas sandorio sudarymo metu akivaizdžiai gali sukelti didelių neaiškumų. Todėl, Institucijos nuomone, siekiant apskaičiuoti bendrovės vertę, atrodo pagrįsta ištirti skirtingus scenarijus, kaip tai padarė ekspertas, ir nustatyti diapazoną, kuriame būtų galima pagrįstai nustatyti vertę. Valstybės valdomų „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų kaina neperžengė nustatyto svyravimo ribų ir netgi buvo didesnė už vidutinę vertę, t. y. apie nulį.

Be to, Islandijos valdžios institucijos nustatė, kad bendrovės likvidacinė vertė buvo 69,6 mln. ISK. 2003 m. liepos 31 d. susitarime tarp Akraneso miesto ir „Sementsverksmiðjan hf.“ teigiama, kad „jei klinkerio gamyba nebus vykdoma be pertraukos 24 mėnesių laikotarpiu, „Iceland Cement Ltd.“ privalo savo lėšomis nugriauti medžiagų saugyklą“. Todėl „Sementsverksmiðjan hf.“ likvidacinė vertė buvo mažesnė nei 69,6 mln. ISK, nes reikėtų pridėti išlaidas už medžiagų saugyklos nugriovimą, kaip nustatyta minėtame teisiniame susitarime (23). Todėl kaina, kurią „Íslenskt sement ehf.“ sumokėjo už valstybės valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas, buvo didesnė už bendrovės likvidacinę vertę.

23

2.   Išvada

Išvada

Remdamasi šiomis aplinkybėmis, Institucija negali daryti išvados, kad bendrovė buvo parduota mažesne nei rinkos kaina. Todėl Institucija negali daryti išvados, kad „Íslenskt sement ehf.“, bendrovei, kurią įsteigė investuotojų grupė, siekdama įsigyti valstybės valdomas „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijas, buvo suteiktas ekonominis pranašumas, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalį, kad priemonė būtų laikoma valstybės pagalba, ji turi atitikti keturias bendras sąlygas. Remdamasi minėtu vertinimu, Institucija nerado priežasčių tirti bet kurią kitą iš anksčiau išvardytų trijų priežasčių, dėl kurių priemonė laikoma valstybės pagalba. Kadangi „Íslenskt sement ehf.“ nebuvo suteiktas pranašumas, Institucija mano, kad valstybės valdomų „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimas investuotojų grupei „Íslenskt sement ehf.“ nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

Šio sprendimo baigti valstybės valdomų akcijų pardavimo bendrovei „Íslenskt sement ehf.“ už 68 mln. ISK tyrimą, kuris yra oficialaus tyrimo, pradėto Institucijos sprendimu Nr. 421/04/COL ir išplėsto Sprendimu Nr. 367/06/COL, dalis, priėmimas nepažeidžia likusio tyrimo rezultatų,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

ELPA priežiūros institucija mano, kad Islandijos valstybės valdomų „Sementsverksmiðjan hf.“ akcijų pardavimas bendrovei „Íslenskt sement ehf.“ už 68 mln. ISK nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Islandijos Respublikai.

3 straipsnis

Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas.

Priimta Briuselyje 2006 m. lapkričio 29 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu,

Bjørn T. GRYDELAND

Pirmininkas

Kristján A. STEFÁNSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  Gairės dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių bei Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo, ELPA priežiūros institucijos patvirtintos ir 1994 m. sausio 19 d. paskelbtos OL L 231, 1994 9 3, p. 1 ir EEE priede Nr. 32, 1994 9 3. Paskutiniai jų pakeitimai buvo atlikti 2006 m. spalio 25 d. Toliau – valstybės pagalbos gairės.

4

(5)  2004 m. gruodžio 20 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 421/04/COL dėl valstybei priklausančių „Sementsverksmišjan“ akcijų pardavimo (OL C 117, 2005 5 19, p. 17), vėliau – ES oficialiojo leidinio EEE priede Nr. 24, 2005 5 19.

5

(6)  2006 m. lapkričio 29 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 367/06/COL dėl valstybės pagalbos Islandijos valstybei perimant su pensijomis susijusius įmonės „Sementsverksmišjan hf.“ įsipareigojimus, dar nepaskelbtas.

