# Az Európai Unió L 94/2009

| | ISSN 1725-5090
  doi:10.3000/17255090.L_2009.094.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 94 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 52. évfolyam2009. április 8. |

ISSN 1725-5090

doi:10.3000/17255090.L_2009.094.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 94

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

52. évfolyam2009. április 8.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Tanács 282/2009/EK rendelete (2009. április 6.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1212/2005/EK rendelet módosításáról | 1 |
| | * | A Tanács 283/2009/EK rendelete (2009. április 6.) a többek között Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1858/2005/EK rendelet módosításáról | 5 |
| | * | A Tanács 284/2009/EK rendelete (2009. április 7.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK rendeletnek a pénzügyi irányítással kapcsolatos egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról | 10 |
| | | A Bizottság 285/2009/EK rendelete (2009. április 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 13 |
| | * | A Bizottság 286/2009/EK rendelete (2009. április 7.) egyes elnevezéseknek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Melva de Andalucía [OFJ], Caballa de Andalucía [OFJ], Ovos Moles de Aveiro [OFJ], Castagna di Vallerano [OEM]) | 15 |
| | * | A Bizottság 287/2009/EK rendelete (2009. április 7.) az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 17 |
| | * | A Bizottság 2009/288/EK rendelete (2009. április 7.) az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek az iskolagyümölcs-program keretében gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott közösségi támogatás tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról | 38 |
| | * | A Bizottság 289/2009/EK rendelete (2009. április 7.) a Kínai Népköztársaságból származó varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 48 |
| | * | Az Európai Központi Bank 290/2009/EK rendelete (2009. március 31.) a monetáris-pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet módosításáról (EKB/2009/7) | 75 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2009/27/EK irányelve (2009. április 7.) a 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv egyes mellékleteinek a kockázatkezelésre vonatkozó technikai rendelkezések tekintetében történő módosításáról (
  1
  ) | 97 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

*

A Tanács 282/2009/EK rendelete (2009. április 6.) a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1212/2005/EK rendelet módosításáról

1

*

A Tanács 283/2009/EK rendelete (2009. április 6.) a többek között Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1858/2005/EK rendelet módosításáról

5

*

A Tanács 284/2009/EK rendelete (2009. április 7.) az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK rendeletnek a pénzügyi irányítással kapcsolatos egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról

10

A Bizottság 285/2009/EK rendelete (2009. április 7.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

13

*

A Bizottság 286/2009/EK rendelete (2009. április 7.) egyes elnevezéseknek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Melva de Andalucía [OFJ], Caballa de Andalucía [OFJ], Ovos Moles de Aveiro [OFJ], Castagna di Vallerano [OEM])

15

*

A Bizottság 287/2009/EK rendelete (2009. április 7.) az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

17

*

A Bizottság 2009/288/EK rendelete (2009. április 7.) az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek az iskolagyümölcs-program keretében gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott közösségi támogatás tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról

38

*

A Bizottság 289/2009/EK rendelete (2009. április 7.) a Kínai Népköztársaságból származó varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

48

*

Az Európai Központi Bank 290/2009/EK rendelete (2009. március 31.) a monetáris-pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet módosításáról (EKB/2009/7)

75

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2009/27/EK irányelve (2009. április 7.) a 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv egyes mellékleteinek a kockázatkezelésre vonatkozó technikai rendelkezések tekintetében történő módosításáról (
  1
  )

1

97

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Bizottság |
| | | 2009/317/EK |
| | * | A Bizottság határozata (2009. április 6.) a 79/542/EGK tanácsi határozatnak az állatok légi úton való szállításának, egyes harmadik országokon keresztül történő átszállításának, valamint egypatások bizonyos húsaira vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványok, továbbá bizonyos friss húsok átszállítása és tárolása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 2273. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 100 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

2009/317/EK

*

A Bizottság határozata (2009. április 6.) a 79/542/EGK tanácsi határozatnak az állatok légi úton való szállításának, egyes harmadik országokon keresztül történő átszállításának, valamint egypatások bizonyos húsaira vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványok, továbbá bizonyos friss húsok átszállítása és tárolása tekintetében történő módosításáról
  (az értesítés a C(2009) 2273. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2009) 2273. számú dokumentummal történt)

1

100

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az endo-1,4-béta-xilanázt és endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény elválasztott malacok, brojlercsirkék, tojótyúkok, brojlerpulykák és brojlerkacsák takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (engedély tulajdonosa: BASF SE) szóló, 2009. április 2-i 271/2009/EK bizottsági rendelethez (HL L 91., 2009.4.3.) | 112 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az endo-1,4-béta-xilanázt és endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény elválasztott malacok, brojlercsirkék, tojótyúkok, brojlerpulykák és brojlerkacsák takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (engedély tulajdonosa: BASF SE) szóló, 2009. április 2-i 271/2009/EK bizottsági rendelethez (HL L 91., 2009.4.3.)

112

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 8.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/1

---

A TANÁCS 282/2009/EK RENDELETE

(2009. április 6.)

a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1212/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet),

tekintettel a Kínai Népköztársaságból származó egyes öntvények behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló, 2005. július 25-i 1212/2005/EK tanácsi rendelet (2) 1. cikkének (4) bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációját követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   A HATÁLYBAN LÉVŐ INTÉZKEDÉSEK

| (1) | A Tanács az 1212/2005/EK rendelettel végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó (a továbbiakban: Kína), rendesen a 7325 10 50, 7325 10 92 és ex 7325 10 99 KN-kód (TARIC-kód: 7325109910) alá tartozó, a tűzcsapok kivételével nem kovácsolható öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt, géppel vagy nem géppel előállított, bevonattal ellátott, festett vagy más anyaggal készült öntvényeknek, valamint ezek részeinek (a továbbiakban: érintett termék) Közösségbe történő behozatalára. Az együttműködő felek nagy számára való tekintettel a kínai exportáló gyártók közül minta kiválasztására került sor az intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálat során. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács az 1212/2005/EK rendelettel végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínai Népköztársaságból származó (a továbbiakban: Kína), rendesen a 7325 10 50, 7325 10 92 és ex 7325 10 99 KN-kód (TARIC-kód: 7325109910) alá tartozó, a tűzcsapok kivételével nem kovácsolható öntöttvasból készült, földben vagy föld alatt elhelyezkedő rendszerek lefedésére és/vagy megközelítésének biztosítására használt, géppel vagy nem géppel előállított, bevonattal ellátott, festett vagy más anyaggal készült öntvényeknek, valamint ezek részeinek (a továbbiakban: érintett termék) Közösségbe történő behozatalára. Az együttműködő felek nagy számára való tekintettel a kínai exportáló gyártók közül minta kiválasztására került sor az intézkedések bevezetéséhez vezető vizsgálat során.

| (2) | A mintában szereplő vállalatok esetében a vizsgálat során megállapított egyéni vámtételek kerültek bevezetésre. A mintában nem szereplő azon együttműködő vállalatok esetében, amelyeket piacgazdasági elbánásban részesültek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjával összhangban, a dömpingellenes vám nagyságát 0 %-ban határozták meg, mint azon mintában szereplő vállalat esetében, amely egyedül részesült piacgazdasági elbánásban. A mintában nem szereplő azon együttműködő vállalatokra, amelyek az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban egyéni elbánásban részesültek, azt a 28,6 %-os, súlyozott átlagnak megfelelő vámtételt vetették ki, amelyet a mintában szereplő, egyéni elbánásban részesülő vállalatok vonatkozásában állapítottak meg. Minden más vállalatra 47,8 %-os országos vámot vetettek ki. |
| --- | --- |

(2)

A mintában szereplő vállalatok esetében a vizsgálat során megállapított egyéni vámtételek kerültek bevezetésre. A mintában nem szereplő azon együttműködő vállalatok esetében, amelyeket piacgazdasági elbánásban részesültek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjával összhangban, a dömpingellenes vám nagyságát 0 %-ban határozták meg, mint azon mintában szereplő vállalat esetében, amely egyedül részesült piacgazdasági elbánásban. A mintában nem szereplő azon együttműködő vállalatokra, amelyek az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban egyéni elbánásban részesültek, azt a 28,6 %-os, súlyozott átlagnak megfelelő vámtételt vetették ki, amelyet a mintában szereplő, egyéni elbánásban részesülő vállalatok vonatkozásában állapítottak meg. Minden más vállalatra 47,8 %-os országos vámot vetettek ki.

| (3) | Az 1212/2005/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése lehetővé teszi az ugyanezen cikkben meghatározott négy feltételnek megfelelő kínai exportáló gyártók számára, hogy ugyanabban az elbánásban részesüljenek, mint amelyben a fenti (2) preambulumbekezdésben említett, mintában nem szereplő, együttműködő vállalatok részesülnek (a továbbiakban: új exportáló gyártóval szembeni elbánás). |
| --- | --- |

(3)

Az 1212/2005/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése lehetővé teszi az ugyanezen cikkben meghatározott négy feltételnek megfelelő kínai exportáló gyártók számára, hogy ugyanabban az elbánásban részesüljenek, mint amelyben a fenti (2) preambulumbekezdésben említett, mintában nem szereplő, együttműködő vállalatok részesülnek (a továbbiakban: új exportáló gyártóval szembeni elbánás).

B.   ÚJ EXPORTÁLÓ GYÁRTÓK ÁLTAL BENYÚJTOTT KÉRELMEK

| (4) | Hat vállalat kérelmezett új exportáló gyártóval szembeni elbánást. Egy vállalat utóbb a vizsgálat során visszavonta kérelmét. |
| --- | --- |

(4)

Hat vállalat kérelmezett új exportáló gyártóval szembeni elbánást. Egy vállalat utóbb a vizsgálat során visszavonta kérelmét.

| (5) | A Bizottság vizsgálatot folytatott annak megállapítására, hogy az egyes kérelmezők megfelelnek-e az új exportáló gyártóval szembeni elbánás megadására vonatkozó, az 1212/2005/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltételeknek, ellenőrizve az alábbiakat:






  1. | az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszakban (2003. április 1. és 2004. március 31. között) nem exportálták a Közösségbe az érintett terméket (első feltétel); |
| --- | --- | --- |

(5)

A Bizottság vizsgálatot folytatott annak megállapítására, hogy az egyes kérelmezők megfelelnek-e az új exportáló gyártóval szembeni elbánás megadására vonatkozó, az 1212/2005/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltételeknek, ellenőrizve az alábbiakat:

1.

az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszakban (2003. április 1. és 2004. március 31. között) nem exportálták a Közösségbe az érintett terméket (első feltétel);

| 2. | nem állnak kapcsolatban egyetlen olyan kínai exportőrrel vagy gyártóval sem, amelyre kiterjed a fenti rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések hatálya (második feltétel); |
| --- | --- |

2.

nem állnak kapcsolatban egyetlen olyan kínai exportőrrel vagy gyártóval sem, amelyre kiterjed a fenti rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések hatálya (második feltétel);

| 3. | az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után ténylegesen exportálták a Közösségbe az érintett terméket, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállaltak arra, hogy az érintett terméket jelentős mennyiségben exportálják a Közösségbe (harmadik feltétel); |
| --- | --- |

3.

az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után ténylegesen exportálták a Közösségbe az érintett terméket, vagy visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget vállaltak arra, hogy az érintett terméket jelentős mennyiségben exportálják a Közösségbe (harmadik feltétel);

| 4. | az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott piacgazdasági viszonyok között működnek, illetve az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban megfelelnek azoknak a követelményeknek, amelyek az egyéni vámtétel megállapításának feltételéül szolgálnak (negyedik feltétel). |
| --- | --- |

4.

az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott piacgazdasági viszonyok között működnek, illetve az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban megfelelnek azoknak a követelményeknek, amelyek az egyéni vámtétel megállapításának feltételéül szolgálnak (negyedik feltétel).

| (6) | Mivel a negyedik feltétel szerint a kérelmezőknek piacgazdasági elbánás és/vagy egyéni elbánás iránti kérelmet kell benyújtaniuk, a Bizottság valamennyi kínai kérelmezőnek piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti igénylőlapokat küldött. Öt kínai kérelmező vállalat piacgazdasági elbánást kérelmezett az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint. Egy vállalat csak egyéni elbánást igényelt az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(6)

Mivel a negyedik feltétel szerint a kérelmezőknek piacgazdasági elbánás és/vagy egyéni elbánás iránti kérelmet kell benyújtaniuk, a Bizottság valamennyi kínai kérelmezőnek piacgazdasági elbánás és egyéni elbánás iránti igénylőlapokat küldött. Öt kínai kérelmező vállalat piacgazdasági elbánást kérelmezett az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése szerint. Egy vállalat csak egyéni elbánást igényelt az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdése szerint.

| (7) | A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi kérelmezőnek, akiktől bizonyítékot kért annak igazolására, hogy megfelelnek a fent említett feltételeknek. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság kérdőívet küldött valamennyi kérelmezőnek, akiktől bizonyítékot kért annak igazolására, hogy megfelelnek a fent említett feltételeknek.

| (8) | Az 1212/2005/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében az e feltételeket teljesítő exportáló gyártókra vagy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjával összhangban piacgazdasági elbánásban részesülő vállalatokra alkalmazandó 0 %-os vámtétel, vagy pedig az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban egyéni elbánásban részesülő vállalatokra alkalmazandó 28,6 %-os súlyozott átlagnak megfelelő vámtétel érvényes. |
| --- | --- |

(8)

Az 1212/2005/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében az e feltételeket teljesítő exportáló gyártókra vagy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjával összhangban piacgazdasági elbánásban részesülő vállalatokra alkalmazandó 0 %-os vámtétel, vagy pedig az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban egyéni elbánásban részesülő vállalatokra alkalmazandó 28,6 %-os súlyozott átlagnak megfelelő vámtétel érvényes.

| (9) | A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet az 1212/2005/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében megállapított négy feltételnek való megfelelés meghatározásához szükségesnek ítélt. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság összegyűjtött és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet az 1212/2005/EK rendelet 1. cikkének (4) bekezdésében megállapított négy feltételnek való megfelelés meghatározásához szükségesnek ítélt.

C.   MEGÁLLAPÍTÁSOK

| (10) | A kérelmek vizsgálata során kiderült, hogy két vállalat az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után nem exportálta az érintett terméket a Közösségbe, és nem vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy az érintett terméket a Közösségbe exportálja. Ezek a vállalatok nem teljesítették a fenti (5) preambulumbekezdésben meghatározott harmadik feltételt, és ezért nem részesülhettek az új exportáló gyártóval szembeni elbánásban. |
| --- | --- |

(10)

A kérelmek vizsgálata során kiderült, hogy két vállalat az intézkedések alapjául szolgáló vizsgálati időszak után nem exportálta az érintett terméket a Közösségbe, és nem vállalt visszavonhatatlan szerződéses kötelezettséget arra, hogy az érintett terméket a Közösségbe exportálja. Ezek a vállalatok nem teljesítették a fenti (5) preambulumbekezdésben meghatározott harmadik feltételt, és ezért nem részesülhettek az új exportáló gyártóval szembeni elbánásban.

| (11) | Két kínai exportáló gyártó nem tudta bizonyítani, hogy nem áll kapcsolatban egyetlen olyan kínai exportőrrel vagy gyártóval sem, amelyre kiterjed az 1212/2005/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések hatálya; pontosabban nem tudták sikeresen megcáfolni az ilyen kapcsolatra utaló bizonyítékot. Ezek a vállalatok nem teljesítették a fenti (5) preambulumbekezdésben meghatározott második feltételt, és ezért nem részesülhettek az új exportáló gyártóval szembeni elbánásban. |
| --- | --- |

(11)

Két kínai exportáló gyártó nem tudta bizonyítani, hogy nem áll kapcsolatban egyetlen olyan kínai exportőrrel vagy gyártóval sem, amelyre kiterjed az 1212/2005/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések hatálya; pontosabban nem tudták sikeresen megcáfolni az ilyen kapcsolatra utaló bizonyítékot. Ezek a vállalatok nem teljesítették a fenti (5) preambulumbekezdésben meghatározott második feltételt, és ezért nem részesülhettek az új exportáló gyártóval szembeni elbánásban.

| (12) | Egy kínai exportáló gyártó, a kizárólag egyéni elbánást kérelmező Weifang Stable Casting elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a fenti (5) preambulumbekezdésben meghatározott négy feltétel mindegyikét teljesíti. Ez a vállalat ténylegesen bizonyítani tudta a következőket: i. 2003. április 1. és 2004. március 31. között nem exportálta az érintett terméket a Közösségbe; ii. nem állt kapcsolatban egyetlen olyan kínai exportőrrel vagy gyártóval sem, amelyre kiterjed az 1212/2005/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések hatálya; iii. 2008-tól kezdődően ténylegesen jelentős mennyiséget exportált az érintett termékből a Közösségbe; iv. az egyéni elbánásra vonatkozó valamennyi követelményt teljesíti, ezért az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban egyéni vámtétel szabható ki rá. Ezért az 1212/2005/EK rendelet 1. cikke (4) bekezdésével összhangban e gyártó esetében alkalmazható lehet a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra érvényes súlyozott átlagnak megfelelő (azaz 28,6 %-os) vámtétel, és e gyártó bekerülhet az exportáló gyártóknak az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő felsorolásba. |
| --- | --- |

(12)

Egy kínai exportáló gyártó, a kizárólag egyéni elbánást kérelmező Weifang Stable Casting elegendő bizonyítékot szolgáltatott arra vonatkozóan, hogy a fenti (5) preambulumbekezdésben meghatározott négy feltétel mindegyikét teljesíti. Ez a vállalat ténylegesen bizonyítani tudta a következőket: i. 2003. április 1. és 2004. március 31. között nem exportálta az érintett terméket a Közösségbe; ii. nem állt kapcsolatban egyetlen olyan kínai exportőrrel vagy gyártóval sem, amelyre kiterjed az 1212/2005/EK rendelettel kivetett dömpingellenes intézkedések hatálya; iii. 2008-tól kezdődően ténylegesen jelentős mennyiséget exportált az érintett termékből a Közösségbe; iv. az egyéni elbánásra vonatkozó valamennyi követelményt teljesíti, ezért az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban egyéni vámtétel szabható ki rá. Ezért az 1212/2005/EK rendelet 1. cikke (4) bekezdésével összhangban e gyártó esetében alkalmazható lehet a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra érvényes súlyozott átlagnak megfelelő (azaz 28,6 %-os) vámtétel, és e gyártó bekerülhet az exportáló gyártóknak az említett rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében szereplő felsorolásba.

D.   AZ EGYÉNI VÁMTÉTELRE JOGOSULT VÁLLALATOKFELSOROLÁSÁNAK MÓDOSÍTÁSA

| (13) | Figyelembe véve a vizsgálatnak a fenti (12) preambulumbekezdésben említett eredményeit, a Weifang Stable Casting vállalatot 28,6 %-os vámtétellel fel kell venni az 1212/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a vállalatok tételes felsorolásába. |
| --- | --- |

(13)

Figyelembe véve a vizsgálatnak a fenti (12) preambulumbekezdésben említett eredményeit, a Weifang Stable Casting vállalatot 28,6 %-os vámtétellel fel kell venni az 1212/2005/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében a vállalatok tételes felsorolásába.

| (14) | A Bizottság tájékoztatta az összes kérelmezőt és a közösségi iparágat a vizsgálat eredményeiről, és lehetőséget adott észrevételek benyújtására. Észrevételeiket indokolt esetben figyelembe vették, |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság tájékoztatta az összes kérelmezőt és a közösségi iparágat a vizsgálat eredményeiről, és lehetőséget adott észrevételek benyújtására. Észrevételeiket indokolt esetben figyelembe vették,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1212/2005/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az alább felsorolt vállalatoknak az (1) bekezdésben leírt és a Kínai Népköztársaságban gyártott termékei vám megfizetése előtti, nettó közösségi határparitásos árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Dömpingellenes vám
  (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng |
| Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City |
| Hebei Province, 051430 Kína |

Vállalat

Dömpingellenes vám

(%)

Kiegészítő TARIC-kód

Shijiazhuang Transun Metal Products Co. Ltd., Xinongcheng

Liulintun, Luancheng County, Shijiazhuang City

Hebei Province, 051430 Kína

0

A675

| Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village |
| --- |
| Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, Kína |

Shaoshan Huanqiu Castings Foundry, Fengjia Village

Yingtian Township, Shaoshan, Hunan, Kína

0

A676

| Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd. |
| --- |
| Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, Kína |

Fengtai Handan Alloy Casting Co. Ltd.

Beizhangzhuang Town, Handan County, Hebei, Kína

0

A677

| Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd. |
| --- |
| Jiaocheng County, Shanxi Province, Kína |

Shanxi Jiaocheng Xinglong Casting Co. Ltd.

Jiaocheng County, Shanxi Province, Kína

0

A678

| Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd. |
| --- |
| Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town |
| Jinghai District, 301617 Tianjin, Kína |

Tianjin Jinghai Chaoyue Industrial and Commercial Co. Ltd.

Guan Pu Tou Village, Yang Cheng Zhuang Town

Jinghai District, 301617 Tianjin, Kína

0

A679

| Baoding City Maikesaier Casting Ltd. |
| --- |
| Xin’anli Town, Tang County |
| Hebei; Baoding 072350, Kína |

Baoding City Maikesaier Casting Ltd.

Xin’anli Town, Tang County

Hebei; Baoding 072350, Kína

0

A867

| Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd., |
| --- |
| No 333 Building A Tian E West Road, |
| Baoding, Hebei, Kína |

Baoding Yuehai Machine Manufacturing Co., Ltd.,

No 333 Building A Tian E West Road,

Baoding, Hebei, Kína

0

A868

| Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd |
| --- |
| No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, Kína |

Shanxi Yuansheng Casting and Forging Industrial Co. Ltd

No. 8 DiZangAn, Taiyuan, Shanxi, 030002, Kína

18,6

A680

| Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory |
| --- |
| Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City |
| 062159, Hebei Province, Kína |

Botou City Simencum Town Bai fo Tang Casting Factory

Bai Fo Tang Village, Si Men Cum Town, Bo Tou City

062159, Hebei Province, Kína

28,6

A681

| Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang |
| --- |
| 073100, Kína |

Hebei Shunda Foundry Co. Ltd., Qufu Road, Quyang

073100, Kína

28,6

A682

| Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd. |
| --- |
| Guli Village, Xian County, |
| Hebei, Gouzhuang, Kína |

Xianxian Guozhuang Precision Casting Co., Ltd.

Guli Village, Xian County,

Hebei, Gouzhuang, Kína

28,6

A869

| Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd. |
| --- |
| Wuxi New District |
| Jiangsu, Kína |

Wuxi Norlong Foundry Co., Ltd.

Wuxi New District

Jiangsu, Kína

28,6

A870

| HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd |
| --- |
| South of Hu Cun Village, Hu Cun Town, |
| Han Dan County, Hebei, Kína |

HanDan County Yan Yuan Smelting and Casting Co., Ltd

South of Hu Cun Village, Hu Cun Town,

Han Dan County, Hebei, Kína

28,6

A871

| Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd |
| --- |
| Dongzhuangke, Yangchenzhuang, |
| Jinghai, Tianjin, Kína |

Tianjin Loiselet Art Casting Co., Ltd

Dongzhuangke, Yangchenzhuang,

Jinghai, Tianjin, Kína

28,6

A872

| Weifang Stable Casting Co., Ltd |
| --- |
| Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, Kína |

Weifang Stable Casting Co., Ltd

Fangzi District, Weifang City, Shandong Province, Kína

28,6

A931

| Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei. |
| --- |
| Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province |
| 074200, Kína |

Changan Cast Limited Company of Yixian Hebei.

Taiyuan main street, Yi County, Hebei Province

074200, Kína

31,8

A683

| Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town |
| --- |
| Laiwu City, Shandong Province, 271114, Kína |

Shandong Huijin Stock Co. Ltd., North of Kouzhen Town

Laiwu City, Shandong Province, 271114, Kína

37,9

A684

Minden egyéb vállalat

47,8

A999”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2009. április 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. POSPÍŠIL

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 199., 2005.7.29., 1. o.

2

---

| 8.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/5 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/5

---

A TANÁCS 283/2009/EK RENDELETE

(2009. április 6.)

a többek között Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 1858/2005/EK rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (3) bekezdésére,

tekintettel a Bizottságnak a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatára,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Hatályos intézkedések

| (1) | A Tanács 1999. augusztus 12-én az 1796/1999/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó acélkötelek és -kábelek (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára. Az Usha Martin Limited (a továbbiakban: UML) által gyártott termékekre alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot 23,8 %-ban állapították meg. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 1999. augusztus 12-én az 1796/1999/EK rendelettel (2) (a továbbiakban: eredeti vizsgálat) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között Indiából (a továbbiakban: érintett ország) származó acélkötelek és -kábelek (a továbbiakban: érintett termék) behozatalára. Az Usha Martin Limited (a továbbiakban: UML) által gyártott termékekre alkalmazandó végleges dömpingellenes vámot 23,8 %-ban állapították meg.

| (2) | A Bizottság az 1999/572/EK határozattal (3) elfogadta az UML árra vonatkozó kötelezettségvállalását, amelynek eredményeképpen az Indiából származó, az UML által gyártott azon érintett termék, amely a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozott, mentesült a fent említett végleges dömpingellenes vám alól. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság az 1999/572/EK határozattal (3) elfogadta az UML árra vonatkozó kötelezettségvállalását, amelynek eredményeképpen az Indiából származó, az UML által gyártott azon érintett termék, amely a kötelezettségvállalás hatálya alá tartozott, mentesült a fent említett végleges dömpingellenes vám alól.

| (3) | 2005. november 8-án az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1858/2005/EK rendeletben (4) (a továbbiakban: megszűnésre vonatkozó vizsgálat) úgy határozott, hogy a többek között Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(3)

2005. november 8-án az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti megszűnési felülvizsgálatot követően a Tanács az 1858/2005/EK rendeletben (4) (a továbbiakban: megszűnésre vonatkozó vizsgálat) úgy határozott, hogy a többek között Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani.

| (4) | A fent említett, árra vonatkozó kötelezettségvállalás megszegésére tekintettel a Tanács 2006. január 23-án a 121/2006/EK rendelettel (5) módosította az 1858/2005/EK rendeletet, a 2005. december 22-i 2006/38/EK bizottsági határozat (6) pedig visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását. |
| --- | --- |

(4)

A fent említett, árra vonatkozó kötelezettségvállalás megszegésére tekintettel a Tanács 2006. január 23-án a 121/2006/EK rendelettel (5) módosította az 1858/2005/EK rendeletet, a 2005. december 22-i 2006/38/EK bizottsági határozat (6) pedig visszavonta a kötelezettségvállalás elfogadását.

2.   Időközi felülvizsgálatra irányuló kérelem

| (5) | 2007-ben az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatra vonatkozó kérelem érkezett a Bizottsághoz (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat). A kérelmet, amely a dömping vizsgálatára korlátozódott, az UML nyújtotta be. Az UML azt állította, hogy a Közösségbe irányuló kiviteleinek ára az indiai hazai áraknál gyorsabb ütemben növekedett, amit a dömpingkülönbözet csökkenése is alátámaszt. Az UML érvelése szerint az intézkedések alapját képező körülmények megváltoztak, és a változások tartósnak bizonyultak. |
| --- | --- |

(5)

2007-ben az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatra vonatkozó kérelem érkezett a Bizottsághoz (a továbbiakban: időközi felülvizsgálat). A kérelmet, amely a dömping vizsgálatára korlátozódott, az UML nyújtotta be. Az UML azt állította, hogy a Közösségbe irányuló kiviteleinek ára az indiai hazai áraknál gyorsabb ütemben növekedett, amit a dömpingkülönbözet csökkenése is alátámaszt. Az UML érvelése szerint az intézkedések alapját képező körülmények megváltoztak, és a változások tartósnak bizonyultak.

| (6) | Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amelynek hatályát az UML-t érintő dömping kivizsgálására korlátozta. A Bizottság 2008. január 9-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (7) a felülvizsgálat megindításáról, és megkezdte a vizsgálatot. |
| --- | --- |

(6)

Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a részleges időközi felülvizsgálat megindításához, a Bizottság úgy döntött, hogy az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdése alapján részleges időközi felülvizsgálatot indít, amelynek hatályát az UML-t érintő dömping kivizsgálására korlátozta. A Bizottság 2008. január 9-én értesítést tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (7) a felülvizsgálat megindításáról, és megkezdte a vizsgálatot.

3.   A vizsgálatban érintett felek

| (7) | A részleges időközi felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az UML-t, az exportáló ország hatóságait és a közösségi gyártók képviseleti szervezetét, az Európai Unió drótkötélipari összekötő bizottságát (Liaison Committee of EU Wire Ropes Industries, a továbbiakban: EWRIS). Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a megindításról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, aki kérelmében indokolni tudta, hogy különleges okok támasztják alá meghallgatását. |
| --- | --- |

(7)

A részleges időközi felülvizsgálat megindításáról a Bizottság hivatalosan értesítette az UML-t, az exportáló ország hatóságait és a közösségi gyártók képviseleti szervezetét, az Európai Unió drótkötélipari összekötő bizottságát (Liaison Committee of EU Wire Ropes Industries, a továbbiakban: EWRIS). Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a megindításról szóló értesítésben megállapított határidőn belül írásban ismertessék álláspontjukat, vagy szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt felet meghallgatott, aki kérelmében indokolni tudta, hogy különleges okok támasztják alá meghallgatását.

4.   Kérdőívek és ellenőrző látogatások

| (8) | A Bizottság kérdőíveket küldött az UML-nek és kapcsolt vállalatainak, és valamennyien határidőn belül meg is küldték válaszaikat. A Bizottság igyekezett minden, az elemzéshez szükségesnek tartott információt leellenőrizni, így a következő vállalatoknál tett ellenőrző látogatást:






  a) | India






  — | Usha Martin Limited (UML), Ranchi |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

A Bizottság kérdőíveket küldött az UML-nek és kapcsolt vállalatainak, és valamennyien határidőn belül meg is küldték válaszaikat. A Bizottság igyekezett minden, az elemzéshez szükségesnek tartott információt leellenőrizni, így a következő vállalatoknál tett ellenőrző látogatást:

a)

India

—

Usha Martin Limited (UML), Ranchi

| b) | Egyesült Arab Emírségek (UAE)






  — | Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubai |
| --- | --- | --- |

b)

Egyesült Arab Emírségek (UAE)

—

Brunton Wolf Wire Ropes FZCo, Dubai

| c) | Egyesült Királyság






  — | Usha Martin UK Ltd. (a továbbiakban: UMUK), Worksop |
| --- | --- | --- |

c)

Egyesült Királyság

—

Usha Martin UK Ltd. (a továbbiakban: UMUK), Worksop

5.   Felülvizsgálati időszak

| (9) | A dömpingre vonatkozó felülvizsgálat a 2006. október 1. és 2007. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. |
| --- | --- |

(9)

A dömpingre vonatkozó felülvizsgálat a 2006. október 1. és 2007. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott.

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (10) | A részleges időközi felülvizsgálat tárgyát képező érintett termék köznapi elnevezése acél drótkötél, és megegyezik a hatályban lévő intézkedéseket életbe léptető eredeti vizsgálatban, illetve a megszűnésre vonatkozó vizsgálatban meghatározott termékkel. A terméket a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, Indiából származó, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acélkötél és -kábel – beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem – alkotja. |
| --- | --- |

(10)

A részleges időközi felülvizsgálat tárgyát képező érintett termék köznapi elnevezése acél drótkötél, és megegyezik a hatályban lévő intézkedéseket életbe léptető eredeti vizsgálatban, illetve a megszűnésre vonatkozó vizsgálatban meghatározott termékkel. A terméket a jelenleg az ex 7312 10 81, ex 7312 10 83, ex 7312 10 85, ex 7312 10 89 és ex 7312 10 98 KN-kód alá besorolt, Indiából származó, 3 mm-t meghaladó legnagyobb keresztmetszetű acélkötél és -kábel – beleértve a zárt sodrású kötelet is, de a rozsdamentes acélkötelet és -kábelt nem – alkotja.

2.   Hasonló termék

| (11) | Megállapítást nyert, hogy az UML által gyártott és az indiai nemzeti piacon értékesített, valamint az UML által a közösségi piacra exportált acél drótkötél ugyanazon alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználásuk is ugyanaz. Ezért ezen termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(11)

Megállapítást nyert, hogy az UML által gyártott és az indiai nemzeti piacon értékesített, valamint az UML által a közösségi piacra exportált acél drótkötél ugyanazon alapvető fizikai, műszaki és kémiai tulajdonságokkal rendelkezik, és felhasználásuk is ugyanaz. Ezért ezen termékeket az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek kell tekinteni.

| (12) | Az érintett termék és a hasonló termék azonosságának megállapításához tekintetbe kell venni, hogy az acél drótkötelet több acélhuzalból összesodorva állítják elő, amelyek önmagukban is acél hengerhuzalból sodort acél drótkötelekből állnak. A vizsgálatok általános gyakorlata, hogy a részletes termékjellemzők figyelembevétele alapján termék-ellenőrzési kódokat (a továbbiakban: PCN) állapítanak meg, hogy különbséget lehessen tenni az exportáló gyártó által előállított és az érintett ország nemzeti piacán értékesített, illetve Közösségbe exportált termékek különböző típusai között. |
| --- | --- |

(12)

Az érintett termék és a hasonló termék azonosságának megállapításához tekintetbe kell venni, hogy az acél drótkötelet több acélhuzalból összesodorva állítják elő, amelyek önmagukban is acél hengerhuzalból sodort acél drótkötelekből állnak. A vizsgálatok általános gyakorlata, hogy a részletes termékjellemzők figyelembevétele alapján termék-ellenőrzési kódokat (a továbbiakban: PCN) állapítanak meg, hogy különbséget lehessen tenni az exportáló gyártó által előállított és az érintett ország nemzeti piacán értékesített, illetve Közösségbe exportált termékek különböző típusai között.

| (13) | A közösségi gazdasági ágazat kifogásolta, hogy a javasolt PCN-ek meghatározásakor figyelmen kívül hagytak két alapvető fontosságú elemet: a huzal összevetőjének alaptípusát és szakítószilárdságát. |
| --- | --- |

(13)

A közösségi gazdasági ágazat kifogásolta, hogy a javasolt PCN-ek meghatározásakor figyelmen kívül hagytak két alapvető fontosságú elemet: a huzal összevetőjének alaptípusát és szakítószilárdságát.

| (14) | Mindazonáltal az UML-re vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítása céljából a PCN-eket a vállalat saját termékkódrendszere szerint állapították meg, biztosítva ezáltal a nemzeti piacon értékesített, illetve a Közösségbe exportált termékek fizikai jellemzőinek összehasonlíthatóságát. |
| --- | --- |

(14)

Mindazonáltal az UML-re vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítása céljából a PCN-eket a vállalat saját termékkódrendszere szerint állapították meg, biztosítva ezáltal a nemzeti piacon értékesített, illetve a Közösségbe exportált termékek fizikai jellemzőinek összehasonlíthatóságát.

| (15) | A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges megváltoztatni a PCN-eket, ezért visszautasította az erre vonatkozó kifogást. |
| --- | --- |

(15)

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges megváltoztatni a PCN-eket, ezért visszautasította az erre vonatkozó kifogást.

| (16) | Az UML azzal érvelt, hogy a közel hasonló terméktípusokat is tekintetbe kellett volna venni az exportált és a nemzeti piacon értékesített terméktípusok összehasonlításakor, tekintetbe véve a drót keresztmetszetét, például a szálak huzalban való elrendezését, a huzalt/drótot alkotó huzalok számát, illetve a drót jellemzőit (mint például galvanizált vagy nem galvanizált) érintő minimális különbségeket. |
| --- | --- |

(16)

Az UML azzal érvelt, hogy a közel hasonló terméktípusokat is tekintetbe kellett volna venni az exportált és a nemzeti piacon értékesített terméktípusok összehasonlításakor, tekintetbe véve a drót keresztmetszetét, például a szálak huzalban való elrendezését, a huzalt/drótot alkotó huzalok számát, illetve a drót jellemzőit (mint például galvanizált vagy nem galvanizált) érintő minimális különbségeket.

| (17) | Mindazonáltal megállapításra került, hogy a körülmények állítólagos megváltozásának felülvizsgálatát a lehető legnagyobb mértékben az előző vizsgálatokban használt paraméterek alapján kell elvégezni. A kérelem megvizsgálása ezenfelül azt mutatta, hogy a vizsgálati eredményekre gyakorolt esetleges hatás nem bizonyulna jelentősnek. A kérelmet ezért elutasították. |
| --- | --- |

(17)

Mindazonáltal megállapításra került, hogy a körülmények állítólagos megváltozásának felülvizsgálatát a lehető legnagyobb mértékben az előző vizsgálatokban használt paraméterek alapján kell elvégezni. A kérelem megvizsgálása ezenfelül azt mutatta, hogy a vizsgálati eredményekre gyakorolt esetleges hatás nem bizonyulna jelentősnek. A kérelmet ezért elutasították.

C.   DÖMPING

1.   Rendes érték

| (18) | A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy az UML-nek a hasonló termékre vonatkozó teljes belföldi értékesítésének volumene reprezentatív-e a Közösségbe irányuló teljes exporteladásával összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a nemzeti értékesítés akkor tekinthető reprezentatívnak, ha a nemzeti összértékesítés volumene az adott termék Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át elérte. A Bizottság úgy találta, hogy az UML nemzeti piacon történő összes értékesítésének volumene reprezentatív. |
| --- | --- |

(18)

A rendes érték meghatározásához a Bizottság először azt vizsgálta, hogy az UML-nek a hasonló termékre vonatkozó teljes belföldi értékesítésének volumene reprezentatív-e a Közösségbe irányuló teljes exporteladásával összevetve. Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a nemzeti értékesítés akkor tekinthető reprezentatívnak, ha a nemzeti összértékesítés volumene az adott termék Közösségbe irányuló teljes exportértékesítésének legalább 5 %-át elérte. A Bizottság úgy találta, hogy az UML nemzeti piacon történő összes értékesítésének volumene reprezentatív.

| (19) | Ezt követően a Bizottság azonosította az érintett termék azon típusait, amelyeket az UML a nemzeti piacon értékesített, és amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók a közösségi exportra értékesített termékek típusaival. |
| --- | --- |

(19)

Ezt követően a Bizottság azonosította az érintett termék azon típusait, amelyeket az UML a nemzeti piacon értékesített, és amelyek azonosak vagy közvetlenül összehasonlíthatók a közösségi exportra értékesített termékek típusaival.

| (20) | Azon terméktípusokra, amelyeket az UML a nemzeti piacon értékesített, és amelyek a közösségi exportra értékesített terméktípusokkal közvetlenül összehasonlíthatónak minősültek, külön-külön megállapításra került, hogy a nemzeti eladás volumene reprezentatívnak tekinthető-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában. |
| --- | --- |

(20)

Azon terméktípusokra, amelyeket az UML a nemzeti piacon értékesített, és amelyek a közösségi exportra értékesített terméktípusokkal közvetlenül összehasonlíthatónak minősültek, külön-külön megállapításra került, hogy a nemzeti eladás volumene reprezentatívnak tekinthető-e az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének alkalmazásában.

| (21) | Azt is megvizsgálták, hogy az egyes típusok nemzeti értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ennek érdekében az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak során a nemzeti piacon, független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát. |
| --- | --- |

(21)

Azt is megvizsgálták, hogy az egyes típusok nemzeti értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint rendes kereskedelmi forgalom keretében megvalósított értékesítéseknek tekinthetők-e. Ennek érdekében az érintett termék minden egyes exportált típusára meghatározták a vizsgálati időszak során a nemzeti piacon, független vevők részére történt nyereséges értékesítés arányát.

| (22) | Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a nemzeti piacon való értékesítés több mint 80 %-a elérte az egységköltséget, vagyis ahol az érintett terméktípus értékesítési átlagára az érintett terméktípus előállítási átlagköltségével azonos vagy annál magasabb volt, a rendes értéket a szóban forgó terméktípus nemzeti összértékesítésének átlagáraként számították ki, függetlenül attól, hogy ez az értékesítés nyereséges volt-e vagy sem. |
| --- | --- |

(22)

Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a nemzeti piacon való értékesítés több mint 80 %-a elérte az egységköltséget, vagyis ahol az érintett terméktípus értékesítési átlagára az érintett terméktípus előállítási átlagköltségével azonos vagy annál magasabb volt, a rendes értéket a szóban forgó terméktípus nemzeti összértékesítésének átlagáraként számították ki, függetlenül attól, hogy ez az értékesítés nyereséges volt-e vagy sem.

| (23) | Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a nemzeti piacon történő értékesítés volumenének legfeljebb 80 %-a haladta meg az egységköltséget, a rendes értéket azoknak az ügyleteknek a súlyozott értékesítési átlagáraként számították ki, amelyeket a szóban forgó típus egységköltségeinek megfelelő vagy annál magasabb áron kötöttek. |
| --- | --- |

(23)

Azon terméktípusok esetében, amelyeknél a nemzeti piacon történő értékesítés volumenének legfeljebb 80 %-a haladta meg az egységköltséget, a rendes értéket azoknak az ügyleteknek a súlyozott értékesítési átlagáraként számították ki, amelyeket a szóban forgó típus egységköltségeinek megfelelő vagy annál magasabb áron kötöttek.

| (24) | Azon esetekben, amikor egy bizonyos terméktípus valamennyi értékesítési ügylete veszteséges volt a nemzeti piacon, úgy tekintették, hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében értékesítették, és ezért az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számtanilag kellett képezni a rendes értéket, vagyis az érintett típus előállítási költségének alapján, amihez hozzáadtak egy összeget, amely az értékesítési, általános és igazgatási költségekre és egy indokolt nyereségességi árrésre vonatkozik. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs az UML-nek a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban való értékesítéséhez kapcsolódó átlagos eladási, általános és adminisztratív költségein és haszonkulcsán alapult. |
| --- | --- |

(24)

Azon esetekben, amikor egy bizonyos terméktípus valamennyi értékesítési ügylete veszteséges volt a nemzeti piacon, úgy tekintették, hogy az érintett terméktípust nem a rendes kereskedelmi forgalom keretében értékesítették, és ezért az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése alapján számtanilag kellett képezni a rendes értéket, vagyis az érintett típus előállítási költségének alapján, amihez hozzáadtak egy összeget, amely az értékesítési, általános és igazgatási költségekre és egy indokolt nyereségességi árrésre vonatkozik. Az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdése szerint az eladási, általános és adminisztratív költségek, valamint a haszonkulcs az UML-nek a hasonló termék rendes kereskedelmi forgalomban való értékesítéséhez kapcsolódó átlagos eladási, általános és adminisztratív költségein és haszonkulcsán alapult.

2.   Exportár

| (25) | Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független közösségi vevők részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján határozták meg. |
| --- | --- |

(25)

Minden olyan esetben, amikor az érintett terméket független közösségi vevők részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen megfizetett vagy megfizetendő exportárak alapján határozták meg.

| (26) | Azon esetekben, amikor az értékesítés egy kapcsolt importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat a kapcsolt importőr vagy kereskedő független közösségi vevőknek felszámított viszonteladói árában határozták meg. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban kiigazításokra került sor a kivitel és a viszonteladás között felmerült valamennyi költségre, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségekre, valamint a kapcsolt importőrnek a felülvizsgálati időszakban a Közösség területén szert tett nyereségére is. Kiigazításokra a belvízi és az óceáni hajózással, a biztosítási költségekkel, a kezelési és csomagolási költségekkel, a hitelköltségekkel és az importilletékekkel kapcsolatban került sor; ezeket minden esetben a viszonteladói árból vonták le, hogy megkapják a gyári árat. |
| --- | --- |

(26)

Azon esetekben, amikor az értékesítés egy kapcsolt importőrön vagy kereskedőn keresztül történt, az exportárat a kapcsolt importőr vagy kereskedő független közösségi vevőknek felszámított viszonteladói árában határozták meg. Az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdésével összhangban kiigazításokra került sor a kivitel és a viszonteladás között felmerült valamennyi költségre, többek között az értékesítési, általános és adminisztratív költségekre, valamint a kapcsolt importőrnek a felülvizsgálati időszakban a Közösség területén szert tett nyereségére is. Kiigazításokra a belvízi és az óceáni hajózással, a biztosítási költségekkel, a kezelési és csomagolási költségekkel, a hitelköltségekkel és az importilletékekkel kapcsolatban került sor; ezeket minden esetben a viszonteladói árból vonták le, hogy megkapják a gyári árat.

3.   Összehasonlítás

| (27) | Az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával az ex-works paritás alapján és a kereskedelem azonos szintjén. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint és a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az árengedmények, a szárazföldi és tengeri fuvardíjak, a biztosítási díjak, a kezelési, csomagolási és hitelköltségek esetében kiigazításokra került sor, melyeket levonták az exportárból, hogy megkapják az ex-works árat. |
| --- | --- |

(27)

Az érintett termék minden egyes típusára összehasonlították a rendes értékek súlyozott átlagát az exportárak súlyozott átlagával az ex-works paritás alapján és a kereskedelem azonos szintjén. Az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdése szerint és a tisztességes összehasonlítás biztosítása érdekében az árengedmények, a szárazföldi és tengeri fuvardíjak, a biztosítási díjak, a kezelési, csomagolási és hitelköltségek esetében kiigazításokra került sor, melyeket levonták az exportárból, hogy megkapják az ex-works árat.

| (28) | A kapcsolt vállalatok felé történő exporteladásokkal kapcsolatban az UML azt kérte, hogy igazítsák ki a kereskedelmi szintek különbségét a kereskedők felé történő nemzeti eladások és az UML kapcsolt vállalatai felé történő exporteladások között, mivel mindkét féllel hosszú távú gazdasági kapcsolatban áll. |
| --- | --- |

(28)

A kapcsolt vállalatok felé történő exporteladásokkal kapcsolatban az UML azt kérte, hogy igazítsák ki a kereskedelmi szintek különbségét a kereskedők felé történő nemzeti eladások és az UML kapcsolt vállalatai felé történő exporteladások között, mivel mindkét féllel hosszú távú gazdasági kapcsolatban áll.

| (29) | A vizsgálatból az derült ki, hogy a viszonteladást tekintve a kapcsolt importőrök mindössze közvetítő szerepet játszanak az UML és a vele nem kapcsolt viszonyban álló közösségi vevők között. A kereskedők, illetve végfelhasználók felé történő nemzeti eladások és az ugyanezen felvevői kört érintő közösségi export viszonteladások közötti összehasonlításra ezért nincs hatással a köztes szereplők kereskedelmének szintje. A kérelmet ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(29)

A vizsgálatból az derült ki, hogy a viszonteladást tekintve a kapcsolt importőrök mindössze közvetítő szerepet játszanak az UML és a vele nem kapcsolt viszonyban álló közösségi vevők között. A kereskedők, illetve végfelhasználók felé történő nemzeti eladások és az ugyanezen felvevői kört érintő közösségi export viszonteladások közötti összehasonlításra ezért nincs hatással a köztes szereplők kereskedelmének szintje. A kérelmet ezért el kellett utasítani.

| (30) | Az UML a felülvizsgálati időszak alatti euro/US dollár/brit font és indiai rúpia közötti kedvezőtlen árfolyam-alakulás miatt egy másik kiigazítási kérelmet is benyújtott. A megállapításnak nem adott helyt a Bizottság, mivel ez a tendencia nem tekinthetők állandónak, továbbá azért sem, mivel a nem kapcsolt vevők felé történő, euro alapú közösségi közvetlen eladásoktól eltekintve a kérelem a kapcsolt vállalatok felé irányuló transzferárakra vonatkozik. |
| --- | --- |

(30)

Az UML a felülvizsgálati időszak alatti euro/US dollár/brit font és indiai rúpia közötti kedvezőtlen árfolyam-alakulás miatt egy másik kiigazítási kérelmet is benyújtott. A megállapításnak nem adott helyt a Bizottság, mivel ez a tendencia nem tekinthetők állandónak, továbbá azért sem, mivel a nem kapcsolt vevők felé történő, euro alapú közösségi közvetlen eladásoktól eltekintve a kérelem a kapcsolt vállalatok felé irányuló transzferárakra vonatkozik.

4.   Dömpingkülönbözet

| (31) | Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlításával kiszámították a dömpingkülönbözetet. |
| --- | --- |

(31)

Az alaprendelet 2. cikkének (11) és (12) bekezdésével összhangban a rendes érték súlyozott átlagának az exportárak súlyozott átlagával történő összehasonlításával kiszámították a dömpingkülönbözetet.

| (32) | A fent említett feltételekkel összhangban a rendes értékek súlyozott átlagát típusonként összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportárak súlyozott átlagával, a kereskedelem azonos szintjét tekintve. |
| --- | --- |

(32)

A fent említett feltételekkel összhangban a rendes értékek súlyozott átlagát típusonként összehasonlították az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportárak súlyozott átlagával, a kereskedelem azonos szintjét tekintve.

| (33) | A felülvizsgálati időszakban a nem kapcsolt vállalatok felé irányuló közvetlen közösségi eladásokra a dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított nettó ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül, 2,6 % volt, míg a kapcsolt vállalatokon keresztüli értékesítésre –3,9 %, ami összességében egy –2,8 %-os, negatív dömpingkülönbözethez vezetett. |
| --- | --- |

(33)

A felülvizsgálati időszakban a nem kapcsolt vállalatok felé irányuló közvetlen közösségi eladásokra a dömpingkülönbözet a közösségi határparitáson számított nettó ár százalékában kifejezve, vámfizetés nélkül, 2,6 % volt, míg a kapcsolt vállalatokon keresztüli értékesítésre –3,9 %, ami összességében egy –2,8 %-os, negatív dömpingkülönbözethez vezetett.