6

(7)  Daugiau informacijos apie Institucijos ir Islandijos valdžios institucijų susirašinėjimą galima rasti Institucijos sprendime Nr. 421/04/COL pradėti oficialią tyrimo procedūrą.

7

(8)  Žr. 5 išnašą.

8

(9)  2003 m. rugpjūčio 19 d. Islandijos valdžios institucijų raštas, p. 3.

9

(10)  Byla C-39/94, Syndicat français de l'Express international (SFEI) and others prieš La Poste and others, [1996 m.], Rink. I- 3547, 60 punktas, Byla C-256/97 DM Transport [1999 m.] Rink. I-3913, 22 punktas, Byla CT-116/01 ir T-118/01 P&O Ferries prieš Komisiją [2003 m.] Rink., 112 punktas.

10

Syndicat français de l'Express international (SFEI) and others

La Poste and others,

DM Transport

P&O Ferries

Komisiją

(11)  Byla C-56/93 Belgija prieš Komisiją [1996 m.] Rink. I-723, 79 punktas, ir byla C-241/94, Prancūzija prieš Komisiją, [1996 m.], Rink. I-4551, 19 ir 20 punktai.

11

Belgija

Komisiją

Prancūzija

Komisiją,

(12)  Byla T-67/94, Ladbroke Racing prieš Komisiją, [1998 m.], Rink. II-1, 52 punktas, ir Byla T-46/97 SIC prieš Komisiją [2000 m.] Rink. II-2125, 83 punktas.

12

Ladbroke Racing

Komisiją,

SIC

Komisiją

(13)  Kaip numatyta akcijų pirkimo susitarime tarp Islandijos vyriausybės ir „Ķslenskt sement ehf.“ bei pagal sudarytą sandorį remiantis pirkimo sutarties tarp „Sementsverksmišjan hf.“ ir valstybės iždo nuostatomis.

13

(14)  Eksperto ataskaita, p. 2.

14

(15)  2005 m. liepos 12 d. Institucijos raštas.

15

(16)  Eksperto ataskaita, p. 8.

16

(17)  Eksperto ataskaita, p. 8.

17

(18)  2003 m. spalio 2 d. nuomos sutartis tarp Akraneso miesto ir „Sementsverksmišjan hf.“

18

(19)  Eksperto ataskaita, p. 9.

19

(20)  Pajamų mokesčio nuostolis per vienerius metus gali būti naudojamas padengti anksčiau sumokėtus mokesčius pastaraisiais metais arba sumažinti nesumokėtus mokesčius bet kuriais kitais metais.

20

(21)  Kaip anksčiau minėta, moralinis valstybės įsipareigojimas sutvarkyti gamybos aikštelę Akraneso mieste buvo pakeistas teisiniu įsipareigojimu, nustatytu bendrovei „Sementsverksmiðjan hf.“, pasirašius žemės sklypo Akraneso mieste nuomos sutartį tarp bendrovės ir Akraneso miesto.

21

(22)  Eksperto ataskaita, p. 13.

22

(23)  Likvidacinės vertės vertinime, kurį 2003 m. kovo mėn. atliko „MP Verdbref“, buvo apskaičiuota, kad išlaidos, susijusios su gamyklos (pastatai ir įrenginiai) nugriovimu ir aikštelės tvarkymu, sudarys 460 mln. ISK. Net jei šis skaičius nebūtų visiškai tikslus, jis nurodo, kad „Sementsverksmišjan“ užsikrauna naštą, kuri gali gerokai sumažinti apskaičiuotą likvidacinę vertę.

23

---

Klaidų ištaisymas

| 7.5.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 114/23 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 114/23

---

2008 m. birželio 27 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 555/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisyklės, taikomos vyno sektoriaus paramos programoms, prekybai su trečiosiomis šalimis, gamybos potencialui ir kontrolei, klaidų ištaisymas

(
  Europos Sąjungos oficialusis leidinys L 170, 2008 m. birželio 30 d.
  )

28 puslapyje, 64 straipsnio pavadinimas:

yra:

„Sodinimo atsodinimo teisių perleidimas“,

turi būti:

„Atsodinimo teisių perleidimas“.

---