D.   A MEGVÁLTOZOTT KÖRÜLMÉNYEK TARTÓS JELLEGE

| (34) | Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták azt is, hogy a bizonyítottan megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e. |
| --- | --- |

(34)

Az alaprendelet 11. cikkének (3) bekezdésével összhangban megvizsgálták azt is, hogy a bizonyítottan megváltozott körülmények indokoltan tartósnak tekinthetők-e.

| (35) | A vizsgálat azt mutatta, hogy a megszűnésre vonatkozó vizsgálat óta az UML jelentősen átstrukturálta és nagymértékben diverzifikálta gyártását, valamint bővítette világméretű értékesítési hálózatát. Mindez nem befolyásolta hátrányosan a vizsgálatot, mivel a vállalat adatfelvevő rendszere segítségével végig lehet követni a folyamatokat a termeléstől az értékesítésig. |
| --- | --- |

(35)

A vizsgálat azt mutatta, hogy a megszűnésre vonatkozó vizsgálat óta az UML jelentősen átstrukturálta és nagymértékben diverzifikálta gyártását, valamint bővítette világméretű értékesítési hálózatát. Mindez nem befolyásolta hátrányosan a vizsgálatot, mivel a vállalat adatfelvevő rendszere segítségével végig lehet követni a folyamatokat a termeléstől az értékesítésig.

| (36) | A közösségi gazdasági ágazat megállapítása szerint az UML Indiából származó acél drótkötelet és acélhuzalt exportált a Közösségbe egy egyesült királyságbeli, illetve egy egyesült arab emírségekbeli kapcsolt gyártóján keresztül, így változtatva meg a közösségi piacon értékesített acél drótkötél származási helyét. |
| --- | --- |

(36)

A közösségi gazdasági ágazat megállapítása szerint az UML Indiából származó acél drótkötelet és acélhuzalt exportált a Közösségbe egy egyesült királyságbeli, illetve egy egyesült arab emírségekbeli kapcsolt gyártóján keresztül, így változtatva meg a közösségi piacon értékesített acél drótkötél származási helyét.

| (37) | Tekintve a fent megállapított feltevést, valamint a teljesség érdekében a csoportos ügyleteket és az acélszálak alapján az egyesült királyságbeli, illetve egy egyesült arab emírségekbeli kapcsolt gyártókon keresztüli acéldrótkötél-gyártást a Bizottság szintén megvizsgálta. A vizsgálat azt mutatta, hogy ezen ügyletek nem gyakoroltak hatást a felülvizsgálat eredményeire. |
| --- | --- |

(37)

Tekintve a fent megállapított feltevést, valamint a teljesség érdekében a csoportos ügyleteket és az acélszálak alapján az egyesült királyságbeli, illetve egy egyesült arab emírségekbeli kapcsolt gyártókon keresztüli acéldrótkötél-gyártást a Bizottság szintén megvizsgálta. A vizsgálat azt mutatta, hogy ezen ügyletek nem gyakoroltak hatást a felülvizsgálat eredményeire.

| (38) | Az egyesült arab emírségekbeli kapcsolt gyártó esetében megállapításra került, hogy a gyártó a felülvizsgálati időszak alatt nem exportált az UML-től, Indiából beszerzett acél drótkötelet a Közösségbe. A gyártó valamennyi értékesítési ügyletét ellenőrizték, és megállapították, hogy azok a világ egyéb országaiba irányultak. |
| --- | --- |

(38)

Az egyesült arab emírségekbeli kapcsolt gyártó esetében megállapításra került, hogy a gyártó a felülvizsgálati időszak alatt nem exportált az UML-től, Indiából beszerzett acél drótkötelet a Közösségbe. A gyártó valamennyi értékesítési ügyletét ellenőrizték, és megállapították, hogy azok a világ egyéb országaiba irányultak.

| (39) | Ami az acélszálak acél drótkötéllé alakítását illeti, a vizsgálat azt mutatta, hogy ez az átalakítás mindkét kapcsolt gyártó esetében jelentős volt. |
| --- | --- |

(39)

Ami az acélszálak acél drótkötéllé alakítását illeti, a vizsgálat azt mutatta, hogy ez az átalakítás mindkét kapcsolt gyártó esetében jelentős volt.

| (40) | A fenti (35) preambulumbekezdés értelmében az Usha Martin-csoport átstrukturáláson ment keresztül, és diverzifikálta gyártását. Nemcsak Indiában állít elő acél drótköteleket, hanem világszerte több gyártási létesítményben. A csoport Indiában további termelékenységet fokozó és minőségi beruházásokat valósít meg, azonban ezzel egyidejűleg globális szerepét is egyre erősíti a világ több országában, beleértve a Közösség területén is megvalósított befektetései útján. |
| --- | --- |

(40)

A fenti (35) preambulumbekezdés értelmében az Usha Martin-csoport átstrukturáláson ment keresztül, és diverzifikálta gyártását. Nemcsak Indiában állít elő acél drótköteleket, hanem világszerte több gyártási létesítményben. A csoport Indiában további termelékenységet fokozó és minőségi beruházásokat valósít meg, azonban ezzel egyidejűleg globális szerepét is egyre erősíti a világ több országában, beleértve a Közösség területén is megvalósított befektetései útján.

| (41) | Érdemes megemlíteni továbbá, hogy az Eurostat adatai szerint az Indiából a Közösségbe exportált acél drótkötél átlagos importárai 2004 óta növekvő tendenciát mutatnak. Az indiai behozatal átlagos importárainak növekedése sokkal jelentősebb volt, mint az átlagos importárak növekedése a világkereskedelmet tekintve. |
| --- | --- |

(41)

Érdemes megemlíteni továbbá, hogy az Eurostat adatai szerint az Indiából a Közösségbe exportált acél drótkötél átlagos importárai 2004 óta növekvő tendenciát mutatnak. Az indiai behozatal átlagos importárainak növekedése sokkal jelentősebb volt, mint az átlagos importárak növekedése a világkereskedelmet tekintve.

| (42) | A fentiek alapján az UML-re érvényben lévő dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezésével várhatóan nem fog növekedni az acéldrótkötél-behozatal, és nem ismétlődik meg az Indiából származó acél drótkötelek dömpingelt behozatala a Közösségbe. |
| --- | --- |

(42)

A fentiek alapján az UML-re érvényben lévő dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezésével várhatóan nem fog növekedni az acéldrótkötél-behozatal, és nem ismétlődik meg az Indiából származó acél drótkötelek dömpingelt behozatala a Közösségbe.

| (43) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a változásokat tartósnak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a felülvizsgálat megindítását eredményező körülmények valószínűleg nem fognak olyan mértékben megváltozni a közeljövőben, hogy az befolyásolná a jelenlegi felülvizsgálat megállapításait. Ezért a változásokat tartósnak kell tekinteni.

E.   DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (44) | A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően, valamint a vizsgálat megállapításainak fényében – mint pl. az, hogy a felülvizsgálati időszak alatti nem került sor dömpingre, illetve nincsenek jövőbeli megismétlődésére utaló jelek – az Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket az UML tekintetében hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(44)

A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (3) bekezdésének megfelelően, valamint a vizsgálat megállapításainak fényében – mint pl. az, hogy a felülvizsgálati időszak alatti nem került sor dömpingre, illetve nincsenek jövőbeli megismétlődésére utaló jelek – az Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket az UML tekintetében hatályon kívül kell helyezni.

| (45) | Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság az Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes vámnak az UML tekintetében történő hatályon kívül helyezésére kívánt ajánlást tenni, és lehetőségük volt észrevételeik megtételére. |
| --- | --- |

(45)

Az érdekelt felek tájékoztatást kaptak azokról a lényeges tényekről és megfontolásokról, amelyek alapján a Bizottság az Indiából származó acél drótkötelek és -kábelek behozatalára vonatkozó hatályos dömpingellenes vámnak az UML tekintetében történő hatályon kívül helyezésére kívánt ajánlást tenni, és lehetőségük volt észrevételeik megtételére.

| (46) | Az érdekelt felek ismertették álláspontjukat. A beérkezett észrevételek ugyanakkor nem voltak olyan természetűek, amelyek megváltoztatnák a fenti végkövetkeztetéseket, |
| --- | --- |

(46)

Az érdekelt felek ismertették álláspontjukat. A beérkezett észrevételek ugyanakkor nem voltak olyan természetűek, amelyek megváltoztatnák a fenti végkövetkeztetéseket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1858/2005/EK rendelet 1. cikke (2) bekezdésében szereplő táblázat az Usha Martin Limited tekintetében az alábbiak szerint módosul:

| Ország | Vállalat | Vámtétel (%) | TARIC kiegészítő kód |
| --- | --- | --- | --- |
| India | Usha Martin Limited |
| 2A, Shakespeare Sarani Kolkata |
| 700 071, West Bengal, India |

Ország

Vállalat

Vámtétel (%)

TARIC kiegészítő kód

India

Usha Martin Limited

2A, Shakespeare Sarani Kolkata

700 071, West Bengal, India

0

8613

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2009. április 6-án.

a Tanács részéről

az elnök

J. POSPÍŠIL

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL L 217., 1999.8.17., 1. o.

2

(3)  HL L 217., 1999.8.17., 63. o.

3

(4)  HL L 299., 2005.11.16., 1. o.

4

(5)  HL L 22., 2006.1.26., 1. o.

5

(6)  HL L 22., 2006.1.26., 54. o.

6

(7)  HL C 4., 2008.1.9., 22. o.

7

---

| 8.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/10 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/10

---

A TANÁCS 284/2009/EK RENDELETE

(2009. április 7.)

az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról szóló 1083/2006/EK rendeletnek a pénzügyi irányítással kapcsolatos egyes rendelkezések tekintetében történő módosításáról

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 161. cikke harmadik albekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Parlament hozzájárulására,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére,

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére,

mivel:

| (1) | A nemzetközi pénzpiacokat sújtó, korábban sohasem tapasztalt mértékű válság olyan hatalmas kihívásokkal állította szembe a Közösséget, amelyekre gyorsan kell reagálni annak érdekében, hogy a gazdaság egészére gyakorolt hatásokat ellensúlyozni és különösen a beruházások támogatásával a növekedést és a foglalkoztatást ösztönözni lehessen. |
| --- | --- |

(1)

A nemzetközi pénzpiacokat sújtó, korábban sohasem tapasztalt mértékű válság olyan hatalmas kihívásokkal állította szembe a Közösséget, amelyekre gyorsan kell reagálni annak érdekében, hogy a gazdaság egészére gyakorolt hatásokat ellensúlyozni és különösen a beruházások támogatásával a növekedést és a foglalkoztatást ösztönözni lehessen.

| (2) | A 2007–2013-as programozási időszak szabályozási keretét azzal a céllal fogadták el, hogy tovább egyszerűsítsék az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap és a Kohéziós Alap programozását és kezelését, továbbá a végrehajtás során fokozzák a hatékonyságukat, valamint érvényesítsék a szubszidiaritást. |
| --- | --- |

(2)

A 2007–2013-as programozási időszak szabályozási keretét azzal a céllal fogadták el, hogy tovább egyszerűsítsék az Európai Regionális Fejlesztési Alap, az Európai Szociális Alap és a Kohéziós Alap programozását és kezelését, továbbá a végrehajtás során fokozzák a hatékonyságukat, valamint érvényesítsék a szubszidiaritást.

| (3) | Az 1083/2006/EK rendelet (1) egyes rendelkezéseit ki kell igazítani annak érdekében, hogy az operatív programok és az e programok keretében támogatott projektek elindításakor könnyebbé váljék a közösségi pénzügyi források mobilizálása, felgyorsítva ezáltal az ilyen beruházások végrehajtását és azoknak a gazdaságra gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(3)

Az 1083/2006/EK rendelet (1) egyes rendelkezéseit ki kell igazítani annak érdekében, hogy az operatív programok és az e programok keretében támogatott projektek elindításakor könnyebbé váljék a közösségi pénzügyi források mobilizálása, felgyorsítva ezáltal az ilyen beruházások végrehajtását és azoknak a gazdaságra gyakorolt hatását.

| (4) | Több lehetőséget kell biztosítani az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) számára, hogy támogassa a tagállamokat az operatív programok előkészítésében és végrehajtásában. |
| --- | --- |

(4)

Több lehetőséget kell biztosítani az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) számára, hogy támogassa a tagállamokat az operatív programok előkészítésében és végrehajtásában.

| (5) | Figyelembe véve, hogy az EBB és az EBA a Szerződés értelmében közösségi pénzügyi szereplőnek minősül, amikor ezen intézmények mint holdingalapok részvételével pénzügyi tervezési műveletekre kerül sor, lehetővé kell tenni, hogy közvetlenül ítélhessenek oda nekik szerződéseket. |
| --- | --- |

(5)

Figyelembe véve, hogy az EBB és az EBA a Szerződés értelmében közösségi pénzügyi szereplőnek minősül, amikor ezen intézmények mint holdingalapok részvételével pénzügyi tervezési műveletekre kerül sor, lehetővé kell tenni, hogy közvetlenül ítélhessenek oda nekik szerződéseket.

| (6) | A pénzügyi konstrukciók alkalmazásának megkönnyítése érdekében – különösen a fenntartható városfejlesztés területén – biztosítani kell annak lehetőségét, hogy az alapok létrehozása vagy az alapokhoz való hozzájárulások tekintetében a természetbeni hozzájárulások elszámolható kiadásoknak minősüljenek. |
| --- | --- |

(6)

A pénzügyi konstrukciók alkalmazásának megkönnyítése érdekében – különösen a fenntartható városfejlesztés területén – biztosítani kell annak lehetőségét, hogy az alapok létrehozása vagy az alapokhoz való hozzájárulások tekintetében a természetbeni hozzájárulások elszámolható kiadásoknak minősüljenek.

| (7) | A vállalkozások – és különösen a kis- és középvállalkozások – támogatása érdekében rugalmasabbá kell tenni a Szerződés 87. cikke értelmében vett állami támogatások keretében történő előlegfizetésre vonatkozó feltételeket is. |
| --- | --- |

(7)

A vállalkozások – és különösen a kis- és középvállalkozások – támogatása érdekében rugalmasabbá kell tenni a Szerződés 87. cikke értelmében vett állami támogatások keretében történő előlegfizetésre vonatkozó feltételeket is.

| (8) | A nagyprojektek végrehajtásának felgyorsítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a nagyprojektekre vonatkozó, a Bizottság által még el nem fogadott kiadásokat bele lehessen foglalni a költségnyilatkozatokba. |
| --- | --- |

(8)

A nagyprojektek végrehajtásának felgyorsítása érdekében lehetővé kell tenni, hogy a nagyprojektekre vonatkozó, a Bizottság által még el nem fogadott kiadásokat bele lehessen foglalni a költségnyilatkozatokba.

| (9) | A tagállami pénzügyi források támogatása érdekében, és így elősegítendő az operatív programoknak a válsághelyzetekben való gyors elindítását, módosítani kell az előfinanszírozásra vonatkozó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(9)

A tagállami pénzügyi források támogatása érdekében, és így elősegítendő az operatív programoknak a válsághelyzetekben való gyors elindítását, módosítani kell az előfinanszírozásra vonatkozó rendelkezéseket.

| (10) | Az operatív programok megindításakor folyósított előlegnek biztosítania kell a folyamatos likviditást, és a programvégrehajtás során elő kell segítenie a kedvezményezettek számára történő kifizetéseket. Ezért a strukturális alapok esetében rendelkezni kell 7,5 % előleg folyósításáról (a 2004. május 1-jét megelőzően az Európai Uniót alkotó tagállamok esetében) és 9 % előleg folyósításáról (a 2004. május 1-jén vagy azt követően az Európai Unióhoz csatlakozó tagállamok esetében) az operatív programok végrehajtásának felgyorsítása érdekében. |
| --- | --- |

(10)

Az operatív programok megindításakor folyósított előlegnek biztosítania kell a folyamatos likviditást, és a programvégrehajtás során elő kell segítenie a kedvezményezettek számára történő kifizetéseket. Ezért a strukturális alapok esetében rendelkezni kell 7,5 % előleg folyósításáról (a 2004. május 1-jét megelőzően az Európai Uniót alkotó tagállamok esetében) és 9 % előleg folyósításáról (a 2004. május 1-jén vagy azt követően az Európai Unióhoz csatlakozó tagállamok esetében) az operatív programok végrehajtásának felgyorsítása érdekében.

| (11) | Az egyenlő bánásmód és a jogbiztonság elvei miatt az 56. cikk (2) bekezdésével és a 78. cikk (1) bekezdésével kapcsolatos módosításokat a 2007–2013-as programozási időszak teljes időtartama során alkalmazni kell. Ennek megfelelően a visszaható hatályt 2006. augusztus 1-jétől – az 1083/2006/EK rendelet hatálybalépése napjától – kell alkalmazni. Mivel a gazdaság egészére gyakorolt hatások ellensúlyozása érdekében a nemzetközi pénzpiacokat sújtó, korábban sohasem tapasztalt mértékű válság gyors reagálást tesz szükségessé, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon egyéb módosításoknak is hatályba kell lépniük. |
| --- | --- |

(11)

Az egyenlő bánásmód és a jogbiztonság elvei miatt az 56. cikk (2) bekezdésével és a 78. cikk (1) bekezdésével kapcsolatos módosításokat a 2007–2013-as programozási időszak teljes időtartama során alkalmazni kell. Ennek megfelelően a visszaható hatályt 2006. augusztus 1-jétől – az 1083/2006/EK rendelet hatálybalépése napjától – kell alkalmazni. Mivel a gazdaság egészére gyakorolt hatások ellensúlyozása érdekében a nemzetközi pénzpiacokat sújtó, korábban sohasem tapasztalt mértékű válság gyors reagálást tesz szükségessé, e rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon egyéb módosításoknak is hatályba kell lépniük.

| (12) | Az 1083/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

Az 1083/2006/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1083/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 44. cikk második bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | a b) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | amennyiben a megállapodás a közbeszerzési törvény értelmében nem szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés, e célból adomány formájában, közvetlen pénzügyi hozzájárulásként meghatározott, pénzügyi intézmény részére ajánlattételi felhívás nélkül történő támogatásnyújtás, amennyiben ez a Szerződéssel összhangban lévő nemzeti jogszabálynak megfelelően történik.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 44. cikk második bekezdése a következőképpen módosul:

a)

a b) pont helyébe a következő szöveg lép:

„b)

amennyiben a megállapodás a közbeszerzési törvény értelmében nem szolgáltatásra irányuló közbeszerzési szerződés, e célból adomány formájában, közvetlen pénzügyi hozzájárulásként meghatározott, pénzügyi intézmény részére ajánlattételi felhívás nélkül történő támogatásnyújtás, amennyiben ez a Szerződéssel összhangban lévő nemzeti jogszabálynak megfelelően történik.”;

| b) | a szöveg a következő c) ponttal egészül ki:






  „c) | szerződés odaítélése közvetlenül az EBB-nek vagy az EBA-nak.”; |
| --- | --- | --- |

b)

a szöveg a következő c) ponttal egészül ki:

„c)

szerződés odaítélése közvetlenül az EBB-nek vagy az EBA-nak.”;

| 2. | A 46. cikk (1) bekezdése a következő második albekezdéssel egészül ki:
  „Az EBB vagy az EBA a tagállamok kérésére részt vehet az első albekezdésben említett technikai segítségnyújtási intézkedésekben.”; |
| --- | --- |

2.

A 46. cikk (1) bekezdése a következő második albekezdéssel egészül ki:

„Az EBB vagy az EBA a tagállamok kérésére részt vehet az első albekezdésben említett technikai segítségnyújtási intézkedésekben.”;

| 3. | Az 56. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a természetbeni hozzájárulások, az értékcsökkenés és az általános költségek az e bekezdés harmadik albekezdésében meghatározott feltételek esetén a kedvezményezettek számára a műveletek végrehajtásával kapcsolatban felmerült költségeknek tekinthetők.
  Az (1) bekezdéstől eltérve, a 78. cikk (6) bekezdésének első albekezdésében meghatározott pénzügyi konstrukciók tekintetében a természetbeni hozzájárulások alapok vagy holdingalapok létrehozására, vagy az azokhoz történő hozzájárulásként kifizetett költségnek tekinthetők az e bekezdés harmadik albekezdésében meghatározott feltételek esetén.
  Az első és második albekezdésben említett költségeknek az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:






  a) | a (4) bekezdés alapján megállapított, az elszámolhatóságra vonatkozó szabályok előírják az ilyen költségek elszámolhatóságát; |
| --- | --- | --- |

3.

Az 56. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve, a természetbeni hozzájárulások, az értékcsökkenés és az általános költségek az e bekezdés harmadik albekezdésében meghatározott feltételek esetén a kedvezményezettek számára a műveletek végrehajtásával kapcsolatban felmerült költségeknek tekinthetők.

Az (1) bekezdéstől eltérve, a 78. cikk (6) bekezdésének első albekezdésében meghatározott pénzügyi konstrukciók tekintetében a természetbeni hozzájárulások alapok vagy holdingalapok létrehozására, vagy az azokhoz történő hozzájárulásként kifizetett költségnek tekinthetők az e bekezdés harmadik albekezdésében meghatározott feltételek esetén.

Az első és második albekezdésben említett költségeknek az alábbi feltételeknek kell megfelelniük:

a)

a (4) bekezdés alapján megállapított, az elszámolhatóságra vonatkozó szabályok előírják az ilyen költségek elszámolhatóságát;

| b) | a költségek összegét számlákkal megegyező bizonyító erejű bizonylatokkal igazolják, az egyes egyedi rendeletekben meghatározott rendelkezések sérelme nélkül; |
| --- | --- |

b)

a költségek összegét számlákkal megegyező bizonyító erejű bizonylatokkal igazolják, az egyes egyedi rendeletekben meghatározott rendelkezések sérelme nélkül;

| c) | természetbeni hozzájárulások esetén az alapokból származó társfinanszírozás nem haladja meg a teljes elszámolható költségnek az említett hozzájárulások nélküli értékét.”; |
| --- | --- |

c)

természetbeni hozzájárulások esetén az alapokból származó társfinanszírozás nem haladja meg a teljes elszámolható költségnek az említett hozzájárulások nélküli értékét.”;

| 4. | A 78. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a 78. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében az utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép:
  „Az egyes alapokra vonatkozó egyedi rendeletekben szereplő eltérő rendelkezés hiányában a kedvezményezettek által kifizetett költségeket igazolt számlákkal vagy azonos bizonyító erejű számviteli bizonylatokkal kell igazolni.”; |
| --- | --- | --- |

4.

A 78. cikk a következőképpen módosul:

a)

a 78. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében az utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép:

„Az egyes alapokra vonatkozó egyedi rendeletekben szereplő eltérő rendelkezés hiányában a kedvezményezettek által kifizetett költségeket igazolt számlákkal vagy azonos bizonyító erejű számviteli bizonylatokkal kell igazolni.”;

| b) | a 78. cikk (2) bekezdésben a b) pontot el kell hagyni; |
| --- | --- |

b)

a 78. cikk (2) bekezdésben a b) pontot el kell hagyni;

| c) | a 78. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Amennyiben a Bizottság a 41. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában elutasítja a valamely nagyprojekthez való pénzügyi hozzájárulását, a bizottsági határozat elfogadását követő költségnyilatkozatot ennek megfelelően kell módosítani.”; |
| --- | --- |

c)

a 78. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Amennyiben a Bizottság a 41. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában elutasítja a valamely nagyprojekthez való pénzügyi hozzájárulását, a bizottsági határozat elfogadását követő költségnyilatkozatot ennek megfelelően kell módosítani.”;

| 5. | A 82. cikk (1) bekezdése második albekezdésének a), b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | az EU-hoz 2004. május 1-je előtt csatlakozott tagállamok esetében 2007-ben az operatív programhoz a strukturális alapokból nyújtott hozzájárulás 2 %-a, 2008-ban az operatív programhoz a strukturális alapokból nyújtott hozzájárulás 3 %-a és 2009-ben az operatív programhoz a strukturális alapokból nyújtott hozzájárulás 2,5 %-a; |
| --- | --- | --- |

5.

A 82. cikk (1) bekezdése második albekezdésének a), b) és c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

az EU-hoz 2004. május 1-je előtt csatlakozott tagállamok esetében 2007-ben az operatív programhoz a strukturális alapokból nyújtott hozzájárulás 2 %-a, 2008-ban az operatív programhoz a strukturális alapokból nyújtott hozzájárulás 3 %-a és 2009-ben az operatív programhoz a strukturális alapokból nyújtott hozzájárulás 2,5 %-a;

| b) | az EU-hoz 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakozó tagállamok esetében 2007-ben az operatív programhoz a strukturális alapokból nyújtott hozzájárulás 2 %-a, 2008-ban az operatív programhoz a strukturális alapokból nyújtott hozzájárulás 3 %-a és 2009-ben az operatív programhoz a strukturális alapokból nyújtott hozzájárulás 4 %-a; |
| --- | --- |

b)

az EU-hoz 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakozó tagállamok esetében 2007-ben az operatív programhoz a strukturális alapokból nyújtott hozzájárulás 2 %-a, 2008-ban az operatív programhoz a strukturális alapokból nyújtott hozzájárulás 3 %-a és 2009-ben az operatív programhoz a strukturális alapokból nyújtott hozzájárulás 4 %-a;

| c) | amennyiben az operatív program az „európai területi együttműködési” célkitűzés alá esik és a részt vevő tagállamok közül legalább egy 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakozott az Európai Unióhoz, 2007-ben az operatív programhoz az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) nyújtott hozzájárulás 2 %-a, 2008-ban az operatív programhoz az ERFA-ból nyújtott hozzájárulás 3 %-a és 2009-ben az operatív programhoz az ERFA-ból nyújtott hozzájárulás 4 %-a.”. |
| --- | --- |

c)

amennyiben az operatív program az „európai területi együttműködési” célkitűzés alá esik és a részt vevő tagállamok közül legalább egy 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakozott az Európai Unióhoz, 2007-ben az operatív programhoz az Európai Regionális Fejlesztési Alapból (ERFA) nyújtott hozzájárulás 2 %-a, 2008-ban az operatív programhoz az ERFA-ból nyújtott hozzájárulás 3 %-a és 2009-ben az operatív programhoz az ERFA-ból nyújtott hozzájárulás 4 %-a.”.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Mindazonáltal az 1. cikk (3) bekezdését és az 1. cikk (4) bekezdésének a) pontját 2006. augusztus 1-jei hatállyal kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Luxembourgban, 2009. április 7-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

1

---

| 8.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/13

---

A BIZOTTSÁG 285/2009/EK RENDELETE

(2009. április 7.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (1) (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet),

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2009. április 8-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 7-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | JO | 88,9 |
| MA | 50,7 |
| SN | 208,5 |
| TN | 129,8 |
| TR | 105,8 |
| ZZ | 116,7 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 51,1 |
| TR | 136,5 |
| ZZ | 114,4 |
| 0709 90 70 | MA | 64,2 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 76,5 |
| 0709 90 80 | EG | 60,4 |
| ZZ | 60,4 |
| 0805 10 20 | CN | 39,7 |
| EG | 43,8 |
| IL | 63,4 |
| MA | 46,5 |
| TN | 48,1 |
| TR | 76,6 |
| ZZ | 53,0 |
| 0805 50 10 | TR | 55,9 |
| ZZ | 55,9 |
| 0808 10 80 | AR | 82,2 |
| BR | 80,0 |
| CA | 110,7 |
| CL | 89,3 |
| CN | 75,2 |
| MK | 24,7 |
| NZ | 113,4 |
| US | 122,1 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 78,7 |
| ZZ | 84,8 |
| 0808 20 50 | AR | 78,9 |
| CL | 102,0 |
| CN | 59,2 |
| UY | 52,8 |
| ZA | 95,9 |
| ZZ | 77,8 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

JO

88,9

MA

50,7

SN

208,5

TN

129,8

TR

105,8

ZZ

116,7

0707 00 05

JO

155,5

MA

51,1

TR

136,5

ZZ

114,4

0709 90 70

MA

64,2

TR

88,8

ZZ

76,5

0709 90 80

EG

60,4

ZZ

60,4

0805 10 20

CN

39,7

EG

43,8

IL

63,4

MA

46,5

TN

48,1

TR

76,6

ZZ

53,0

0805 50 10

TR

55,9

ZZ

55,9

0808 10 80

AR

82,2

BR

80,0

CA

110,7

CL

89,3

CN

75,2

MK

24,7

NZ

113,4

US

122,1

UY

71,7

ZA

78,7

ZZ

84,8

0808 20 50

AR

78,9

CL

102,0

CN

59,2

UY

52,8

ZA

95,9

ZZ

77,8

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 8.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/15

---

A BIZOTTSÁG 286/2009/EK RENDELETE

(2009. április 7.)

egyes elnevezéseknek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Melva de Andalucía [OFJ], Caballa de Andalucía [OFJ], Ovos Moles de Aveiro [OFJ], Castagna di Vallerano [OEM])

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) Spanyolország kérelmét a „Melva de Andalucía”, illetőleg a „Caballa de Andalucía” elnevezés bejegyzésére, Portugália kérelmét az „Ovos Moles de Aveiro” elnevezés bejegyzésére, valamint Olaszország kérelmét a „Castagna di Vallerano” elnevezés bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban és 17. cikkének (2) bekezdése alapján a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában
   (2) Spanyolország kérelmét a „Melva de Andalucía”, illetőleg a „Caballa de Andalucía” elnevezés bejegyzésére, Portugália kérelmét az „Ovos Moles de Aveiro” elnevezés bejegyzésére, valamint Olaszország kérelmét a „Castagna di Vallerano” elnevezés bejegyzésére.

| (2) | A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezéseket be kell jegyezni, |
| --- | --- |

(2)

A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezéseket be kell jegyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezések bejegyzésre kerülnek.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 7-én.

a Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

1

(2)  HL C 177., 2008.7.12., 18. o. (Melva de Andalucía), HL C 177., 2008.7.12., 21. o. (Caballa de Andalucía), HL C 184., 2008.7.22., 42. o. (Ovos Moles de Aveiro), HL C 190., 2008.7.29., 7. o. (Castagna di Vallerano).

2

---

MELLÉKLET

| 1. | A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

  1.6. osztály:   Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék, nyersen vagy feldolgozva

  OLASZORSZÁG
  Castagna di Vallerano (OEM)

  1.7. osztály:   Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

  SPANYOLORSZÁG
  Melva de Andalucía (OFJ)
  Caballa de Andalucía (OFJ) |
| --- | --- |

1.

A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:

1.6. osztály:   Gyümölcs-, zöldség- és gabonafélék, nyersen vagy feldolgozva

OLASZORSZÁG

Castagna di Vallerano (OEM)

1.7. osztály:   Friss hal, puhatestűek és rákfélék, valamint ezekből készült termékek

SPANYOLORSZÁG

Melva de Andalucía (OFJ)

Caballa de Andalucía (OFJ)

| 2. | A rendelet I. mellékletében meghatározott élelmiszerek:

  2.4. osztály:   Kenyér, cukrászsütemény, kalács, cukorkaáru, keksz (biscuit) és más pékáru

  PORTUGÁLIA
  Ovos Moles de Aveiro (OFJ) |
| --- | --- |

2.

A rendelet I. mellékletében meghatározott élelmiszerek:

2.4. osztály:   Kenyér, cukrászsütemény, kalács, cukorkaáru, keksz (biscuit) és más pékáru

PORTUGÁLIA

Ovos Moles de Aveiro (OFJ)

---

| 8.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/17

---

A BIZOTTSÁG 287/2009/EK RENDELETE

(2009. április 7.)

az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó egyes alumíniumfóliák behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

mivel:

A.   AZ ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2008. május 28-án a Bizottsághoz panasz érkezett az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó alumíniumfóliákra vonatkozóan. A panaszt az Eurométaux (a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be az alaprendelet 5. cikke alapján olyan gyártók nevében, akiknek termelése az alumíniumfóliák közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(1)

2008. május 28-án a Bizottsághoz panasz érkezett az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó alumíniumfóliákra vonatkozóan. A panaszt az Eurométaux (a továbbiakban: panaszos) nyújtotta be az alaprendelet 5. cikke alapján olyan gyártók nevében, akiknek termelése az alumíniumfóliák közösségi gyártásának jelentős részét, ebben az esetben több mint 25 %-át teszi ki.

| (2) | E panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, amely elegendőnek minősült ahhoz, hogy eljárás megindítását indokolja. |
| --- | --- |

(2)

E panasz bizonyítékot tartalmazott az említett termék dömpingjére és az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, amely elegendőnek minősült ahhoz, hogy eljárás megindítását indokolja.

| (3) | Az eljárást a 2008. július 12-én, az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével (2) indították meg. |
| --- | --- |

(3)

Az eljárást a 2008. július 12-én, az eljárás megindításáról szóló értesítésnek az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételével (2) indították meg.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (4) | A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás megindításáról a panaszos közösségi gyártókat, Örményország, Brazília és Kína exportáló gyártóit, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat, a szállítókat és a tudomása szerint érintett egyéb szövetségeket, valamint Örményország, Brazília és Kína képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(4)

A Bizottság hivatalosan tájékoztatta az eljárás megindításáról a panaszos közösségi gyártókat, Örményország, Brazília és Kína exportáló gyártóit, az importőröket, a kereskedőket, a felhasználókat, a szállítókat és a tudomása szerint érintett egyéb szövetségeket, valamint Örményország, Brazília és Kína képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, és meghallgatást kérjenek.

| (5) | Annak érdekében, hogy Örményország és Kína exportáló gyártói számára lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás (a továbbiakban: MET) vagy – amennyiben kívánják – az egyéni elbánás (a továbbiakban: IT) iránti kérelem benyújtását, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismerten érintett örmény exportáló gyártónak és a kínai exportáló gyártóknak, az örmény és a kínai hatóságoknak, valamint mindazon más kínai exportáló gyártóknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek. Az örmény exportáló gyártó és hat kínai exportáló gyártó – adott esetben a velük kapcsolatban álló értékesítési vállalatokkal együtt – az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján kérelmezte a MET megadását, illetve, amennyiben a vizsgálat megállapítaná, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás követelményeinek, az egyéni elbánást. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy Örményország és Kína exportáló gyártói számára lehetővé tegyék a piacgazdasági elbánás (a továbbiakban: MET) vagy – amennyiben kívánják – az egyéni elbánás (a továbbiakban: IT) iránti kérelem benyújtását, a Bizottság formanyomtatványokat küldött az ismerten érintett örmény exportáló gyártónak és a kínai exportáló gyártóknak, az örmény és a kínai hatóságoknak, valamint mindazon más kínai exportáló gyártóknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkeztek. Az örmény exportáló gyártó és hat kínai exportáló gyártó – adott esetben a velük kapcsolatban álló értékesítési vállalatokkal együtt – az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján kérelmezte a MET megadását, illetve, amennyiben a vizsgálat megállapítaná, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás követelményeinek, az egyéni elbánást.

| (6) | Tekintettel a kínai exportáló gyártók és a közösségi importőrök nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban a vizsgálat során mintavételre kerülhet sor a dömping és a kár megállapítása céljából. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel a kínai exportáló gyártók és a közösségi importőrök nyilvánvalóan nagy számára, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben jelezte, hogy az alaprendelet 17. cikkével összhangban a vizsgálat során mintavételre kerülhet sor a dömping és a kár megállapítása céljából.

| (7) | Annak érdekében, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen eldönteni, vajon szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, lehetősége legyen a minta kiválasztására, valamennyi kínai exportáló gyártót és közösségi importőrt felkérték, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésnek megfelelően nyújtson alapvető információkat a 2007. július 1. és 2008. június 30. közötti időszak során az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeiről. |
| --- | --- |

(7)

Annak érdekében, hogy a Bizottságnak lehetősége legyen eldönteni, vajon szükséges-e a mintavétel, és amennyiben igen, lehetősége legyen a minta kiválasztására, valamennyi kínai exportáló gyártót és közösségi importőrt felkérték, hogy jelentkezzen a Bizottságnál, és az eljárás megindításáról szóló értesítésnek megfelelően nyújtson alapvető információkat a 2007. július 1. és 2008. június 30. közötti időszak során az érintett termékkel kapcsolatos tevékenységeiről.

| (8) | A mintavételi eljárással kapcsolatban hat kínai exportáló gyártó adott választ. Közülük egy vállalat azonban már a vizsgálat korai szakaszában visszalépett az együttműködéstől, és így csak öt exportáló gyártó működött együtt a továbbiakban. Ezért a mintavétel már nem volt szükséges, és erről minden felet értesítettek. |
| --- | --- |

(8)

A mintavételi eljárással kapcsolatban hat kínai exportáló gyártó adott választ. Közülük egy vállalat azonban már a vizsgálat korai szakaszában visszalépett az együttműködéstől, és így csak öt exportáló gyártó működött együtt a továbbiakban. Ezért a mintavétel már nem volt szükséges, és erről minden felet értesítettek.

| (9) | Nyolc importőr/felhasználó válaszolt a mintavételre vonatkozó kérdőívre. Ezért a mintavétel már nem volt szükséges, és erről minden felet értesítettek. |
| --- | --- |

(9)

Nyolc importőr/felhasználó válaszolt a mintavételre vonatkozó kérdőívre. Ezért a mintavétel már nem volt szükséges, és erről minden felet értesítettek.

| (10) | A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan vállalat számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett. Egy örmény, öt kínai és egy brazil exportáló gyártótól, valamint egy törökországi (az analóg ország) gyártótól érkezett válasz. Teljes kitöltött kérdőívet hat közösségi gyártó küldött be, továbbá nyolc importőr/felhasználó működött még együtt, és küldött be válaszokat. Végső felhasználók nem szolgáltattak információt a Bizottság számára, és nem is jelentkeztek a vizsgálat folyamán. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottság kérdőíveket küldött valamennyi ismert érintett fél és az összes többi olyan vállalat számára, amely az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett. Egy örmény, öt kínai és egy brazil exportáló gyártótól, valamint egy törökországi (az analóg ország) gyártótól érkezett válasz. Teljes kitöltött kérdőívet hat közösségi gyártó küldött be, továbbá nyolc importőr/felhasználó működött még együtt, és küldött be válaszokat. Végső felhasználók nem szolgáltattak információt a Bizottság számára, és nem is jelentkeztek a vizsgálat folyamán.

| (11) | A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyein:






  a) | Közösségi gyártók







  — | Alcomet PLC, Shumen, Bulgária |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

A Bizottság minden olyan információt beszerzett és ellenőrzött, amelyet a dömping, az abból eredő kár és a közösségi érdek ideiglenes meghatározása szempontjából szükségesnek tartott, és ellenőrző látogatásokat tett a következő vállalatok telephelyein:

a)

Közösségi gyártók

—

Alcomet PLC, Shumen, Bulgária

| — | Symetal Aluminium Foil Industry S.A./Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Görögország |
| --- | --- |

—

Symetal Aluminium Foil Industry S.A./Elval Hellenic Aluminium Industry S.A. Mandra Attikis, Görögország

| b) | A Kínai Népköztársaság exportáló gyártói







  — | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai és Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei |
| --- | --- | --- |

b)

A Kínai Népköztársaság exportáló gyártói

—

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai és Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei

| — | North China Aluminium Co., Ltd., Hebei („North China”) |
| --- | --- |

—

North China Aluminium Co., Ltd., Hebei („North China”)

| — | Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong („Shandong”) |
| --- | --- |

—

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd., Shandong („Shandong”)

| — | Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu |
| --- | --- |

—

Zhenjiang Dinsheng Aluminium Industries Joint-Stock Limited Company, Jiangsu

| c) | Örményország exportáló gyártói







  — | Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal”, Yerevan („Armenal”) és vele kapcsolatban álló importőrök Svájcban és Oroszországban, Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited és Rusal Marketing Limited |
| --- | --- | --- |

c)

Örményország exportáló gyártói

—

Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal”, Yerevan („Armenal”) és vele kapcsolatban álló importőrök Svájcban és Oroszországban, Rual Foil Limited, Rual Trade Limited, RTI Limited, Rusal Europe Limited és Rusal Marketing Limited

| d) | Brazíliai exportáló gyártók







  — | Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo |
| --- | --- | --- |

d)

Brazíliai exportáló gyártók

—

Companhia Brasileira de Aluminio, São Paulo

| e) | Kapcsolatban nem álló közösségi importőrök/felhasználók







  — | Coutinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburg, Németország |
| --- | --- | --- |

e)

Kapcsolatban nem álló közösségi importőrök/felhasználók

—

Coutinho Caro + Co International Trading GmbH, Hamburg, Németország

| — | Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Németország |
| --- | --- |

—

Fora Folienfabrik GmbH, Radolfzell, Németország

| — | ITS Foil and Film rewinding bv, Apeldoorn, Hollandia, |
| --- | --- |

—

ITS Foil and Film rewinding bv, Apeldoorn, Hollandia,

| — | Groupe Sphere, Paris, Franciaország |
| --- | --- |

—

Groupe Sphere, Paris, Franciaország

| (12) | Figyelembe véve annak szükségességét, hogy a MET-ben esetleg nem részesülő exportáló gyártók esetében rendes értéket állapítsanak meg, a rendes értéknek egy analóg ország – ez esetben Törökország – adatai alapján történő megállapítása céljából ellenőrzést végeztek a következő vállalat telephelyén:






  f) | A törökországi gyártó







  — | Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (jelenleg Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.) |
| --- | --- | --- | --- |

(12)

Figyelembe véve annak szükségességét, hogy a MET-ben esetleg nem részesülő exportáló gyártók esetében rendes értéket állapítsanak meg, a rendes értéknek egy analóg ország – ez esetben Törökország – adatai alapján történő megállapítása céljából ellenőrzést végeztek a következő vállalat telephelyén:

f)

A törökországi gyártó

—

Assan Demir ve Sac Sanayi A.Ș, Tuzla (jelenleg Assan Alüminyum Sanayi ve Ticaret A.Ș.)

3.   A vizsgálati időszak és a figyelembe vett időszak

| (13) | A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak). |
| --- | --- |

(13)

A dömpingre és a kárra vonatkozó vizsgálat a 2007. július 1-jétől2008. június 30-ig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: vizsgálati időszak). A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005. január 1-jétől a vizsgálati időszak végéig tartó időszakra terjedt ki (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).

B.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (14) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az érintett termék meghatározása a következő: az eljárás megindítása idején rendszerint az ex 7607 11 10 KN-kóddal bejelentett, Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 0,008 mm, de legfeljebb 0,018 mm vastagságú, alátét nélküli, legfeljebb hengerelt, 650 mm-nél nem szélesebb tekercsekben kiszerelt alumíniumfólia. |
| --- | --- |

(14)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az érintett termék meghatározása a következő: az eljárás megindítása idején rendszerint az ex 7607 11 10 KN-kóddal bejelentett, Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 0,008 mm, de legfeljebb 0,018 mm vastagságú, alátét nélküli, legfeljebb hengerelt, 650 mm-nél nem szélesebb tekercsekben kiszerelt alumíniumfólia.

| (15) | A vizsgálat feltárta, hogy a fenti termékleírás különféle termékeket foglal magában, köztük úgynevezett „óriástekercseket” és „fogyasztói” tekercseket is. Az óriástekercsek és a fogyasztói tekercsek közötti különbség elsősorban a súlyukból származik (az óriástekercsek rendszerint legalább 150 kg-ot nyomnak), és ezért van szükség az alumíniumfólia áttekercselésére, hogy olyan fogyasztói terméket állítsanak elő, amely csomagolásra és egyéb háztartási célokra használható. |
| --- | --- |

(15)

A vizsgálat feltárta, hogy a fenti termékleírás különféle termékeket foglal magában, köztük úgynevezett „óriástekercseket” és „fogyasztói” tekercseket is. Az óriástekercsek és a fogyasztói tekercsek közötti különbség elsősorban a súlyukból származik (az óriástekercsek rendszerint legalább 150 kg-ot nyomnak), és ezért van szükség az alumíniumfólia áttekercselésére, hogy olyan fogyasztói terméket állítsanak elő, amely csomagolásra és egyéb háztartási célokra használható.

| (16) | 2009 januárjában az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő ex 7607 11 10 KN-kódot két kódra osztották fel: az ex 7607 11 11 (legfeljebb 0,021 mm vastagságú, 10 kilogramm vagy annál kisebb súlyú, a fogyasztóknak szánt alumíniumfólia-tekercsek) és az ex 7607 11 19 (ugyanilyen jellemzőkkel rendelkező, de 10 kg-nál súlyosabb óriáshengerek). A KN-kód az alumíniumfólia-henger súlyára utal, amely egyenértékű az eredeti termékleírásban szereplő alumíniumfólia-tekerccsel. Mindkettő magára az alumíniumfóliára utal, amelyet tekercsre vagy hengerre, azaz valamilyen tartóra erősítenek fel. |
| --- | --- |

(16)

2009 januárjában az eljárás megindításáról szóló értesítésben szereplő ex 7607 11 10 KN-kódot két kódra osztották fel: az ex 7607 11 11 (legfeljebb 0,021 mm vastagságú, 10 kilogramm vagy annál kisebb súlyú, a fogyasztóknak szánt alumíniumfólia-tekercsek) és az ex 7607 11 19 (ugyanilyen jellemzőkkel rendelkező, de 10 kg-nál súlyosabb óriáshengerek). A KN-kód az alumíniumfólia-henger súlyára utal, amely egyenértékű az eredeti termékleírásban szereplő alumíniumfólia-tekerccsel. Mindkettő magára az alumíniumfóliára utal, amelyet tekercsre vagy hengerre, azaz valamilyen tartóra erősítenek fel.

| (17) | A közösségi feldolgozó iparág, vagyis az „áttekercselők” hangsúlyozták, hogy az érintett terméknek a fogyasztói tekercseket is magában kellene foglalnia, mivel ha az intézkedéseket kizárólag a 10 kg-nál súlyosabb alumíniumfólia behozatalára vezetik be, akkor megnövekedhet a már feldolgozott termékek, azaz a 10 kg-nál kisebb súlyú tekercsek exportja. Az áttekercselés ebben az esetben nem a közösségi, hanem az exportáló országokban történne meg, és ezért a közösségi „áttekercselők” súlyos kárt szenvednének. A kérdést alább a (150)–(162) preambulumbekezdésben tárgyaljuk. |
| --- | --- |

(17)

A közösségi feldolgozó iparág, vagyis az „áttekercselők” hangsúlyozták, hogy az érintett terméknek a fogyasztói tekercseket is magában kellene foglalnia, mivel ha az intézkedéseket kizárólag a 10 kg-nál súlyosabb alumíniumfólia behozatalára vezetik be, akkor megnövekedhet a már feldolgozott termékek, azaz a 10 kg-nál kisebb súlyú tekercsek exportja. Az áttekercselés ebben az esetben nem a közösségi, hanem az exportáló országokban történne meg, és ezért a közösségi „áttekercselők” súlyos kárt szenvednének. A kérdést alább a (150)–(162) preambulumbekezdésben tárgyaljuk.

| (18) | Az alumíniumfóliát alumíniumöntecs vagy fóliahulladék kívánt vastagságra hengerlésével állítják elő. A hengerlés után a fóliát termikus eljárással lágyítják, hogy hajlékony legyen. A hengerlést és lágyítást követően a fóliát 650 mm-nél nem szélesebb hengerekre tekercselik. A hengerméret a használat szempontjából meghatározó, mivel e termék felhasználói („tekercselők” vagy „áttekercselők”) végül a fóliát a kiskereskedelmi értékesítésre szánt kis tekercsekre rögzítik. |
| --- | --- |

(18)

Az alumíniumfóliát alumíniumöntecs vagy fóliahulladék kívánt vastagságra hengerlésével állítják elő. A hengerlés után a fóliát termikus eljárással lágyítják, hogy hajlékony legyen. A hengerlést és lágyítást követően a fóliát 650 mm-nél nem szélesebb hengerekre tekercselik. A hengerméret a használat szempontjából meghatározó, mivel e termék felhasználói („tekercselők” vagy „áttekercselők”) végül a fóliát a kiskereskedelmi értékesítésre szánt kis tekercsekre rögzítik.

| (19) | A fentiek értelmében azt a következtetést lehet levonni, hogy az érintett termék az ex 7607 11 19 KN-kód alá sorolt, Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 0,008 mm, de legfeljebb 0,018 mm vastagságú, alátét nélküli, legfeljebb hengerelt, 650 mm-nél nem szélesebb tekercsekben kiszerelt, 10 kg-ot meghaladó súlyú alumíniumfólia (a továbbiakban: érintett termék). |
| --- | --- |

(19)

A fentiek értelmében azt a következtetést lehet levonni, hogy az érintett termék az ex 7607 11 19 KN-kód alá sorolt, Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó, legalább 0,008 mm, de legfeljebb 0,018 mm vastagságú, alátét nélküli, legfeljebb hengerelt, 650 mm-nél nem szélesebb tekercsekben kiszerelt, 10 kg-ot meghaladó súlyú alumíniumfólia (a továbbiakban: érintett termék).

2.   Hasonló termék

| (20) | A vizsgálat azt igazolta, hogy a Közösségben a közösségi gazdasági ágazat által előállított és eladott alumíniumfólia, az Örményország, Brazília és Kína belföldi piacán előállított és eladott alumíniumfólia, a fenti országokból a Közösségbe importált, valamint a Törökországban gyártott és értékesített alumíniumfólia alapvetően azonos fizikai és technikai tulajdonságokkal rendelkezik, és alapvető végső felhasználási területük is azonos. |
| --- | --- |

(20)

A vizsgálat azt igazolta, hogy a Közösségben a közösségi gazdasági ágazat által előállított és eladott alumíniumfólia, az Örményország, Brazília és Kína belföldi piacán előállított és eladott alumíniumfólia, a fenti országokból a Közösségbe importált, valamint a Törökországban gyártott és értékesített alumíniumfólia alapvetően azonos fizikai és technikai tulajdonságokkal rendelkezik, és alapvető végső felhasználási területük is azonos.

| (21) | Így ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ezeket a termékeket hasonló termékeknek kell tekinteni. |
| --- | --- |

(21)

Így ideiglenesen levonható az a következtetés, hogy az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ezeket a termékeket hasonló termékeknek kell tekinteni.

C.   PIACGAZDASÁGI ELBÍRÁLÁS (MET) ÉS ANALÓG ORSZÁG

| (22) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően az Örményországból és Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek. Röviden és csak a hivatkozás megkönnyítésére ezek a kritériumok összegzett formában a következők:






  — | az üzleti döntések a piac jelzéseire adott válaszok, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értéket tükrözik, |
| --- | --- | --- |

(22)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően az Örményországból és Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket az említett cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyekről megállapították, hogy megfelelnek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt feltételeknek. Röviden és csak a hivatkozás megkönnyítésére ezek a kritériumok összegzett formában a következők:

—

az üzleti döntések a piac jelzéseire adott válaszok, jelentősebb állami beavatkozás nélkül, a költségek pedig a piaci értéket tükrözik,

| — | a vállalat egyetlen átlátható számviteli nyilvántartást vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független pénzügyi ellenőrzés alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak, |
| --- | --- |

—

a vállalat egyetlen átlátható számviteli nyilvántartást vezet, amelyet a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően független pénzügyi ellenőrzés alá vetnek, és amelyet minden területen alkalmaznak,

| — | a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások, |
| --- | --- |

—

a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből nem maradtak fenn jelentős torzulások,

| — | a csődjogi és a tulajdonjogi szabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak, valamint |
| --- | --- |

—

a csődjogi és a tulajdonjogi szabályok stabilitást és jogbiztonságot garantálnak, valamint

| — | a valutaváltás piaci árfolyamon történik. |
| --- | --- |

—

a valutaváltás piaci árfolyamon történik.

| (23) | Az egyetlen együttműködő örmény exportáló gyártó és az öt, az eljárásban együttműködő kínai exportáló gyártó kérte a piacgazdasági elbánást, és a megadott határidőn belül kitöltötte az erre szolgáló űrlapot. |
| --- | --- |

(23)

Az egyetlen együttműködő örmény exportáló gyártó és az öt, az eljárásban együttműködő kínai exportáló gyártó kérte a piacgazdasági elbánást, és a megadott határidőn belül kitöltötte az erre szolgáló űrlapot.

| (24) | Az egyetlen együttműködő örmény exportáló gyártó, az Armenal az állította, hogy a 2. cikk (7) bekezdését jogtalanul alkalmazzák Örményországra, mivel azt a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) kritériumai szerint piacgazdasági státusszal rendelkező országnak kellene tekinteni. |
| --- | --- |

(24)

Az egyetlen együttműködő örmény exportáló gyártó, az Armenal az állította, hogy a 2. cikk (7) bekezdését jogtalanul alkalmazzák Örményországra, mivel azt a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) kritériumai szerint piacgazdasági státusszal rendelkező országnak kellene tekinteni.

| (25) | Örményországnak átalakulóban lévő gazdasággal rendelkező országként való kezelése azonban megfelel az alaprendeletnek, amely Örményországot kifejezetten megemlíti a 2. cikk (7) bekezdés a) pontjának lábjegyzetében. Ezt az érvelést ezért elutasították. |
| --- | --- |

(25)

Örményországnak átalakulóban lévő gazdasággal rendelkező országként való kezelése azonban megfelel az alaprendeletnek, amely Örményországot kifejezetten megemlíti a 2. cikk (7) bekezdés a) pontjának lábjegyzetében. Ezt az érvelést ezért elutasították.

| (26) | A Bizottság minden együttműködő örmény és kínai exportáló gyártó tekintetében felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a MET-re vonatkozó kérelemben benyújtott valamennyi információt ellenőrizte az egyes vállalatok telephelyein. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság minden együttműködő örmény és kínai exportáló gyártó tekintetében felkutatott minden szükségesnek ítélt információt, és a MET-re vonatkozó kérelemben benyújtott valamennyi információt ellenőrizte az egyes vállalatok telephelyein.

1.   Örményország

| (27) | Az Armenal azért nem kaphatott piacgazdasági elbánást, mert a 2. és 3. kritériumot nem teljesítette. A 2. kritériumra vonatkozóan a vállalat 2006-os elszámolása a könyvvizsgálók kedvezőtlen véleményét tartalmazta, 2007-re pedig a vállalat nem nyújtott be auditált elszámolást. |
| --- | --- |

(27)

Az Armenal azért nem kaphatott piacgazdasági elbánást, mert a 2. és 3. kritériumot nem teljesítette. A 2. kritériumra vonatkozóan a vállalat 2006-os elszámolása a könyvvizsgálók kedvezőtlen véleményét tartalmazta, 2007-re pedig a vállalat nem nyújtott be auditált elszámolást.

| (28) | A vállalat szerint az ellenőrzési eljárásnak való megfelelés (2006-ban) és az a kötelezettségvállalásuk, hogy 2007-re vonatkozóan a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő, ellenőrzött elszámolást nyújtanak be, elegendő kellene, hogy legyen ahhoz, hogy a 2. kritérium követelményei teljesüljenek. A vállalat emellett azt is hangoztatta, hogy még ha a könyvvizsgáló elutasító véleményt fogalmaz is meg az elszámolásnak a nemzetközi számviteli standardokkal való összhangját illetően, az a tény, hogy az elszámolást a nemzetközi ellenőrzési standardokkal összhangban ellenőrzik, elegendő a 2. kritérium követelményeinek teljesítéséhez. |
| --- | --- |

(28)

A vállalat szerint az ellenőrzési eljárásnak való megfelelés (2006-ban) és az a kötelezettségvállalásuk, hogy 2007-re vonatkozóan a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelő, ellenőrzött elszámolást nyújtanak be, elegendő kellene, hogy legyen ahhoz, hogy a 2. kritérium követelményei teljesüljenek. A vállalat emellett azt is hangoztatta, hogy még ha a könyvvizsgáló elutasító véleményt fogalmaz is meg az elszámolásnak a nemzetközi számviteli standardokkal való összhangját illetően, az a tény, hogy az elszámolást a nemzetközi ellenőrzési standardokkal összhangban ellenőrzik, elegendő a 2. kritérium követelményeinek teljesítéséhez.

| (29) | Ez az állítás nem fogadható el. Először is a 2007-es ellenőrzött elszámolásokat nem nyújtották be annak ellenére, hogy a Bizottság ezt kérte, másodszor pedig a 2006-os ellenőrzött elszámolások tekintetében figyelembe kell venni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontja kivétel, és mint ilyet, szigorúan kell értelmezni. Nyilvánvaló, hogy az elszámolásokat nemcsak ellenőrizni kell a nemzetközi ellenőrzési standardok szerint, hanem elkészíteni is a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban kell őket. Az érvelést ezért elutasították. |
| --- | --- |

(29)

Ez az állítás nem fogadható el. Először is a 2007-es ellenőrzött elszámolásokat nem nyújtották be annak ellenére, hogy a Bizottság ezt kérte, másodszor pedig a 2006-os ellenőrzött elszámolások tekintetében figyelembe kell venni, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontja kivétel, és mint ilyet, szigorúan kell értelmezni. Nyilvánvaló, hogy az elszámolásokat nemcsak ellenőrizni kell a nemzetközi ellenőrzési standardok szerint, hanem elkészíteni is a nemzetközi számviteli standardokkal összhangban kell őket. Az érvelést ezért elutasították.

| (30) | A 3. kritériummal kapcsolatban a vizsgálat arra az eredményre jutott, hogy a részvények egy jelentős részéért az államnak fizetett ár a névleges értéknek csak mintegy egyharmada volt, és a vállalat a földterületet ingyen kapta az államtól. Elhangzott az az állítás, hogy a részvények vételi értéke a piaci értékükkel volt egyenlő, és hogy a műveletből eredő torzulások sem jelentősek. Ennek az állításnak az igazolására azonban nem nyújtottak be megfelelő bizonyítékot. A vállalat azt is előadta, hogy nem adhatja el az érintett földterületet anélkül, hogy az államnak a telekkönyvi értéket ki ne fizesse, valamint, hogy a terület birtokolásának hatása nem jelentős. Ezt az érvet nem lehet elfogadni, mivel – amint fentebb is jeleztük – a telek kulcsfontosságú eszköz, amelynek közvetlen, jelentős hatása van a vállalat működőképességére és ennél fogva annak pénzügyi helyzetére is. |
| --- | --- |

(30)

A 3. kritériummal kapcsolatban a vizsgálat arra az eredményre jutott, hogy a részvények egy jelentős részéért az államnak fizetett ár a névleges értéknek csak mintegy egyharmada volt, és a vállalat a földterületet ingyen kapta az államtól. Elhangzott az az állítás, hogy a részvények vételi értéke a piaci értékükkel volt egyenlő, és hogy a műveletből eredő torzulások sem jelentősek. Ennek az állításnak az igazolására azonban nem nyújtottak be megfelelő bizonyítékot. A vállalat azt is előadta, hogy nem adhatja el az érintett földterületet anélkül, hogy az államnak a telekkönyvi értéket ki ne fizesse, valamint, hogy a terület birtokolásának hatása nem jelentős. Ezt az érvet nem lehet elfogadni, mivel – amint fentebb is jeleztük – a telek kulcsfontosságú eszköz, amelynek közvetlen, jelentős hatása van a vállalat működőképességére és ennél fogva annak pénzügyi helyzetére is.

| (31) | A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Rusal Armenal nem részesülhet piacgazdasági elbánásban. A Bizottság konzultált a tanácsadó bizottsággal, és az nem kifogásolta e következtetést. |
| --- | --- |

(31)

A fentiek alapján a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a Rusal Armenal nem részesülhet piacgazdasági elbánásban. A Bizottság konzultált a tanácsadó bizottsággal, és az nem kifogásolta e következtetést.

2.   Kína: Piacgazdasági elbánás

| (32) | Kína öt együttműködő exportáló gyártóinak egyike sem kapta meg a piacgazdasági elbánást, mivel a legfőbb nyersanyag, a nyersalumínium költsége az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában előírtakkal ellentétben nem tükrözte alapvetően a piaci értékeket. A MET-vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy ez a kínai államnak az alumíniumpiaci beavatkozására vezethető vissza. A nyersalumínium árai az állami ellenőrzés alatt álló és a kínai kereskedőknek fenntartott Shanghai (SHFE) árfolyamjegyzésén alapulnak, míg a nemzetközi referencia a London Metal Exchange (LME) által jegyzett árfolyam. Havi átlagban a vizsgálati időszak alatt az LME által jegyzett árfolyam több mint 21 %-kal volt magasabb, mint az SHFE-é. A nyersalumínium héa-visszatérítést továbbá nem tesz lehetővé, viszont 15 %-os exportadó terheli. Ennek eredményeként a nyersalumínium-termelés túlnyomó részét a kínai piacon adják el, amivel lenyomják a belföldi nyersalumínium-árat, és jelentős költségelőnyt biztosítanak a Kínában működő alumíniumfólia-gyártóknak. Szem előtt tartva azt, hogy a nyersalumínium az alumíniumfólia gyártási költségeinek mintegy 70 százalékát képviseli, ez a különbség mintegy 14 %-os költségelőnyt biztosít a kínai gyártóknak, ami olyan árupiacon, mint az alumíniumfóliáé, meglehetősen jelentős. |
| --- | --- |

(32)

Kína öt együttműködő exportáló gyártóinak egyike sem kapta meg a piacgazdasági elbánást, mivel a legfőbb nyersanyag, a nyersalumínium költsége az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése c) pontjában előírtakkal ellentétben nem tükrözte alapvetően a piaci értékeket. A MET-vizsgálat arra a megállapításra jutott, hogy ez a kínai államnak az alumíniumpiaci beavatkozására vezethető vissza. A nyersalumínium árai az állami ellenőrzés alatt álló és a kínai kereskedőknek fenntartott Shanghai (SHFE) árfolyamjegyzésén alapulnak, míg a nemzetközi referencia a London Metal Exchange (LME) által jegyzett árfolyam. Havi átlagban a vizsgálati időszak alatt az LME által jegyzett árfolyam több mint 21 %-kal volt magasabb, mint az SHFE-é. A nyersalumínium héa-visszatérítést továbbá nem tesz lehetővé, viszont 15 %-os exportadó terheli. Ennek eredményeként a nyersalumínium-termelés túlnyomó részét a kínai piacon adják el, amivel lenyomják a belföldi nyersalumínium-árat, és jelentős költségelőnyt biztosítanak a Kínában működő alumíniumfólia-gyártóknak. Szem előtt tartva azt, hogy a nyersalumínium az alumíniumfólia gyártási költségeinek mintegy 70 százalékát képviseli, ez a különbség mintegy 14 %-os költségelőnyt biztosít a kínai gyártóknak, ami olyan árupiacon, mint az alumíniumfóliáé, meglehetősen jelentős.

| (33) | A fent leírt általános helyzeten túl három másik vállalat nem felelt meg az első kritérium egyéb követelményeinek. Egyikük fontos üzleti döntéseit nagymértékben befolyásolja az állam; a másik fő berendezései vásárlásához jelentős támogatást kapott, és a harmadik vállalat állóeszközei nem a piaci értékeket tükrözték. |
| --- | --- |

(33)

A fent leírt általános helyzeten túl három másik vállalat nem felelt meg az első kritérium egyéb követelményeinek. Egyikük fontos üzleti döntéseit nagymértékben befolyásolja az állam; a másik fő berendezései vásárlásához jelentős támogatást kapott, és a harmadik vállalat állóeszközei nem a piaci értékeket tükrözték.

| (34) | Egy vállalat nem felelt meg a második kritériumnak, mivel nyilvánvaló könyvelési hibákra derült fény, amelyeket a könyvvizsgálók nem észrevételeztek. |
| --- | --- |

(34)

Egy vállalat nem felelt meg a második kritériumnak, mivel nyilvánvaló könyvelési hibákra derült fény, amelyeket a könyvvizsgálók nem észrevételeztek.

| (35) | A harmadik kritérium tekintetében két vállalat nem felelt meg a követelményeknek. Az egyiknél a földhasználatban mutatkoztak torzulások: amikor a vállalat 1993-ban jogi formáját megváltoztatta, nem ruházta át azonnal a földhasználati jogokat az új vállalatra a megszokott gyakorlat szerint. A földhasználati jogokat csak tíz évvel később ruházták át. A szerződés nem tartalmazott büntető záradékot arra az esetre, ha az okiratokat nem adják át. 2004-ben emellett nem fizették ki előre a jövedelemadót, sem a megfelelő negyedévben, sem az év végén. A vállalat állítása szerint a földhasználati jogok átruházásával kapcsolatban felfedezett szabálytalanságoknak nincs meghatározó hatásuk az elszámolásokra, és az átruházás késése csak de iure történt, viszont de facto nem így volt. Ezzel szemben egy olyan alapvető tényező, mint a földterület használatának lehetősége önmagában közvetlen és jelentős hatást gyakorol a vállalat működőképességére, és ezáltal pénzügyi helyzetére is. |
| --- | --- |

(35)

A harmadik kritérium tekintetében két vállalat nem felelt meg a követelményeknek. Az egyiknél a földhasználatban mutatkoztak torzulások: amikor a vállalat 1993-ban jogi formáját megváltoztatta, nem ruházta át azonnal a földhasználati jogokat az új vállalatra a megszokott gyakorlat szerint. A földhasználati jogokat csak tíz évvel később ruházták át. A szerződés nem tartalmazott büntető záradékot arra az esetre, ha az okiratokat nem adják át. 2004-ben emellett nem fizették ki előre a jövedelemadót, sem a megfelelő negyedévben, sem az év végén. A vállalat állítása szerint a földhasználati jogok átruházásával kapcsolatban felfedezett szabálytalanságoknak nincs meghatározó hatásuk az elszámolásokra, és az átruházás késése csak de iure történt, viszont de facto nem így volt. Ezzel szemben egy olyan alapvető tényező, mint a földterület használatának lehetősége önmagában közvetlen és jelentős hatást gyakorol a vállalat működőképességére, és ezáltal pénzügyi helyzetére is.

| (36) | A második vállalat már akkor megkapta a földhasználati jogról szóló bizonyítványt, mielőtt az érte járó összeget teljesen kifizette volna, és a bizonyítványt arra használta fel, hogy jelzálogot szerezzen egy állami tulajdonban lévő banktól. |
| --- | --- |

(36)

A második vállalat már akkor megkapta a földhasználati jogról szóló bizonyítványt, mielőtt az érte járó összeget teljesen kifizette volna, és a bizonyítványt arra használta fel, hogy jelzálogot szerezzen egy állami tulajdonban lévő banktól.

| (37) | A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kínai érintett exportáló gyártók, a Kínai Népköztársaság hatóságai és a panaszos számára. Arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket és meghallgatást kérjenek, amennyiben arra különleges okaik lennének. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság hivatalosan közzétette a piacgazdasági elbánással kapcsolatos megállapításokat a kínai érintett exportáló gyártók, a Kínai Népköztársaság hatóságai és a panaszos számára. Arra is lehetőséget kaptak, hogy írásban ismertessék véleményüket és meghallgatást kérjenek, amennyiben arra különleges okaik lennének.

| (38) | Az egyik exportáló gyártó szerint az alumíniumárakat úgy kellene összehasonlítani, hogy a héa nélküli LME-árat hasonlítják össze a héát tartalmazó SHFE-árral. Ez természetesen csökkentené a vizsgálati időszakra jellemző árkülönbségeket, de a Bizottság ezt elvetette, hogy a két tőzsde továbbra is megfelelően összehasonlítható lehessen. |
| --- | --- |

(38)

Az egyik exportáló gyártó szerint az alumíniumárakat úgy kellene összehasonlítani, hogy a héa nélküli LME-árat hasonlítják össze a héát tartalmazó SHFE-árral. Ez természetesen csökkentené a vizsgálati időszakra jellemző árkülönbségeket, de a Bizottság ezt elvetette, hogy a két tőzsde továbbra is megfelelően összehasonlítható lehessen.

| (39) | Több fél állította azt is, hogy az alumíniumárakra vonatkozó megállapítás nincs összhangban a Bizottság gyakorlatával, mert korábbi egyesülések esetében (a versenyszabályok szerinti elemzésben) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a nyersalumínium-piac világméretű. A Rio Tinto/Alcan egyesülésre (3) vonatkozó 2007-es bizottsági határozat szövege szerint azonban az SHFE-vel kapcsolatos érveléssel egyik érintett fél sem élt, és ezért a Bizottság sem elemezhette azt. Ezzel együtt – még ha a kérdés fel is vetődött volna – a releváns földrajzi piacokat érintő versenyjogi kérdésekben a Bizottság a következtetéseit egy olyan közlemény értelmében vonja le, amelyet kizárólag a versenyjog területén alkalmaznak (4), és e közlemény rendelkezései nem feltétlenül alkalmazhatók vagy relevánsak a kereskedelemvédelmi eszközökkel kapcsolatos jogesetekben. Az érvelést ezért elutasították. |
| --- | --- |

(39)

Több fél állította azt is, hogy az alumíniumárakra vonatkozó megállapítás nincs összhangban a Bizottság gyakorlatával, mert korábbi egyesülések esetében (a versenyszabályok szerinti elemzésben) a Bizottság úgy ítélte meg, hogy a nyersalumínium-piac világméretű. A Rio Tinto/Alcan egyesülésre (3) vonatkozó 2007-es bizottsági határozat szövege szerint azonban az SHFE-vel kapcsolatos érveléssel egyik érintett fél sem élt, és ezért a Bizottság sem elemezhette azt. Ezzel együtt – még ha a kérdés fel is vetődött volna – a releváns földrajzi piacokat érintő versenyjogi kérdésekben a Bizottság a következtetéseit egy olyan közlemény értelmében vonja le, amelyet kizárólag a versenyjog területén alkalmaznak (4), és e közlemény rendelkezései nem feltétlenül alkalmazhatók vagy relevánsak a kereskedelemvédelmi eszközökkel kapcsolatos jogesetekben. Az érvelést ezért elutasították.

| (40) | A fentiek alapján a piacgazdasági elbánást kérelmező kínai vállalatok közül egyik sem tudta bizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeket. Ezért az a döntés született, hogy a piacgazdasági elbánást egyetlen vállalat sem kaphatja meg. Konzultációt folytattak a tanácsadó bizottsággal, amely nem kifogásolta e következtetéseket. |
| --- | --- |

(40)

A fentiek alapján a piacgazdasági elbánást kérelmező kínai vállalatok közül egyik sem tudta bizonyítani, hogy teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott követelményeket. Ezért az a döntés született, hogy a piacgazdasági elbánást egyetlen vállalat sem kaphatja meg. Konzultációt folytattak a tanácsadó bizottsággal, amely nem kifogásolta e következtetéseket.

3.   Kína és Örményország: egyéni elbánás

| (41) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint vám megállapítása esetén az említett bekezdés hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban a vállalatok igazolni tudják, hogy kiviteli áraikat és a kivitel mennyiségét, valamint az értékesítés feltételeit szabadon határozták meg, hogy a valutaváltás piaci árfolyamon történik, továbbá az esetleges állami befolyás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását exportőrönként eltérő vámtétel kiszabása esetén. |
| --- | --- |

(41)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint vám megállapítása esetén az említett bekezdés hatálya alá tartozó országok vonatkozásában az egész országra kiterjedő vámot vetnek ki, kivéve azokat az eseteket, amikor az alaprendelet 9. cikke (5) bekezdésével összhangban a vállalatok igazolni tudják, hogy kiviteli áraikat és a kivitel mennyiségét, valamint az értékesítés feltételeit szabadon határozták meg, hogy a valutaváltás piaci árfolyamon történik, továbbá az esetleges állami befolyás nem olyan mértékű, hogy lehetővé tenné az intézkedések kijátszását exportőrönként eltérő vámtétel kiszabása esetén.

| (42) | A piacgazdasági elbánásért folyamodó valamennyi exportáló gyártó egyúttal egyéni elbánást is kérelmezett arra az esetre, ha az előbbit nem adják meg számukra. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapítható volt, hogy az örmény vállalat, valamint az öt kínai vállalatból négy ehhez minden feltételnek eleget tesz. Egy kínai vállalatnak nem adták meg az egyéni elbánást azon az alapon, hogy a vállalat üzleti döntéseiben jelentős az állami befolyás. |
| --- | --- |

(42)

A piacgazdasági elbánásért folyamodó valamennyi exportáló gyártó egyúttal egyéni elbánást is kérelmezett arra az esetre, ha az előbbit nem adják meg számukra. A rendelkezésre álló információk alapján ideiglenesen megállapítható volt, hogy az örmény vállalat, valamint az öt kínai vállalatból négy ehhez minden feltételnek eleget tesz. Egy kínai vállalatnak nem adták meg az egyéni elbánást azon az alapon, hogy a vállalat üzleti döntéseiben jelentős az állami befolyás.

4.   Analóg ország

| (43) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a MET-ben nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(43)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a MET-ben nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni.

| (44) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a rendes érték meghatározásához Törökországot kívánja kijelölni megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(44)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a rendes érték meghatározásához Törökországot kívánja kijelölni megfelelő analóg országként, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (45) | Az Armenal Oroszországot javasolta, mint Örményország számára megfelelőbb analóg országot, azon az alapon, hogy a két ország hasonló feltételek között jut hozzá az érintett termékhez szükséges nyersanyaghoz, valamint ugyanazt a technológiát és szaktudást használja fel, mivel az Armenal a legnagyobb orosz alumíniumfólia-gyártó Rusal csoport leányvállalata. Az Armenal azt is hangsúlyozta, hogy a Rusal vezető piaci pozíciója Oroszországban az Armenal vezető örményországi pozíciójához hasonlítható, és hogy az olcsó, folytonosan és jelentősen növekvő kínai export mind az orosz, mind az örmény piacot és értékesítést egyaránt érinti. Mindezeket az állításokat azonban nem támasztották alá megfelelő bizonyítékokkal. A vizsgálat azt is megmutatta, hogy az érintett termék piaca Oroszországban szerény, és kisebb, mint a törökországi piac. |
| --- | --- |

(45)

Az Armenal Oroszországot javasolta, mint Örményország számára megfelelőbb analóg országot, azon az alapon, hogy a két ország hasonló feltételek között jut hozzá az érintett termékhez szükséges nyersanyaghoz, valamint ugyanazt a technológiát és szaktudást használja fel, mivel az Armenal a legnagyobb orosz alumíniumfólia-gyártó Rusal csoport leányvállalata. Az Armenal azt is hangsúlyozta, hogy a Rusal vezető piaci pozíciója Oroszországban az Armenal vezető örményországi pozíciójához hasonlítható, és hogy az olcsó, folytonosan és jelentősen növekvő kínai export mind az orosz, mind az örmény piacot és értékesítést egyaránt érinti. Mindezeket az állításokat azonban nem támasztották alá megfelelő bizonyítékokkal. A vizsgálat azt is megmutatta, hogy az érintett termék piaca Oroszországban szerény, és kisebb, mint a törökországi piac.

| (46) | Oroszország mint analóg ország választásának alternatívájaként az Armenal Törökországot tartotta a második megfelelő választásnak. |
| --- | --- |

(46)

Oroszország mint analóg ország választásának alternatívájaként az Armenal Törökországot tartotta a második megfelelő választásnak.

| (47) | Az Alcoa csoporthoz tartozó vállalatok Indiát javasolták analóg országként, megfelelőbbnek tartva azt a kínai vállalatok számára. Bebizonyosodott azonban, hogy az indiai piac nem jelentősen nagyobb a töröknél, és hogy a verseny alapvetően a kínai behozatalból fakad. Az indiai piac többi beszállítója kkv, amelyek legtöbbje nem rendelkezik saját hengerüzemmel, és importált kínai eszközöket használ, óriástekercsek vagy közvetlenül kis tekercsek formájában. Ezért sem Oroszországot, sem Indiát nem ítélték megfelelőnek az analóg országként való kiválasztásnál. |
| --- | --- |

(47)

Az Alcoa csoporthoz tartozó vállalatok Indiát javasolták analóg országként, megfelelőbbnek tartva azt a kínai vállalatok számára. Bebizonyosodott azonban, hogy az indiai piac nem jelentősen nagyobb a töröknél, és hogy a verseny alapvetően a kínai behozatalból fakad. Az indiai piac többi beszállítója kkv, amelyek legtöbbje nem rendelkezik saját hengerüzemmel, és importált kínai eszközöket használ, óriástekercsek vagy közvetlenül kis tekercsek formájában. Ezért sem Oroszországot, sem Indiát nem ítélték megfelelőnek az analóg országként való kiválasztásnál.

| (48) | Ezt követően a Bizottság megvizsgálta, hogy Törökország megfelel-e, mint analóg ország. Arra a következtetésre jutottak, hogy noha Törökországban az érintett terméknek csak egyetlen gyártója van, ugyanakkor nyílt piaccal rendelkezik, alacsony importvám és jelentős mennyiségű, harmadik országokból származó import jellemzi. A vizsgálat során nem tártak fel semmilyen olyan körülményt – mint például az alapanyagok vagy az energia túlzottan magas költsége –, amely alapján Törökországot ne vehetnék alapul a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(48)

Ezt követően a Bizottság megvizsgálta, hogy Törökország megfelel-e, mint analóg ország. Arra a következtetésre jutottak, hogy noha Törökországban az érintett terméknek csak egyetlen gyártója van, ugyanakkor nyílt piaccal rendelkezik, alacsony importvám és jelentős mennyiségű, harmadik országokból származó import jellemzi. A vizsgálat során nem tártak fel semmilyen olyan körülményt – mint például az alapanyagok vagy az energia túlzottan magas költsége –, amely alapján Törökországot ne vehetnék alapul a rendes érték megállapításához.

| (49) | A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Törökország megfelelőbb analóg ország e vizsgálat céljára. Más érintett felek nem tartották Indiát megfelelő analóg országnak a jelenlegi vizsgálat számára, és az Armenal úgy ítélte meg, hogy Törökország is megfelelő választás lenne. |
| --- | --- |

(49)

A fentieket figyelembe véve a Bizottság úgy ítélte meg, hogy Törökország megfelelőbb analóg ország e vizsgálat céljára. Más érintett felek nem tartották Indiát megfelelő analóg országnak a jelenlegi vizsgálat számára, és az Armenal úgy ítélte meg, hogy Törökország is megfelelő választás lenne.

| (50) | Egy török gyártó válaszolt az összes török alumíniumfólia-gyártónak megküldött kérdőívre. |
| --- | --- |

(50)

Egy török gyártó válaszolt az összes török alumíniumfólia-gyártónak megküldött kérdőívre.

| (51) | Az együttműködő törökországi gyártó válaszában szereplő adatokat a helyszíni vizsgálat során ellenőrizték, és azok megbízható információnak bizonyultak, amely alapján a rendes értéket meg lehet állapítani. |
| --- | --- |

(51)

Az együttműködő törökországi gyártó válaszában szereplő adatokat a helyszíni vizsgálat során ellenőrizték, és azok megbízható információnak bizonyultak, amely alapján a rendes értéket meg lehet állapítani.

| (52) | Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Törökország megfelelő analóg ország. |
| --- | --- |

(52)

Ezért a Bizottság ideiglenesen arra a következtetésre jutott, hogy az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésével összhangban Törökország megfelelő analóg ország.

D.   A DÖMPING

1.   Brazília

| (53) | A dömpinget az egyetlen együttműködő brazil exportáló gyártó esetében a következő módszerrel számították ki. |
| --- | --- |

(53)

A dömpinget az egyetlen együttműködő brazil exportáló gyártó esetében a következő módszerrel számították ki.

1.1.   Rendes érték

| (54) | Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először az egyetlen exportáló gyártó esetében megvizsgálta, hogy az érintett termék független fogyasztók számára történő belföldi értékesítése reprezentatív-e, azaz az ilyen értékesítések teljes mennyisége eléri vagy meghaladja-e a Közösségbe irányuló hasonló exportértékesítések teljes mennyiségének 5 %-át. Az egyetlen brazíliai exportáló gyártó belföldi értékesítése a vizsgálati időszak alatt reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(54)

Az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság először az egyetlen exportáló gyártó esetében megvizsgálta, hogy az érintett termék független fogyasztók számára történő belföldi értékesítése reprezentatív-e, azaz az ilyen értékesítések teljes mennyisége eléri vagy meghaladja-e a Közösségbe irányuló hasonló exportértékesítések teljes mennyiségének 5 %-át. Az egyetlen brazíliai exportáló gyártó belföldi értékesítése a vizsgálati időszak alatt reprezentatív volt.

| (55) | A Bizottság ezt követően meghatározta azokat a belföldi piacon e vállalat által értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy közvetlenül összevethetők voltak a Közösségbe szánt exportra eladott termékfajtákkal. |
| --- | --- |

(55)

A Bizottság ezt követően meghatározta azokat a belföldi piacon e vállalat által értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak vagy közvetlenül összevethetők voltak a Közösségbe szánt exportra eladott termékfajtákkal.

| (56) | Egy terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a független vevők számára a belföldi piacon értékesített terméktípus mennyisége a közösségi exportra eladott hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-a volt. |
| --- | --- |

(56)

Egy terméktípus belföldi értékesítését akkor tekintették kellően reprezentatívnak, ha a vizsgálati időszak folyamán a független vevők számára a belföldi piacon értékesített terméktípus mennyisége a közösségi exportra eladott hasonló terméktípus teljes mennyiségének legalább 5 %-a volt.

| (57) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített alumíniumfólia egyes típusainak belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e. Ehhez minden egyes exportált terméktípusra vonatkozóan meghatározták a vizsgálati időszak alatt a független fogyasztók számára történt nyereséges belföldi értékesítések arányát. |
| --- | --- |

(57)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített alumíniumfólia egyes típusainak belföldi értékesítése az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e. Ehhez minden egyes exportált terméktípusra vonatkozóan meghatározták a vizsgálati időszak alatt a független fogyasztók számára történt nyereséges belföldi értékesítések arányát.

| (58) | A belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített alumíniumfólia-típusok mindegyikének teljes belföldi értékesítése több mint 80 %-ban nyereséges volt, ezért a rendes értéket a vizsgálati időszak alatt lezajlott összes tranzakció tényleges belföldi ára alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(58)

A belföldön reprezentatív mennyiségben értékesített alumíniumfólia-típusok mindegyikének teljes belföldi értékesítése több mint 80 %-ban nyereséges volt, ezért a rendes értéket a vizsgálati időszak alatt lezajlott összes tranzakció tényleges belföldi ára alapján állapították meg.

| (59) | Abban az esetben, amikor valamely terméktípus belföldi árát nem lehetett felhasználni a rendes érték meghatározásához, más módszert kellett alkalmazni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében ekkor a Bizottság számtanilag képzett rendes értéket alkalmazott, a következők szerint. |
| --- | --- |

(59)

Abban az esetben, amikor valamely terméktípus belföldi árát nem lehetett felhasználni a rendes érték meghatározásához, más módszert kellett alkalmazni. Az alaprendelet 2. cikkének (3) bekezdése értelmében ekkor a Bizottság számtanilag képzett rendes értéket alkalmazott, a következők szerint.

| (60) | A rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy az egyes exportőrök által exportált terméktípusok – adott esetben kiigazított – előállítási költségeihez eladási, általános és adminisztratív költségeket, valamint egy reális mértékű haszonkulcsot adtak hozzá. |
| --- | --- |

(60)

A rendes érték kiszámítása úgy történt, hogy az egyes exportőrök által exportált terméktípusok – adott esetben kiigazított – előállítási költségeihez eladási, általános és adminisztratív költségeket, valamint egy reális mértékű haszonkulcsot adtak hozzá.

| (61) | Az értékesítési, általános és igazgatási költségeket és a nyereséget minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározott módszerekkel állapították meg. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi piacon az egyes érintett exportáló gyártóknál felmerülő értékesítési, általános és igazgatási költségek és az általuk elért nyereség megbízható adatoknak minősülnek-e, és ez esetben úgy ítélte meg, hogy az említett adatok felhasználhatók a normál érték kiszámításához. |
| --- | --- |

(61)

Az értékesítési, általános és igazgatási költségeket és a nyereséget minden esetben az alaprendelet 2. cikkének (6) bekezdésében meghatározott módszerekkel állapították meg. Ebből a célból a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi piacon az egyes érintett exportáló gyártóknál felmerülő értékesítési, általános és igazgatási költségek és az általuk elért nyereség megbízható adatoknak minősülnek-e, és ez esetben úgy ítélte meg, hogy az említett adatok felhasználhatók a normál érték kiszámításához.

1.2.   Exportár

| (62) | Az érintett terméket minden esetben független vevőknek szállították a Közösségbe, ezért az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján. |
| --- | --- |

(62)

Az érintett terméket minden esetben független vevőknek szállították a Közösségbe, ezért az exportár megállapítása az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdése szerint történt, nevezetesen a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján.

1.3.   Összehasonlítás

| (63) | A rendes érték és az exportár összehasonlítását gyártelepi paritáson végezték. |
| --- | --- |

(63)

A rendes érték és az exportár összehasonlítását gyártelepi paritáson végezték.

| (64) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása céljából az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket megfelelő kiigazítások formájában, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették, beleértve az exportáló országban való szállítást, a tengeri szállítást, a kezelést, a csomagolást, a hitel- és bankköltséget érintő kiigazításokat is. A vállalat kérelmezte és ideiglenesen meg is kapta az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján a kereskedelmi szintek eltéréseinek kiigazítását is. |
| --- | --- |

(64)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása céljából az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló eltéréseket megfelelő kiigazítások formájában, az alaprendelet 2. cikkének (10) bekezdésével összhangban figyelembe vették, beleértve az exportáló országban való szállítást, a tengeri szállítást, a kezelést, a csomagolást, a hitel- és bankköltséget érintő kiigazításokat is. A vállalat kérelmezte és ideiglenesen meg is kapta az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének d) pontja alapján a kereskedelmi szintek eltéréseinek kiigazítását is.

1.4.   Dömpingkülönbözetek

| (65) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az együttműködő exportáló gyártóra vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítására a terméktípusonkénti, a fentiek szerint meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor. |
| --- | --- |

(65)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az együttműködő exportáló gyártóra vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítására a terméktípusonkénti, a fentiek szerint meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti, fentiek szerint meghatározott exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján került sor.

| (66) | Az együtt nem működő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének megállapítása céljából először az együttműködés hiányának mértékét állapították meg. E célból összehasonlították az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett, a Közösségbe irányuló exportmennyiséget az Eurostat megfelelő behozatali statisztikáival. |
| --- | --- |

(66)

Az együtt nem működő exportáló gyártók dömpingkülönbözetének megállapítása céljából először az együttműködés hiányának mértékét állapították meg. E célból összehasonlították az együttműködő exportáló gyártók által bejelentett, a Közösségbe irányuló exportmennyiséget az Eurostat megfelelő behozatali statisztikáival.

| (67) | Mivel Brazília nagymértékben együttműködött (gyakorlatilag 100 %-ban) – és mivel nem volt alap azt feltételezni, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt –, helyénvalónak tűnt, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet minden nem együttműködő brazíliai exportáló gyártó esetében az együttműködő exportőrökre kivetett legmagasabb dömpingkülönbözet szintjében állapítsák meg. |
| --- | --- |

(67)

Mivel Brazília nagymértékben együttműködött (gyakorlatilag 100 %-ban) – és mivel nem volt alap azt feltételezni, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt –, helyénvalónak tűnt, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet minden nem együttműködő brazíliai exportáló gyártó esetében az együttműködő exportőrökre kivetett legmagasabb dömpingkülönbözet szintjében állapítsák meg.

| (68) | A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos importár százalékában kifejezve a következők:






  Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % |
| --- | --- | --- |
| Minden más vállalat | 27,6 % |

(68)

A dömpingkülönbözetek a vám megfizetése előtti CIF közösségi határparitásos importár százalékában kifejezve a következők:

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

Minden más vállalat

27,6 %

2.   Örményország

2.1.   Rendes érték

a)   A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbánásban nem részesített exportáló gyártók esetében

i.   Analóg ország

| (69) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni. |
| --- | --- |

(69)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes értéket az analóg országban alkalmazott belföldi árak vagy a számtanilag képzett rendes érték alapján kell meghatározni.

| (70) | Mint fentebb olvasható, a Bizottság úgy határozott, hogy Törökországot jelöli ki megfelelő analóg országként a rendes érték meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(70)

Mint fentebb olvasható, a Bizottság úgy határozott, hogy Törökországot jelöli ki megfelelő analóg országként a rendes érték meghatározása céljából.

ii.   A rendes érték

| (71) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározása az analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információ alapján történt, azaz az összehasonlítható terméktípusokért a török piacon fizetett vagy fizetendő árak alapján, a fenti (43)–(52) preambulumbekezdésben meghatározott módszer szerint. |
| --- | --- |

(71)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározása az analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információ alapján történt, azaz az összehasonlítható terméktípusokért a török piacon fizetett vagy fizetendő árak alapján, a fenti (43)–(52) preambulumbekezdésben meghatározott módszer szerint.

2.2.   Exportárak

| (72) | Az együttműködő exportáló gyártó végzett közvetlenül a Közösségbe irányuló exportértékesítést független közösségi vásárlók számára. Az exportárak ezekben az esetekben az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. Az értékesítések legnagyobb részét azonban a gyártóval kapcsolatban álló kereskedő és importcégek végezték Oroszországban, Svájcban és Németországban. Ezekben az esetekben az exportárakat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése rendelkezései szerint számították ki, ideiglenesen kiigazítva a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költséget, beleértve az eladási költségekre, az általános és adminiszratív költségekre és valamely független importőr vagy kereskedő által realizált nyereségen alapuló felhalmozódó nyereségre számított ésszerű különbözetet. |
| --- | --- |

(72)

Az együttműködő exportáló gyártó végzett közvetlenül a Közösségbe irányuló exportértékesítést független közösségi vásárlók számára. Az exportárak ezekben az esetekben az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árakon alapultak, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. Az értékesítések legnagyobb részét azonban a gyártóval kapcsolatban álló kereskedő és importcégek végezték Oroszországban, Svájcban és Németországban. Ezekben az esetekben az exportárakat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése rendelkezései szerint számították ki, ideiglenesen kiigazítva a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költséget, beleértve az eladási költségekre, az általános és adminiszratív költségekre és valamely független importőr vagy kereskedő által realizált nyereségen alapuló felhalmozódó nyereségre számított ésszerű különbözetet.

2.3.   Összehasonlítás

| (73) | A szállítási és biztosítási, a kezelési és a járulékos költségek, a csomagolási, a hitel- és bankköltségek, valamint a jutalékok tekintetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban szükség esetén elvégezték a megfelelő kiigazításokat minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték. |
| --- | --- |

(73)

A szállítási és biztosítási, a kezelési és a járulékos költségek, a csomagolási, a hitel- és bankköltségek, valamint a jutalékok tekintetében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban szükség esetén elvégezték a megfelelő kiigazításokat minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.

2.4.   Dömpingkülönbözetek

a)   Az egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártó esetében

| (74) | Az egyéni elbánásban részesülő egyetlen együttműködő exportáló gyártó dömpingkülönbözetét úgy állapították meg, hogy a fentiek szerint az exportárát összehasonlították az analóg ország rendes értékével. |
| --- | --- |

(74)

Az egyéni elbánásban részesülő egyetlen együttműködő exportáló gyártó dömpingkülönbözetét úgy állapították meg, hogy a fentiek szerint az exportárát összehasonlították az analóg ország rendes értékével.

b)   Az összes többi exportáló gyártó esetében

| (75) | Mivel Örményország nagymértékben együttműködött (gyakorlatilag 100 %-ban) – és mivel nem volt alap azt feltételezni, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt ebben az országban –, helyénvalónak tűnt, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet minden nem együttműködő örményországi exportáló gyártó esetében az együttműködő exportőrökre kivetett legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapítsák meg. |
| --- | --- |

(75)

Mivel Örményország nagymértékben együttműködött (gyakorlatilag 100 %-ban) – és mivel nem volt alap azt feltételezni, hogy bármely exportáló gyártó szándékosan nem működött volna együtt ebben az országban –, helyénvalónak tűnt, hogy a maradvány dömpingkülönbözetet minden nem együttműködő örményországi exportáló gyártó esetében az együttműködő exportőrökre kivetett legmagasabb dömpingkülönbözet szintjén állapítsák meg.

| (76) | Ez alapján a dömping országos szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélküli, közösségi határparitáson számított CIF-ár 37,0 %-ában állapították meg. |
| --- | --- |

(76)

Ez alapján a dömping országos szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélküli, közösségi határparitáson számított CIF-ár 37,0 %-ában állapították meg.

| (77) | A dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következő:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal” | 37,0 % |
| Minden más vállalat | 37,0 % |

(77)

A dömpingkülönbözet a vámfizetés nélküli, közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve a következő:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Closed Joint Stock Company „Rusal-Armenal”

37,0 %

Minden más vállalat

37,0 %

3.   Kína

3.1.   Rendes érték

a)   A rendes érték meghatározása a piacgazdasági elbánásban nem részesülő, de egyéni elbánásban részesített exportáló gyártók esetében

| (78) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározása az analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információ alapján történt, azaz az összehasonlítható terméktípusokért a török piacon fizetett vagy fizetendő árak alapján, a fenti módszer szerint. |
| --- | --- |

(78)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése a) pontjának megfelelően a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártók esetében a rendes érték meghatározása az analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információ alapján történt, azaz az összehasonlítható terméktípusokért a török piacon fizetett vagy fizetendő árak alapján, a fenti módszer szerint.

| (79) | Ha a belföldi piacon a független vevők számára végzett értékesítések reprezentatívak és nyereségesek voltak, a rendes értéket a (43)–(52) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint a török piacon rendes kereskedelmi forgalomban az összehasonlítható terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. Amikor azonban az értékesítések nem voltak reprezentatívak vagy nyereségesek, a rendes értéket úgy számították ki, hogy a török gyártó előállítási költségeihez hozzáadták az eladási, általános és adminisztratív költségeket, valamint egy ésszerű mértékű haszonkulcsot a hazai piacon. |
| --- | --- |

(79)

Ha a belföldi piacon a független vevők számára végzett értékesítések reprezentatívak és nyereségesek voltak, a rendes értéket a (43)–(52) preambulumbekezdésben meghatározottak szerint a török piacon rendes kereskedelmi forgalomban az összehasonlítható terméktípusokért fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg. Amikor azonban az értékesítések nem voltak reprezentatívak vagy nyereségesek, a rendes értéket úgy számították ki, hogy a török gyártó előállítási költségeihez hozzáadták az eladási, általános és adminisztratív költségeket, valamint egy ésszerű mértékű haszonkulcsot a hazai piacon.

3.2.   Exportár az egyéni elbánásban részesülő exportáló gyártók esetében

| (80) | Azokban az esetekben, amikor az egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártók a Közösségbe irányuló exportjukat közvetlenül értékesítették független közösségi vásárlóknak, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. Egy együttműködő exportáló gyártó csoport esetében, amely egy közösségi kapcsolódó importőrön keresztül értékesített, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése szerint számították ki, ideiglenesen kiigazítva a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költséget, beleértve az eladási költségekre, az általános és adminiszratív költségekre és valamely független importőr vagy kereskedő által realizált nyereségen alapuló felhalmozódó nyereségre számított ésszerű különbözetet. |
| --- | --- |

(80)

Azokban az esetekben, amikor az egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártók a Közösségbe irányuló exportjukat közvetlenül értékesítették független közösségi vásárlóknak, az exportárakat az érintett termékért ténylegesen fizetett vagy fizetendő árak alapján állapították meg, az alaprendelet 2. cikkének (8) bekezdésével összhangban. Egy együttműködő exportáló gyártó csoport esetében, amely egy közösségi kapcsolódó importőrön keresztül értékesített, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (9) bekezdése szerint számították ki, ideiglenesen kiigazítva a behozatal és a viszonteladás között felmerülő minden költséget, beleértve az eladási költségekre, az általános és adminiszratív költségekre és valamely független importőr vagy kereskedő által realizált nyereségen alapuló felhalmozódó nyereségre számított ésszerű különbözetet.

3.3.   Összehasonlítás

| (81) | A szállítási és biztosítási, a kezelési és a járulékos költségek, a csomagolási, a hitel- és bankköltségek, valamint a jutalékok tekintetében szükség esetén elvégezték a megfelelő kiigazításokat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték. |
| --- | --- |

(81)

A szállítási és biztosítási, a kezelési és a járulékos költségek, a csomagolási, a hitel- és bankköltségek, valamint a jutalékok tekintetében szükség esetén elvégezték a megfelelő kiigazításokat az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésével összhangban minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, helyesnek és igazolt bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték.

3.4.   Dömpingkülönbözetek

a)   Az egyéni elbánásban részesülő együttműködő exportáló gyártók esetében

| (82) | Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítására a terméktípusonként meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti, meghatározott exportár súlyozott átlagának fentiek szerinti összehasonlítása alapján került sor. A Kínában egyéni elbánásban részesült két kapcsolatban álló vállalat, az Alcoa Shanghai és az Alcoa Bohai esetében a két vállalattól származó adatok együttes átlagát számították ki, hogy az érintett csoport számára ebből egyetlen dömpingkülönbözetet állapítsanak meg. |
| --- | --- |

(82)

Az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az együttműködő exportáló gyártókra vonatkozó dömpingkülönbözet megállapítására a terméktípusonként meghatározott rendes érték súlyozott átlagának és a terméktípusonkénti, meghatározott exportár súlyozott átlagának fentiek szerinti összehasonlítása alapján került sor. A Kínában egyéni elbánásban részesült két kapcsolatban álló vállalat, az Alcoa Shanghai és az Alcoa Bohai esetében a két vállalattól származó adatok együttes átlagát számították ki, hogy az érintett csoport számára ebből egyetlen dömpingkülönbözetet állapítsanak meg.

b)   Az összes többi exportáló gyártó esetében

| (83) | Mivel Kína együttműködése igen kis mértékű volt, az összes többi kínai exportőrre alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet úgy számították ki, hogy egy sem piacgazdasági, sem egyéni elbánásban nem részesült együttműködő exportáló gyártó leginkább dömpingelt ügyleteit vették alapul. |
| --- | --- |

(83)

Mivel Kína együttműködése igen kis mértékű volt, az összes többi kínai exportőrre alkalmazandó országos dömpingkülönbözetet úgy számították ki, hogy egy sem piacgazdasági, sem egyéni elbánásban nem részesült együttműködő exportáló gyártó leginkább dömpingelt ügyleteit vették alapul.

| (84) | Ezen az alapon a dömping egész országra vonatkozó szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélküli, közösségi határparitáson számított CIF-ár 42,9 %-ában állapították meg. |
| --- | --- |

(84)

Ezen az alapon a dömping egész országra vonatkozó szintjét ideiglenesen a vámfizetés nélküli, közösségi határparitáson számított CIF-ár 42,9 %-ában állapították meg.

| (85) | A dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélküli közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve így ideiglenesen a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Alcoa Bohai és Alcoa Shanghai | 23,9 % |
| Shandong Loften | 31,6 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % |
| Minden más vállalat | 42,9 % |

(85)

A dömpingkülönbözetek a vámfizetés nélküli közösségi határparitáson számított CIF-importár százalékában kifejezve így ideiglenesen a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Alcoa Bohai és Alcoa Shanghai

23,9 %

Shandong Loften

31,6 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

Minden más vállalat

42,9 %

E.   A KÁR

1.   A közösségi termelés és a közösségi gazdasági ágazat

| (86) | A közösségi gazdasági ágazatnak az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése szerinti meghatározására tekintettel a Közösségben székhellyel rendelkező és egyetlen érintett exportáló gyártóhoz sem kötődő összes közösségi gyártó termelését figyelembe vették a közösségi gyártás összvolumenének meghatározása céljából. |
| --- | --- |

(86)

A közösségi gazdasági ágazatnak az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdése szerinti meghatározására tekintettel a Közösségben székhellyel rendelkező és egyetlen érintett exportáló gyártóhoz sem kötődő összes közösségi gyártó termelését figyelembe vették a közösségi gyártás összvolumenének meghatározása céljából.

| (87) | A panaszt az Eurométaux nyújtotta be négy közösségi gyártó nevében, amelyek a vizsgálatban együttműködtek. Egy további gyártó támogatta a panaszt, egy pedig ellenezte. A vizsgálati időszak alatt az öt együttműködő gyártó a közösségi össztermelés több mint 60 %-át képviselte, amint ez a (86) preambulumbekezdésben is áll. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy az öt együttműködő gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett közösségi gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(87)

A panaszt az Eurométaux nyújtotta be négy közösségi gyártó nevében, amelyek a vizsgálatban együttműködtek. Egy további gyártó támogatta a panaszt, egy pedig ellenezte. A vizsgálati időszak alatt az öt együttműködő gyártó a közösségi össztermelés több mint 60 %-át képviselte, amint ez a (86) preambulumbekezdésben is áll. Ennélfogva úgy tekinthető, hogy az öt együttműködő gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett közösségi gazdasági ágazatot.

2.   Közösségi felhasználás

| (88) | A közösségi felhasználást a közösségi gazdasági ágazatnak a közösségi piacon történt értékesítési volumene alapján, más gyártók becsült közösségbeli értékesítése, valamint az érintett országokból és egyéb harmadik országokból származó behozatal Eurostat által becsült értékesítési adatai alapján, valamint az érintett exportáló gyártók tájékoztatása alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(88)

A közösségi felhasználást a közösségi gazdasági ágazatnak a közösségi piacon történt értékesítési volumene alapján, más gyártók becsült közösségbeli értékesítése, valamint az érintett országokból és egyéb harmadik országokból származó behozatal Eurostat által becsült értékesítési adatai alapján, valamint az érintett exportáló gyártók tájékoztatása alapján állapították meg.

| (89) | Megjegyzendő, hogy az ex 7607 11 10 KN-kód, amelynek alapján a jelenlegi vizsgálatban a behozatal mennyiségét megállapították, az érintett terméken kívül egyéb alumíniumfólia-típusokat is magában foglalt, pl. egyes továbbfeldolgozásra szánt fóliákat (amelyeket leginkább folyadékok és élelmiszerek hosszú távú konzerválásához használnak), valamint más fóliatermékeket, közöttük a fogyasztói tekercseket (lásd a fenti (15) preambulumbekezdést), amelyek nem azonosak az érintett termékkel. Ezért nem lehetett a termékek e szélesebb kategóriájából elkülöníteni a csak az alumíniumfóliára vonatkozó adatokat és következésképpen az érintett termék behozatalának összvolumenét illetően becslésekbe kellett bocsátkozni. E tekintetben a panaszos azt állította, hogy egyes, a megfelelő kód alatt folytatott behozatalokat ki kellene zárni a vizsgálat köréből különleges eredetük miatt (pl. olyan országokból, amelyekben nem volt ismert alumíniumfólia-gyártás), avagy különleges árszintjük miatt, amelyek azt jelzik, hogy e behozatal nem az érintett termékre vonatkozik. Ugyanígy ki kellett volna zárni az aktív feldolgozás céljából behozott termékeket, mivel az alumíniumfólia esetében az aktív feldolgozás gazdaságilag nem járható út a technikai bonyolultság és a magas költségek miatt. Úgy ítélték meg, hogy ez a módszer megbízható képet adna az alumíniumfólia-behozatal összvolumenéről. |
| --- | --- |

(89)

Megjegyzendő, hogy az ex 7607 11 10 KN-kód, amelynek alapján a jelenlegi vizsgálatban a behozatal mennyiségét megállapították, az érintett terméken kívül egyéb alumíniumfólia-típusokat is magában foglalt, pl. egyes továbbfeldolgozásra szánt fóliákat (amelyeket leginkább folyadékok és élelmiszerek hosszú távú konzerválásához használnak), valamint más fóliatermékeket, közöttük a fogyasztói tekercseket (lásd a fenti (15) preambulumbekezdést), amelyek nem azonosak az érintett termékkel. Ezért nem lehetett a termékek e szélesebb kategóriájából elkülöníteni a csak az alumíniumfóliára vonatkozó adatokat és következésképpen az érintett termék behozatalának összvolumenét illetően becslésekbe kellett bocsátkozni. E tekintetben a panaszos azt állította, hogy egyes, a megfelelő kód alatt folytatott behozatalokat ki kellene zárni a vizsgálat köréből különleges eredetük miatt (pl. olyan országokból, amelyekben nem volt ismert alumíniumfólia-gyártás), avagy különleges árszintjük miatt, amelyek azt jelzik, hogy e behozatal nem az érintett termékre vonatkozik. Ugyanígy ki kellett volna zárni az aktív feldolgozás céljából behozott termékeket, mivel az alumíniumfólia esetében az aktív feldolgozás gazdaságilag nem járható út a technikai bonyolultság és a magas költségek miatt. Úgy ítélték meg, hogy ez a módszer megbízható képet adna az alumíniumfólia-behozatal összvolumenéről.

| (90) | A közösségi felhasználás 8 %-os visszaesése 2006-ban az alumíniumárak nemzetközi piacon tapasztalt erős emelkedésének tulajdonítható; az ár abban az évben 33 %-kal nőtt, és ennek közvetlen hatása volt az alumíniumfólia iránti keresletre is.


  1.
     
  táblázat



  Felhasználás az EU-ban (volumen) | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Felhasználás tonnában | 95 296 | 87 630 | 115 364 | 98 689 |
| Felhasználás (index) | 100 | 92 | 121 | 104 |

(90)

A közösségi felhasználás 8 %-os visszaesése 2006-ban az alumíniumárak nemzetközi piacon tapasztalt erős emelkedésének tulajdonítható; az ár abban az évben 33 %-kal nőtt, és ennek közvetlen hatása volt az alumíniumfólia iránti keresletre is.

1.
     
  táblázat

Felhasználás az EU-ban (volumen)

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Felhasználás tonnában

95 296

87 630

115 364

98 689

Felhasználás (index)

100

92

121

104

3.   Az érintett behozatal hatásainak összesített értékelése

| (91) | A Bizottság megvizsgálta, hogy az Örményországból, Brazíliából és Kínából származó alumíniumfólia behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lehet-e összesítve értékelni. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság megvizsgálta, hogy az Örményországból, Brazíliából és Kínából származó alumíniumfólia behozatalát az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésével összhangban lehet-e összesítve értékelni.

| (92) | A brazil exportőr azt hangoztatta, hogy a figyelembe vett időszak alatt mind a Brazíliából importált mennyiség, mind Brazília piaci részesedése csökkent, míg a két másik országból származó import növekedett. A Brazíliából importált termék továbbá állítólag jobb minőségű, mint a Kínából és Örményországból behozott, valamint az értékesítési csatornák és a „forgalmazási módszerek” is különböznek. Ez azt hivatott jelezni, hogy a versenyfeltételek a brazíliai import tekintetében eltérnek a többi érintett országra vonatkozó versenyfeltételektől. Ezért az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésében előírt feltételek közül legalább egy nem teljesül. |
| --- | --- |

(92)

A brazil exportőr azt hangoztatta, hogy a figyelembe vett időszak alatt mind a Brazíliából importált mennyiség, mind Brazília piaci részesedése csökkent, míg a két másik országból származó import növekedett. A Brazíliából importált termék továbbá állítólag jobb minőségű, mint a Kínából és Örményországból behozott, valamint az értékesítési csatornák és a „forgalmazási módszerek” is különböznek. Ez azt hivatott jelezni, hogy a versenyfeltételek a brazíliai import tekintetében eltérnek a többi érintett országra vonatkozó versenyfeltételektől. Ezért az alaprendelet 3. cikke (4) bekezdésében előírt feltételek közül legalább egy nem teljesül.

| (93) | Ez az érv az alábbi okokból nem fogadható el:






  — | Amint a fenti (53)–(85) preambulumbekezdésből kiviláglik, a minden érintett országból származó behozatalra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözet meghaladta az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimumot. |
| --- | --- | --- |

(93)

Ez az érv az alábbi okokból nem fogadható el:

—

Amint a fenti (53)–(85) preambulumbekezdésből kiviláglik, a minden érintett országból származó behozatalra vonatkozóan megállapított dömpingkülönbözet meghaladta az alaprendelet 9. cikkének (3) bekezdésében meghatározott minimumot.

| — | Az Örményországól, Brazíliából és Kínából származó import mennyisége nem volt elhanyagolható az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdése értelmében, mivel az említett országok piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt 5,2 %, 12,8 % és 30,7 % volt (lásd az alábbi, 4. táblázatot). Megállapítható, hogy a Brazíliából származó import 2006-tól a vizsgálati időszak végéig stabil maradt annak ellenére, hogy újra megindult a Kínából származó, és megkezdődött az Örményországból származó behozatal (lásd az alábbi, 3. táblázatot). |
| --- | --- |

—

Az Örményországól, Brazíliából és Kínából származó import mennyisége nem volt elhanyagolható az alaprendelet 5. cikke (7) bekezdése értelmében, mivel az említett országok piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt 5,2 %, 12,8 % és 30,7 % volt (lásd az alábbi, 4. táblázatot). Megállapítható, hogy a Brazíliából származó import 2006-tól a vizsgálati időszak végéig stabil maradt annak ellenére, hogy újra megindult a Kínából származó, és megkezdődött az Örményországból származó behozatal (lásd az alábbi, 3. táblázatot).

| — | Az érintett országokból importált és a hasonló közösségi termék közötti verseny feltételeit illetően a vizsgálat feltárta, hogy az (összes érintett országból származó) importált termékek és a Közösségben előállított termékek alapvető fizikai tulajdonságai – esetleges minőségi különbségek ellenére is – azonosak és felhasználásaik is megegyeznek. A brazíliai exportőr állításaival szemben az értékesítési csatornákat az összes esetben hasonlónak találták (azaz a termékeket főképpen kiskereskedőknek és végső felhasználóknak adják el az áttekercselők útján). Az említett különböző „forgalmazási módszerek” elsősorban azokra a módszerekre utaltak, amelyek segítségével egyes vevőkkel kapcsolatba léptek, és a Bizottság ezt nem minősítette olyan tényezőnek, amely a versenyfeltételek eltérő jellegére mutatna. |
| --- | --- |

—

Az érintett országokból importált és a hasonló közösségi termék közötti verseny feltételeit illetően a vizsgálat feltárta, hogy az (összes érintett országból származó) importált termékek és a Közösségben előállított termékek alapvető fizikai tulajdonságai – esetleges minőségi különbségek ellenére is – azonosak és felhasználásaik is megegyeznek. A brazíliai exportőr állításaival szemben az értékesítési csatornákat az összes esetben hasonlónak találták (azaz a termékeket főképpen kiskereskedőknek és végső felhasználóknak adják el az áttekercselők útján). Az említett különböző „forgalmazási módszerek” elsősorban azokra a módszerekre utaltak, amelyek segítségével egyes vevőkkel kapcsolatba léptek, és a Bizottság ezt nem minősítette olyan tényezőnek, amely a versenyfeltételek eltérő jellegére mutatna.

| — | Az érintett országokból származó behozott termékek közötti versenyfeltételeket illetően a vizsgálat feltárta: annak ellenére, hogy miután a Kínára alkalmazott dömpingellenes vámot visszavonták (lásd a (114) preambulumbekezdést), az érintett országokból érkező importvolumenek 2005-ben és 2006-ban különbözőképpen alakultak, ez annak tulajdonítható, hogy a Kínából és Örményországból származó behozatal csak 2006-ban kezdődött (újra), míg a brazil terméknek már biztos helye volt a közösségi piacon. Ez önmagában nem vezet ahhoz a következtetéshez, hogy a három érintett ország között a versenyfeltételek különbözőek. 2007 és a vizsgálati időszak alatt a Kínából és Örményországból származó importvolumenek a brazil importhoz hasonlóan stabilizálódtak. |
| --- | --- |

—

Az érintett országokból származó behozott termékek közötti versenyfeltételeket illetően a vizsgálat feltárta: annak ellenére, hogy miután a Kínára alkalmazott dömpingellenes vámot visszavonták (lásd a (114) preambulumbekezdést), az érintett országokból érkező importvolumenek 2005-ben és 2006-ban különbözőképpen alakultak, ez annak tulajdonítható, hogy a Kínából és Örményországból származó behozatal csak 2006-ban kezdődött (újra), míg a brazil terméknek már biztos helye volt a közösségi piacon. Ez önmagában nem vezet ahhoz a következtetéshez, hogy a három érintett ország között a versenyfeltételek különbözőek. 2007 és a vizsgálati időszak alatt a Kínából és Örményországból származó importvolumenek a brazil importhoz hasonlóan stabilizálódtak.

| — | Végezetül – amint az alábbi 2. táblázatból is látható – a brazil behozatal átlagos értékesítési ára a többi érintett ország eladási árainak megfelelt, és a figyelembe vett időszak alatt is ugyanolyan tendenciát követett. |
| --- | --- |

—

Végezetül – amint az alábbi 2. táblázatból is látható – a brazil behozatal átlagos értékesítési ára a többi érintett ország eladási árainak megfelelt, és a figyelembe vett időszak alatt is ugyanolyan tendenciát követett.

2.
     
  táblázat

Átlag importárak az érintett országok szerint

| Egységárak
  (EUR/tonna) | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | 2 170 | 2 666 | 2 722 | 2 602 |
| Index | 0 | 100 | 102 | 98 |
| Örményország | — | 2 316 | 2 724 | 2 614 |
| Index | – | 100 | 118 | 113 |
| Brazília | 2 252 | 2 609 | 2 712 | 2 440 |
| Index | 100 | 116 | 120 | 108 |

Egységárak

(EUR/tonna)

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Kína

2 170

2 666

2 722

2 602

Index

0

100

102

98

Örményország

—

2 316

2 724

2 614

Index

–

100

118

113

Brazília

2 252

2 609

2 712

2 440

Index

100

116

120

108

| (94) | A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen úgy tekinti, hogy teljesült valamennyi, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltétel, és hogy az érintett országokból származó behozatalt összesítve kell megvizsgálni. |
| --- | --- |

(94)

A fentiek alapján a Bizottság ideiglenesen úgy tekinti, hogy teljesült valamennyi, az alaprendelet 3. cikkének (4) bekezdésében megállapított feltétel, és hogy az érintett országokból származó behozatalt összesítve kell megvizsgálni.

4.   Behozatal az érintett országokból

4.1.   Az érintett behozatal mennyisége és piaci részesedése

| (95) | Az érintett országokból érkező behozatal a 2005. évi 13 499 tonnáról 48 141 tonnára nőtt a vizsgálati időszakban, ami 257 %-os növekedést jelent. E növekedés különösen jelentős volt 2006 és 2007 között, amikor elérte a 276 %-ot.


  3.
     
  táblázat



  Behozatal az érintett országokból










  Behozatal (tonna) | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Örményország | 0 | 65 | 5 477 | 5 195 |
| Index | — | 100 | 8 374 | 7 943 |
| Brazília | 13 452 | 12 672 | 12 556 | 12 628 |
| Index | 100 | 94 | 93 | 94 |
| Kínai Népköztársaság | 47 | 3 416 | 35 358 | 30 318 |
| Index | — | 100 | 1 035 | 888 |
| Az érintett országok összesen | 13 499 | 16 153 | 53 391 | 48 141 |
| Index | 100 | 120 | 396 | 357 |

(95)

Az érintett országokból érkező behozatal a 2005. évi 13 499 tonnáról 48 141 tonnára nőtt a vizsgálati időszakban, ami 257 %-os növekedést jelent. E növekedés különösen jelentős volt 2006 és 2007 között, amikor elérte a 276 %-ot.

3.
     
  táblázat

Behozatal az érintett országokból

Behozatal (tonna)

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Örményország

0

65

5 477

5 195

Index

—

100

8 374

7 943

Brazília

13 452

12 672

12 556

12 628

Index

100

94

93

94

Kínai Népköztársaság

47

3 416

35 358

30 318

Index

—

100

1 035

888

Az érintett országok összesen

13 499

16 153

53 391

48 141

Index

100

120

396

357

| (96) | Az érintett országok piaci részesedése 2005 és a vizsgálati időszak között 14 %-ról 49 %-ra emelkedett, azaz 35 százalékponttal nőtt. Az emelkedés 2006 és 2007 között volt különösen jelentős, 28 százalékpontot emelkedett.


  4.
     
  táblázat



  Az érintett országok piaci részesedése










  Piaci részesedés | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Örményország | — | 0,07 % | 4,75 % | 5,26 % |
| Brazília | 14,12 % | 14,46 % | 10,88 % | 12,80 % |
| Kínai Népköztársaság | 0,05 % | 3,90 % | 30,65 % | 30,72 % |
| Az érintett országok összesen | 14 % | 18 % | 46 % | 49 % |

(96)

Az érintett országok piaci részesedése 2005 és a vizsgálati időszak között 14 %-ról 49 %-ra emelkedett, azaz 35 százalékponttal nőtt. Az emelkedés 2006 és 2007 között volt különösen jelentős, 28 százalékpontot emelkedett.

4.
     
  táblázat

Az érintett országok piaci részesedése

Piaci részesedés

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Örményország

—

0,07 %

4,75 %

5,26 %

Brazília

14,12 %

14,46 %

10,88 %

12,80 %

Kínai Népköztársaság

0,05 %

3,90 %

30,65 %

30,72 %

Az érintett országok összesen

14 %

18 %

46 %

49 %

4.2.   Árak

| (97) | 2005-től a vizsgálati időszakig az érintett országokból származó import 15 %-kal emelkedett, 2 211 EUR/tonnáról 2 552 EUR/tonnára, ami tükrözte a nyersanyagár emelkedését, de kisebb mértékben, mint a közösségi gazdasági ágazat áraié (lásd a 7. táblázatot).


  5.
     
  táblázat



  Az érintett behozatal árai










  Egységárak (EUR/tonna) | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az érintett országok összesen | 2 211 | 2 530 | 2 719 | 2 552 |
| Index | 100 | 114 | 123 | 115 |

(97)

2005-től a vizsgálati időszakig az érintett országokból származó import 15 %-kal emelkedett, 2 211 EUR/tonnáról 2 552 EUR/tonnára, ami tükrözte a nyersanyagár emelkedését, de kisebb mértékben, mint a közösségi gazdasági ágazat áraié (lásd a 7. táblázatot).

5.
     
  táblázat

Az érintett behozatal árai

Egységárak (EUR/tonna)

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Az érintett országok összesen

2 211

2 530

2 719

2 552

Index

100

114

123

115

4.3.   Áralákínálás

| (98) | Az áralákínálás elemzése céljából a közösségi piacon független vevőknek történt eladások alapján, a közösségi gazdasági ágazat terméktípusonkénti súlyozott átlag eladási árát, gyártelepi szintre igazítva, az érintett országokból származó behozatal azon megfelelő, az első független vevőnek számlázott súlyozott átlagárával hasonlították össze, amelyet a behozatalt követő költségek figyelembevétele végett megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg. |
| --- | --- |

(98)

Az áralákínálás elemzése céljából a közösségi piacon független vevőknek történt eladások alapján, a közösségi gazdasági ágazat terméktípusonkénti súlyozott átlag eladási árát, gyártelepi szintre igazítva, az érintett országokból származó behozatal azon megfelelő, az első független vevőnek számlázott súlyozott átlagárával hasonlították össze, amelyet a behozatalt követő költségek figyelembevétele végett megfelelően kiigazított CIF-paritás alapján állapítottak meg.

| (99) | A közösségi gazdasági ágazat eladási árait és az érintett országokból származó behozatal árait ugyanazon a kereskedelmi szinten, nevezetesen a közösségi piacon belüli független vásárlók szintjén hasonlították össze. |
| --- | --- |

(99)

A közösségi gazdasági ágazat eladási árait és az érintett országokból származó behozatal árait ugyanazon a kereskedelmi szinten, nevezetesen a közösségi piacon belüli független vásárlók szintjén hasonlították össze.

| (100) | A vizsgálati időszak alatt az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga a közösségi gazdasági ágazat eladási árának százalékában kifejezve az örményországi exportőröknél 8,0 %, a brazíliaiaknál 12,6 %, a kínaiak esetében pedig 20 % volt. A teljes alákínálási különbözetek súlyozott átlaga az összes érintett országra nézve 10,0 % volt a vizsgálati időszak alatt. |
| --- | --- |

(100)

A vizsgálati időszak alatt az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga a közösségi gazdasági ágazat eladási árának százalékában kifejezve az örményországi exportőröknél 8,0 %, a brazíliaiaknál 12,6 %, a kínaiak esetében pedig 20 % volt. A teljes alákínálási különbözetek súlyozott átlaga az összes érintett országra nézve 10,0 % volt a vizsgálati időszak alatt.

5.   A közösségi gazdasági ágazat helyzete

| (101) | Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a figyelembe vett időszak folyamán a dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata a gazdasági ágazat helyzete szempontjából valamennyi jelentős gazdasági tényező értékelését magában foglalta. |
| --- | --- |

(101)

Az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően a figyelembe vett időszak folyamán a dömpingelt behozatal közösségi gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata a gazdasági ágazat helyzete szempontjából valamennyi jelentős gazdasági tényező értékelését magában foglalta.

5.1.   Termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás

6.
     
  táblázat

Termelés, kapacitás és kapacitáskihasználás

| | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés tonnában | 56 662 | 50 184 | 41 482 | 33 645 |
| Termelés (index) | 100 | 95 | 79 | 64 |
| Gyártási kapacitás tonnában | 61 144 | 60 142 | 56 873 | 55 852 |
| Gyártási kapacitás (index) | 100 | 98 | 93 | 91 |
| Kapacitáskihasználás | 86 % | 83 % | 73 % | 60 % |
| Kapacitáskihasználás (index) | 100 | 97 | 85 | 70 |

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Termelés tonnában

56 662

50 184

41 482

33 645

Termelés (index)

100

95

79

64

Gyártási kapacitás tonnában

61 144

60 142

56 873

55 852

Gyártási kapacitás (index)

100

98

93

91

Kapacitáskihasználás

86 %

83 %

73 %

60 %

Kapacitáskihasználás (index)

100

97

85

70

| (102) | A közösségi gazdasági ágazat gyártási volumene nyilvánvalóan negatív tendenciát mutatott 2005 és a vizsgálati időszak között. A gyártási volumen 36 %-kal, a gyártási összkapacitás pedig 9 %-kal csökkent. Ezzel magyarázható, hogy a kapacitáskihasználás csak 30 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt; másképp a visszaesés még hangsúlyosabb lett volna. |
| --- | --- |

(102)

A közösségi gazdasági ágazat gyártási volumene nyilvánvalóan negatív tendenciát mutatott 2005 és a vizsgálati időszak között. A gyártási volumen 36 %-kal, a gyártási összkapacitás pedig 9 %-kal csökkent. Ezzel magyarázható, hogy a kapacitáskihasználás csak 30 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt; másképp a visszaesés még hangsúlyosabb lett volna.

5.2.   Értékesített mennyiségek, piaci részesedések, növekedés és átlagos egységár az EK-ban

| (103) | Az alábbi táblázat a közösségi gazdasági ágazat teljesítményét mutatja a közösségi független vevőknek történő értékesítéseik vonatkozásában.


  7.
     
  táblázat



  Értékesítési volumen, piaci részesedés és átlagos egységárak a Közösségben | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési mennyiség (tonna) | 43 972 | 45 540 | 37 531 | 30 589 |
| Értékesítési mennyiség (index) | 100 | 104 | 85 | 70 |
| Piaci részesedés | 47 % | 52 % | 33 % | 31 % |
| Egységárak (EUR/tonna) | 2 574 | 3 052 | 3 229 | 3 081 |
| Egységárak (index) | 100 | 119 | 125 | 120 |

(103)

Az alábbi táblázat a közösségi gazdasági ágazat teljesítményét mutatja a közösségi független vevőknek történő értékesítéseik vonatkozásában.

7.
     
  táblázat

Értékesítési volumen, piaci részesedés és átlagos egységárak a Közösségben

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Értékesítési mennyiség (tonna)

43 972

45 540

37 531

30 589

Értékesítési mennyiség (index)

100

104

85

70

Piaci részesedés

47 %

52 %

33 %

31 %

Egységárak (EUR/tonna)

2 574

3 052

3 229

3 081

Egységárak (index)

100

119

125

120

| (104) | Míg a közösségi felhasználás változékony volt a figyelembe vett időszak során, és végül 4 %-kal nőtt a vizsgálati időszak végére a figyelembe vett időszak elejéhez képest, az érintett termék értékesítési volumene, ami a közösségi gazdasági ágazat által a független közösségi vevőknek történő értékesítést illeti, 30 %-kal csökkent. Ez annyit jelent, hogy a figyelembe vett időszak során a dömpingelt import miatt a közösségi gazdasági ágazat – különösen 2007-ben és a vizsgálati időszak végén – nem tudta kihasználni a megnövekedett felhasználás előnyeit és az általában véve stabil felhasználást. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 16 %-kal csökkent 2005 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(104)

Míg a közösségi felhasználás változékony volt a figyelembe vett időszak során, és végül 4 %-kal nőtt a vizsgálati időszak végére a figyelembe vett időszak elejéhez képest, az érintett termék értékesítési volumene, ami a közösségi gazdasági ágazat által a független közösségi vevőknek történő értékesítést illeti, 30 %-kal csökkent. Ez annyit jelent, hogy a figyelembe vett időszak során a dömpingelt import miatt a közösségi gazdasági ágazat – különösen 2007-ben és a vizsgálati időszak végén – nem tudta kihasználni a megnövekedett felhasználás előnyeit és az általában véve stabil felhasználást. Következésképpen a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése 16 %-kal csökkent 2005 és a vizsgálati időszak között.

| (105) | Ugyanezen időszakban a közösségi gazdasági ágazat gyártelepi szintű, független vevőknek szánt értékesítési átlagárai a közösségi piacon 20 %-kal nőttek, a fő nyersanyag – az alumínium – jelentős áremelkedését tükrözve. Ezzel együtt, míg az alumínium ára 27 %-kal nőtt, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési ára csak 20 %-kal emelkedett. A közösségi gazdasági ágazat valójában tehát nem tudta teljes mértékben áthárítani az általános költségemelkedést a vevőire. |
| --- | --- |

(105)

Ugyanezen időszakban a közösségi gazdasági ágazat gyártelepi szintű, független vevőknek szánt értékesítési átlagárai a közösségi piacon 20 %-kal nőttek, a fő nyersanyag – az alumínium – jelentős áremelkedését tükrözve. Ezzel együtt, míg az alumínium ára 27 %-kal nőtt, a közösségi gazdasági ágazat értékesítési ára csak 20 %-kal emelkedett. A közösségi gazdasági ágazat valójában tehát nem tudta teljes mértékben áthárítani az általános költségemelkedést a vevőire.

5.3.   Készletek

| (106) | Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló árukészletek mennyiségét mutatják.


  8.
     
  táblázat



  Készletek | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Készletek tonnában | 3 300 | 2 936 | 3 260 | 3 068 |
| Készletek (index) | 100 | 89 | 99 | 93 |

(106)

Az alábbi számadatok az egyes időszakok végén rendelkezésre álló árukészletek mennyiségét mutatják.

8.
     
  táblázat

Készletek

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Készletek tonnában

3 300

2 936

3 260

3 068

Készletek (index)

100

89

99

93

| (107) | A vizsgálat megállapította, hogy a készletek nem játszanak valóban szerepet a kár bekövetkezésében, hiszen a gyártás nagy részét megrendelésre végzik. Ezért a készletek változása itt csak tájékoztatásként szerepel. A készletek mindenesetre mintegy 7 %-kal csökkentek 2005 és a vizsgálati időszak között. |
| --- | --- |

(107)

A vizsgálat megállapította, hogy a készletek nem játszanak valóban szerepet a kár bekövetkezésében, hiszen a gyártás nagy részét megrendelésre végzik. Ezért a készletek változása itt csak tájékoztatásként szerepel. A készletek mindenesetre mintegy 7 %-kal csökkentek 2005 és a vizsgálati időszak között.

5.4.   Beruházások és tőkebevonási képesség

9.
     
  táblázat

Beruházások

| | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beruházások (EUR) | 6 900 065 | 671 268 | 1 329 302 | 3 993 640 |
| Beruházások (index) | 100 | 10 | 19 | 58 |

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Beruházások (EUR)

6 900 065

671 268

1 329 302

3 993 640

Beruházások (index)

100

10

19

58

| (108) | 2005 és a vizsgálati időszak között a hasonló termék gyártására fordított beruházások értéke 42 %-kal csökkent. A 2005 és 2006 között bekövetkezett jelentős, 90 %-os csökkenést követően 2007-ben az érték alacsony szinten maradt. A vizsgálati időszak folyamán a beruházások értéke 39 %-kal növekedett, de 2005-höz képest továbbra is alacsony szinten maradt. A vizsgálat során megállapították, hogy az épületekbe, berendezésekbe és gépekbe való beruházás célja elsősorban a gyártási kapacitás fenntartása volt. Megjegyzendő, hogy ezeket a beruházásokat más, az érintett terméktől eltérő alumíniumfóliák gyártására is lehet használni. Ennek ellenére, noha a fent már említett alacsony kapacitáskihasználás mellett nem lehetett a beruházásoknak az érintett termékre fordított részét pontosan meghatározni, kiderült, hogy a beruházásokat különben sem a teljes gyártási kapacitás növelése érdekében, hanem azért hajtották végre, hogy javítsák és tovább egyszerűsítsék a gyártási folyamatot költségmegtakarítás céljából. |
| --- | --- |

(108)

2005 és a vizsgálati időszak között a hasonló termék gyártására fordított beruházások értéke 42 %-kal csökkent. A 2005 és 2006 között bekövetkezett jelentős, 90 %-os csökkenést követően 2007-ben az érték alacsony szinten maradt. A vizsgálati időszak folyamán a beruházások értéke 39 %-kal növekedett, de 2005-höz képest továbbra is alacsony szinten maradt. A vizsgálat során megállapították, hogy az épületekbe, berendezésekbe és gépekbe való beruházás célja elsősorban a gyártási kapacitás fenntartása volt. Megjegyzendő, hogy ezeket a beruházásokat más, az érintett terméktől eltérő alumíniumfóliák gyártására is lehet használni. Ennek ellenére, noha a fent már említett alacsony kapacitáskihasználás mellett nem lehetett a beruházásoknak az érintett termékre fordított részét pontosan meghatározni, kiderült, hogy a beruházásokat különben sem a teljes gyártási kapacitás növelése érdekében, hanem azért hajtották végre, hogy javítsák és tovább egyszerűsítsék a gyártási folyamatot költségmegtakarítás céljából.

5.5.   Jövedelmezőség, a beruházás megtérülése és pénzforgalom

10.
     
  táblázat

Jövedelmezőség, a beruházás megtérülése és pénzforgalom

| | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EK-értékesítések jövedelmezősége | –4,8 % | –3,0 % | –0,1 % | –3,7 % |
| Összberuházások megtérülése | –90,3 % | – 718,8 % | –9,7 % | –85,7 % |
| Pénzforgalom | 3 % | –2 % | –1 % | 1 % |

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Az EK-értékesítések jövedelmezősége

–4,8 %

–3,0 %

–0,1 %

–3,7 %

Összberuházások megtérülése

–90,3 %

– 718,8 %

–9,7 %

–85,7 %

Pénzforgalom

3 %

–2 %

–1 %

1 %

| (109) | A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat nettó értékesítésének százalékában kifejezett nyereségesség negatív maradt, és ugyanúgy alakult, mint a közösségi felhasználás: a vizsgálat enyhe javulást mutatott a közösségi felhasználás 2007-es emelkedésének kontextusában, de a vizsgálati időszakban a nyereségesség ismét csökkent. |
| --- | --- |

(109)

A figyelembe vett időszakban a közösségi gazdasági ágazat nettó értékesítésének százalékában kifejezett nyereségesség negatív maradt, és ugyanúgy alakult, mint a közösségi felhasználás: a vizsgálat enyhe javulást mutatott a közösségi felhasználás 2007-es emelkedésének kontextusában, de a vizsgálati időszakban a nyereségesség ismét csökkent.

| (110) | A teljes befektetések megtérülésének számítása során a hasonló termék adózás előtti nettó nyereségét az állóeszközök nettó könyvelésben szereplő értékének arányában fejezték ki, a hasonló termékekre elosztva. Ez a mutató negatívnak bizonyult a figyelembe vett időszak alatt, és 2005–2006-ban különösen, amikor is a befektetések megtérülése – 90 %-ról – 719 %-ra esett vissza. |
| --- | --- |

(110)

A teljes befektetések megtérülésének számítása során a hasonló termék adózás előtti nettó nyereségét az állóeszközök nettó könyvelésben szereplő értékének arányában fejezték ki, a hasonló termékekre elosztva. Ez a mutató negatívnak bizonyult a figyelembe vett időszak alatt, és 2005–2006-ban különösen, amikor is a befektetések megtérülése – 90 %-ról – 719 %-ra esett vissza.

| (111) | A közösségi gazdasági ágazat pénzforgalmában is negatív változások mutatkoztak, aminek folytán a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetében drámai hanyatlás következett be. |
| --- | --- |

(111)

A közösségi gazdasági ágazat pénzforgalmában is negatív változások mutatkoztak, aminek folytán a vizsgálati időszakban a közösségi gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetében drámai hanyatlás következett be.

5.6.   Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

11.
     
  táblázat

Foglalkoztatás, termelékenység és bérek

| | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Alkalmazottak száma | 528 | 492 | 412 | 370 |
| Alkalmazottak száma (index) | 100 | 93 | 78 | 70 |
| Foglalkoztatási költségek | 12 868 631 | 12 653 345 | 10 281 921 | 9 116 970 |
| Foglalkoztatási költségek (index) | 100 | 98 | 80 | 71 |
| Átlagos munkaerőköltség | 24 379 | 25 710 | 24 967 | 24 655 |
| Átlagos munkaerőköltség (index) | 100 | 105 | 102 | 101 |
| Termelékenység (tonna/alkalmazott) | 100 | 102 | 101 | 91 |
| Termelékenység (index) | 100 | 102 | 101 | 91 |

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Alkalmazottak száma

528

492

412

370

Alkalmazottak száma (index)

100

93

78

70

Foglalkoztatási költségek

12 868 631

12 653 345

10 281 921

9 116 970

Foglalkoztatási költségek (index)

100

98

80

71

Átlagos munkaerőköltség

24 379

25 710

24 967

24 655

Átlagos munkaerőköltség (index)

100

105

102

101

Termelékenység (tonna/alkalmazott)

100

102

101

91

Termelékenység (index)

100

102

101

91

| (112) | A közösségi gazdasági ágazat által foglalkoztatottak száma összességében 30 %-kal csökkent, részben a figyelembe vett időszak végén végzett szerkezetátalakításból kifolyólag. Így – bár az átlagbérek változatlanok maradtak – a foglalkoztatási költségek összességükben jelentősen csökkentek. A foglalkoztatás csökkenése nem volt olyan gyors, mint a termelésé. Ennek következményeként közösségi gazdasági ágazat termelékenységét nem sikerült a 2005-ös szinten tartani. |
| --- | --- |

(112)

A közösségi gazdasági ágazat által foglalkoztatottak száma összességében 30 %-kal csökkent, részben a figyelembe vett időszak végén végzett szerkezetátalakításból kifolyólag. Így – bár az átlagbérek változatlanok maradtak – a foglalkoztatási költségek összességükben jelentősen csökkentek. A foglalkoztatás csökkenése nem volt olyan gyors, mint a termelésé. Ennek következményeként közösségi gazdasági ágazat termelékenységét nem sikerült a 2005-ös szinten tartani.

5.7.   A dömpingkülönbözet nagysága

| (113) | A dömpingelt behozatalok mennyiségének és árának figyelembevételével a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak. |
| --- | --- |

(113)

A dömpingelt behozatalok mennyiségének és árának figyelembevételével a tényleges dömpingkülönbözet hatása nem tekinthető elhanyagolhatónak.

5.8.   Korábbi dömping okozta károk helyreállítása

| (114) | A Tanács 2001-ben végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából és Oroszországból származó alumíniumfóliára (5). Ezek az intézkedések 2006. május elején hatályukat vesztették (6). Az e vizsgálat során gyűjtött adatokból úgy tűnik, hogy a közösségi gazdasági ágazat a korábbi dömpinget követően nem állt helyre, és helyzete 2006 után – azaz a dömpingellenes vámok megszűnését és a dömpingelt behozatalnak a közösségi piacon való ismételt megjelenését követően – még inkább romlott. |
| --- | --- |

(114)

A Tanács 2001-ben végleges dömpingellenes vámot vetett ki a Kínából és Oroszországból származó alumíniumfóliára (5). Ezek az intézkedések 2006. május elején hatályukat vesztették (6). Az e vizsgálat során gyűjtött adatokból úgy tűnik, hogy a közösségi gazdasági ágazat a korábbi dömpinget követően nem állt helyre, és helyzete 2006 után – azaz a dömpingellenes vámok megszűnését és a dömpingelt behozatalnak a közösségi piacon való ismételt megjelenését követően – még inkább romlott.

5.9.   Növekedés

| (115) | A vizsgálat kimutatta, hogy a felhasználás viszonylag stabil szintje ellenére – amely azért a figyelembe vett időszakban enyhén ingadozott – a közösségi gazdasági ágazat mind értékesítési volumenéből (– 31,4 %), mind pedig piaci részesedéséből veszített (– 35 %) az időszak során. |
| --- | --- |

(115)

A vizsgálat kimutatta, hogy a felhasználás viszonylag stabil szintje ellenére – amely azért a figyelembe vett időszakban enyhén ingadozott – a közösségi gazdasági ágazat mind értékesítési volumenéből (– 31,4 %), mind pedig piaci részesedéséből veszített (– 35 %) az időszak során.

6.   A kárra vonatkozó következtetés

| (116) | A kármutatók elemzése rámutatott arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszak alatt jelentősen romlott. A figyelembe vett időszak folyamán mindegyik kármutató negatív tendenciát jelez, kivéve az eladási egységárakat a nyersanyag áremelkedése miatt, és így nem befolyásolhatták pozitívan a közösségi gazdasági ágazat nyereségességét, amely az egész időszak folyamán negatív maradt. A piaci részesedés csökkenésének megállítása és a gyártás ésszerű szinten tartása érdekében a közösségi gazdasági ágazatnak nem maradt más választása, mint a dömpingelt behozatal árszintjének követése, és nem volt abban a helyzetben, hogy az erősen megemelkedett nyersanyagárakat fogyasztóira hárítsa. Ennek következtében a közösségi gazdasági ágazat veszteségeket szenvedett, és pénzügyi helyzete a figyelembe vett időszakban jelentősen romlott. |
| --- | --- |

(116)

A kármutatók elemzése rámutatott arra, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete a figyelembe vett időszak alatt jelentősen romlott. A figyelembe vett időszak folyamán mindegyik kármutató negatív tendenciát jelez, kivéve az eladási egységárakat a nyersanyag áremelkedése miatt, és így nem befolyásolhatták pozitívan a közösségi gazdasági ágazat nyereségességét, amely az egész időszak folyamán negatív maradt. A piaci részesedés csökkenésének megállítása és a gyártás ésszerű szinten tartása érdekében a közösségi gazdasági ágazatnak nem maradt más választása, mint a dömpingelt behozatal árszintjének követése, és nem volt abban a helyzetben, hogy az erősen megemelkedett nyersanyagárakat fogyasztóira hárítsa. Ennek következtében a közösségi gazdasági ágazat veszteségeket szenvedett, és pénzügyi helyzete a figyelembe vett időszakban jelentősen romlott.

| (117) | Az értékesítési volumen csökkenése azt is maga után vonta, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem tudta kihasználni az alumíniumfólia-piacon mutatkozó viszonylag stabil keresletet a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(117)

Az értékesítési volumen csökkenése azt is maga után vonta, hogy a közösségi gazdasági ágazat nem tudta kihasználni az alumíniumfólia-piacon mutatkozó viszonylag stabil keresletet a figyelembe vett időszak alatt.

| (118) | A fentiek figyelembevételével átmenetileg megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdése szerint. |
| --- | --- |

(118)

A fentiek figyelembevételével átmenetileg megállapítható, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdése szerint.

F.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK

1.   Bevezetés

| (119) | Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárnak minősíthető. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, a közösségi gazdasági ágazatot ezzel egyidejűleg károkozással fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdoníthassák a dömpingelt behozatalnak. |
| --- | --- |

(119)

Az alaprendelet 3. cikkének (6) és (7) bekezdése értelmében a Bizottság megvizsgálta, hogy az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó érintett termék dömpingelt behozatala okozott-e olyan mértékű kárt a közösségi gazdasági ágazatnak, amely jelentős kárnak minősíthető. A dömpingelt behozataltól eltérő egyéb, a közösségi gazdasági ágazatot ezzel egyidejűleg károkozással fenyegető ismert tényezőket is megvizsgáltak annak biztosítására, hogy az egyéb tényezők által okozott esetleges károkat ne tulajdoníthassák a dömpingelt behozatalnak.

2.   A dömpingelt behozatal hatása

| (120) | Az érintett országokból származó behozatal volumene jelentősen – 257 %-kal –, piaci részesedése pedig 35 százalékponttal nőtt, a vizsgálati időszakban elérve a közösségi piac 49 %-át. Ezzel egy időben a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése megközelítőleg 17 százalékponttal csökkent. |
| --- | --- |

(120)

Az érintett országokból származó behozatal volumene jelentősen – 257 %-kal –, piaci részesedése pedig 35 százalékponttal nőtt, a vizsgálati időszakban elérve a közösségi piac 49 %-át. Ezzel egy időben a közösségi gazdasági ágazat piaci részesedése megközelítőleg 17 százalékponttal csökkent.

| (121) | Az érintett országokból érkező behozatal tonnánkénti átlagos értékesítési egységára csak 15 %-kal nőtt, noha a nyersanyag ára nemzetközi méretekben 27 %-kal emelkedett; ezzel a közösségi gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszakban átlagosan 10 %-kal kínált alá. Az érintett országokból érkező behozatal mennyiségének jelentős növekedése, valamint piaci részesedésük növekedése a figyelembe vett időszakban – olyan árak mellett, amelyek jóval a közösségi gazdasági ágazat árai alatt maradtak – egybeesett a közösségi gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetének nyilvánvaló romlásával ugyanebben az időszakban. Ez a romlás különösen a gyártásvolumenben és az értékesítés volumenében jelentkezik, ezek jelentősen csökkentek. Az eladási árak növekedése továbbá nem volt olyan ütemű, mint a nyersanyagköltség növekedése. Míg a haszonkulcs enyhén növekedett 2005 és a vizsgálati időszak vége között, a figyelembe vett időszak egészében negatív maradt. |
| --- | --- |

(121)

Az érintett országokból érkező behozatal tonnánkénti átlagos értékesítési egységára csak 15 %-kal nőtt, noha a nyersanyag ára nemzetközi méretekben 27 %-kal emelkedett; ezzel a közösségi gazdasági ágazat árainak a vizsgálati időszakban átlagosan 10 %-kal kínált alá. Az érintett országokból érkező behozatal mennyiségének jelentős növekedése, valamint piaci részesedésük növekedése a figyelembe vett időszakban – olyan árak mellett, amelyek jóval a közösségi gazdasági ágazat árai alatt maradtak – egybeesett a közösségi gazdasági ágazat általános pénzügyi helyzetének nyilvánvaló romlásával ugyanebben az időszakban. Ez a romlás különösen a gyártásvolumenben és az értékesítés volumenében jelentkezik, ezek jelentősen csökkentek. Az eladási árak növekedése továbbá nem volt olyan ütemű, mint a nyersanyagköltség növekedése. Míg a haszonkulcs enyhén növekedett 2005 és a vizsgálati időszak vége között, a figyelembe vett időszak egészében negatív maradt.

| (122) | A dömpingelt import hatásairól szóló elemzésben a Bizottság megállapította, hogy az ár a verseny fontos tényezője, mivel a minőségbeli különbség nem játszik nagy szerepet. Megjegyzendő, hogy a dömpingelt import ára jóval alatta maradt mind a közösségi gazdasági ágazat, mind pedig más harmadik országbeli exportőrök árainak. |
| --- | --- |

(122)

A dömpingelt import hatásairól szóló elemzésben a Bizottság megállapította, hogy az ár a verseny fontos tényezője, mivel a minőségbeli különbség nem játszik nagy szerepet. Megjegyzendő, hogy a dömpingelt import ára jóval alatta maradt mind a közösségi gazdasági ágazat, mind pedig más harmadik országbeli exportőrök árainak.

| (123) | Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy az érintett behozatal által gyakorolt nyomás, mely 2005-től a mennyiség és a piaci részesedés emelkedéséhez vezetett, és melyet igen alacsony és dömpingelt árak jellemeztek, meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár kialakulásában. |
| --- | --- |

(123)

Ezért ideiglenesen megállapítható, hogy az érintett behozatal által gyakorolt nyomás, mely 2005-től a mennyiség és a piaci részesedés emelkedéséhez vezetett, és melyet igen alacsony és dömpingelt árak jellemeztek, meghatározó szerepet játszott a közösségi gazdasági ágazatot ért jelentős kár kialakulásában.

3.   Egyéb tényezők hatása

a)   
  A Kínán, Örményországon és Brazílián kívüli harmadik országokból származó behozatalok

12.
     
  táblázat

Más harmadik országokból származó behozatal (mennyiség)

| Behozatal (tonna) | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oroszország | 10 661 | 11 393 | 9 835 | 7 139 |
| Index | 100 | 107 | 92 | 67 |
| Törökország | 3 525 | 2 278 | 1 968 | 2 075 |
| Index | 100 | 65 | 56 | 59 |
| Venezuela | 3 446 | 1 346 | 1 814 | 1 039 |
| Index | 100 | 39 | 53 | 30 |
| Egyéb harmadik országok | 1 982 | 1 489 | 2 124 | 2 617 |
| Index | 100 | 75 | 107 | 132 |
| Összesen | 19 614 | 16 506 | 15 741 | 12 870 |
| Index | 100 | 84 | 80 | 66 |

Behozatal (tonna)

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Oroszország

10 661

11 393

9 835

7 139

Index

100

107

92

67

Törökország

3 525

2 278

1 968

2 075

Index

100

65

56

59

Venezuela

3 446

1 346

1 814

1 039

Index

100

39

53

30

Egyéb harmadik országok

1 982

1 489

2 124

2 617

Index

100

75

107

132

Összesen

19 614

16 506

15 741

12 870

Index

100

84

80

66

13.
     
  táblázat

Más harmadik országokból származó behozatal (átlagár tonnánként)

| Átlagár (EUR) | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oroszország | 2 366 | 2 718 | 2 905 | 2 743 |
| Index | 100 | 115 | 123 | 116 |
| Törökország | 3 124 | 2 977 | 3 027 | 2 948 |
| Index | 100 | 95 | 97 | 94 |
| Venezuela | 2 351 | 2 885 | 2 982 | 2 698 |
| Index | 100 | 123 | 127 | 115 |
| Egyéb harmadik országok | 2 325 | 2 728 | 3 123 | 3 307 |
| Index | 100 | 117 | 134 | 142 |
| Összesen | 2 541 | 2 827 | 3 009 | 2 924 |
| Index | 100 | 111 | 118 | 115 |

Átlagár (EUR)

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Oroszország

2 366

2 718

2 905

2 743

Index

100

115

123

116

Törökország

3 124

2 977

3 027

2 948

Index

100

95

97

94

Venezuela

2 351

2 885

2 982

2 698

Index

100

123

127

115

Egyéb harmadik országok

2 325

2 728

3 123

3 307

Index

100

117

134

142

Összesen

2 541

2 827

3 009

2 924

Index

100

111

118

115

14.
     
  táblázat

Piaci részesedés

| Piaci részesedés (%-ban) | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Oroszország | 11,19 % | 13,00 % | 8,52 % | 7,23 % |
| Törökország | 3,70 % | 2,60 % | 1,71 % | 2,10 % |
| Venezuela | 3,62 % | 1,54 % | 1,57 % | 1,05 % |
| Egyéb harmadik országok | 2,08 % | 1,70 % | 1,84 % | 2,65 % |
| Összesen | 20,6 % | 18,8 % | 13,6 % | 13,0 % |

Piaci részesedés (%-ban)

2005

2006

2007

Vizsgálati időszak

Oroszország

11,19 %

13,00 %

8,52 %

7,23 %

Törökország

3,70 %

2,60 %

1,71 %

2,10 %

Venezuela

3,62 %

1,54 %

1,57 %

1,05 %

Egyéb harmadik országok

2,08 %

1,70 %

1,84 %

2,65 %

Összesen

20,6 %

18,8 %

13,6 %

13,0 %

| (124) | A főbb egyéb exportáló országok Oroszország, Törökország és Venezuela, amelyek 1,0 és 7,3 % közötti piaci részesedést képviseltek a vizsgálati időszak alatt. A többi harmadik ország behozatala külön-külön csak elhanyagolható piaci részesedéseket jelentett. Amint a fenti 11. táblázatból kitűnik, a más harmadik országok behozatalának volumene jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban: a 2005-ös 19 614 tonnáról a vizsgálati időszak alatti 12 870 tonnára, azaz 34 %-kal. A piaci részesedések ugyanígy csökkentek, a 2005-ös 20,6 %-ról a vizsgálati időszak alatti 13 %-ra. |
| --- | --- |

(124)

A főbb egyéb exportáló országok Oroszország, Törökország és Venezuela, amelyek 1,0 és 7,3 % közötti piaci részesedést képviseltek a vizsgálati időszak alatt. A többi harmadik ország behozatala külön-külön csak elhanyagolható piaci részesedéseket jelentett. Amint a fenti 11. táblázatból kitűnik, a más harmadik országok behozatalának volumene jelentősen csökkent a figyelembe vett időszakban: a 2005-ös 19 614 tonnáról a vizsgálati időszak alatti 12 870 tonnára, azaz 34 %-kal. A piaci részesedések ugyanígy csökkentek, a 2005-ös 20,6 %-ról a vizsgálati időszak alatti 13 %-ra.

| (125) | Az importárakkal kapcsolatban megjegyzendő, hogy a három másik fő exportáló ország – Oroszország, Törökország és Venezuela – behozatalait a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árainál kissé alacsonyabb árak jellemezték. Ezzel együtt ezen országok korlátozott, sőt fokozatosan csökkenő piaci részesedését nem ítélték negatívnak a közösségi gazdasági ágazat helyzetére nézve. A többi harmadik ország árai – Oroszország, Törökország, Venezuela és a három érintett ország kivételével – átlagosan magasabbnak bizonyultak, mint a közösségi gazdasági ágazatéi (+ 7,8 %). |
| --- | --- |

(125)

Az importárakkal kapcsolatban megjegyzendő, hogy a három másik fő exportáló ország – Oroszország, Törökország és Venezuela – behozatalait a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árainál kissé alacsonyabb árak jellemezték. Ezzel együtt ezen országok korlátozott, sőt fokozatosan csökkenő piaci részesedését nem ítélték negatívnak a közösségi gazdasági ágazat helyzetére nézve. A többi harmadik ország árai – Oroszország, Törökország, Venezuela és a három érintett ország kivételével – átlagosan magasabbnak bizonyultak, mint a közösségi gazdasági ágazatéi (+ 7,8 %).

| (126) | Ebből az a következtetés vonható le, hogy a más harmadik országokból származó behozatal nem gyakorolt jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(126)

Ebből az a következtetés vonható le, hogy a más harmadik országokból származó behozatal nem gyakorolt jelentős hatást a közösségi gazdasági ágazat helyzetére.

b)   
  A közösségi gazdasági ágazat kivitele

| (127) | Egy exportáló gyártó hangoztatta, hogy az EUR/USD átváltási árfolyam kedvezőtlen alakulása volt a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye nagyfokú romlásának oka, ami aztán az ágazat jelentős kárához vezetett. |
| --- | --- |

(127)

Egy exportáló gyártó hangoztatta, hogy az EUR/USD átváltási árfolyam kedvezőtlen alakulása volt a közösségi gazdasági ágazat exportteljesítménye nagyfokú romlásának oka, ami aztán az ágazat jelentős kárához vezetett.

| (128) | A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat Közösségen kívülre irányuló alumíniumfólia-exportja (63 %-kal) csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat exportárai is csökkentek, 26 %-kal. A vizsgálati időszak során azonban ezek az exportok a közösségi gazdasági ágazat független vevők számára történő összes értékesítésének csupán 6,6 %-át tették ki, így a Bizottság álláspontja szerint nem volt jelentős szerepük a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárban. |
| --- | --- |

(128)

A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat Közösségen kívülre irányuló alumíniumfólia-exportja (63 %-kal) csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a közösségi gazdasági ágazat exportárai is csökkentek, 26 %-kal. A vizsgálati időszak során azonban ezek az exportok a közösségi gazdasági ágazat független vevők számára történő összes értékesítésének csupán 6,6 %-át tették ki, így a Bizottság álláspontja szerint nem volt jelentős szerepük a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárban.

c)   
  A közösségi gazdasági ágazat behozatala

| (129) | Egy közösségi gyártó a Kínában lévő, vele kapcsolatban álló vállalattól importálta az érintett terméket, és azt értékesítette újra a közösségi piacon. Noha a viszonteladási árak valóban a közösségi gazdasági ágazat árai alá kínáltak, meg kell jegyezni, hogy ez a Kínából származó import csak igen kis részét jelentette a Kínából érkező összbehozatalnak (1 és 5 % között). Ezen túlmenően pedig az ilyen jellegű behozatalra csak azért került sor, hogy megtartsák globális vevőiket, akik egyébként a kínai szállítóktól dömpingelt áron vásárolták volna meg az érintett terméket. Ezért a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az érintett terméknek az érintett közösségi gyártó által Kínából végzett behozatalának kis volumene nem szünteti meg a dömpingelt import és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(129)

Egy közösségi gyártó a Kínában lévő, vele kapcsolatban álló vállalattól importálta az érintett terméket, és azt értékesítette újra a közösségi piacon. Noha a viszonteladási árak valóban a közösségi gazdasági ágazat árai alá kínáltak, meg kell jegyezni, hogy ez a Kínából származó import csak igen kis részét jelentette a Kínából érkező összbehozatalnak (1 és 5 % között). Ezen túlmenően pedig az ilyen jellegű behozatalra csak azért került sor, hogy megtartsák globális vevőiket, akik egyébként a kínai szállítóktól dömpingelt áron vásárolták volna meg az érintett terméket. Ezért a Bizottság arra a megállapításra jutott, hogy az érintett terméknek az érintett közösségi gyártó által Kínából végzett behozatalának kis volumene nem szünteti meg a dömpingelt import és a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár közötti okozati összefüggést.

d)   
  A közösségi gazdasági ágazat által önmagának okozott kár

| (130) | Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenése nem a szóban forgó behozatal miatt következett be, hanem azért, mert az ágazat úgy döntött, hogy termelését és eladásait a háztartási használatú alumíniumfólia jövedelmezőbb piaca felé irányítja. |
| --- | --- |

(130)

Egy exportáló gyártó azt állította, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumenének csökkenése nem a szóban forgó behozatal miatt következett be, hanem azért, mert az ágazat úgy döntött, hogy termelését és eladásait a háztartási használatú alumíniumfólia jövedelmezőbb piaca felé irányítja.

| (131) | Az áttekercselők azt állították, hogy az érintett termék tulajdonképpen melléktermék a közösségi gazdasági ágazat számára, és csak arra való, hogy „járjanak a gépek”, amikor a háztartási felhasználásra szánt alumíniumfólia iránt kicsi a kereslet. |
| --- | --- |

(131)

Az áttekercselők azt állították, hogy az érintett termék tulajdonképpen melléktermék a közösségi gazdasági ágazat számára, és csak arra való, hogy „járjanak a gépek”, amikor a háztartási felhasználásra szánt alumíniumfólia iránt kicsi a kereslet.

| (132) | A vizsgálat ideiglenesen azonban azt állapította meg, hogy ezek az állítások alaptalanok. Az egyik legnagyobb közösségi gyártó háztartási alumíniumfólia-gyártásának volumene a figyelembe vett időszak alatt stabil maradt, míg az érintett termék eladási volumene jelentősen csökkent. Ezért ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a közösségi gazdasági ágazatban jelentős kihasználatlan kapacitások vannak. A közösségi gazdasági ágazat kihasználatlan kapacitása megnőtt, mióta a kapacitáskihasználás jelentősen (86-ról 60 %-ra) csökkent. |
| --- | --- |

(132)

A vizsgálat ideiglenesen azonban azt állapította meg, hogy ezek az állítások alaptalanok. Az egyik legnagyobb közösségi gyártó háztartási alumíniumfólia-gyártásának volumene a figyelembe vett időszak alatt stabil maradt, míg az érintett termék eladási volumene jelentősen csökkent. Ezért ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a közösségi gazdasági ágazatban jelentős kihasználatlan kapacitások vannak. A közösségi gazdasági ágazat kihasználatlan kapacitása megnőtt, mióta a kapacitáskihasználás jelentősen (86-ról 60 %-ra) csökkent.

e)   
  A felhasználás alakulása a közösségi piacon

| (133) | Megvizsgálták, hogy a felhasználás alakulása lehetett-e olyan tényező, amely jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(133)

Megvizsgálták, hogy a felhasználás alakulása lehetett-e olyan tényező, amely jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak.

| (134) | Amint a (88) preambulumbekezdés említi, a közösségi felhasználás nem mutat egységes tendenciát. A közösségi összfelhasználás ugyan visszaesett 2005 és 2006 között, 2007-ben azonban ismét megnőtt. A vizsgálati időszak alatt a felhasználás 17 százalékponttal csökkent. A közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene azonban nem ugyanígy alakult, mivel az eladások erősen csökkentek, különösen 2006–2007-ben (– 19 %), míg a közösségi felhasználás ugyanakkor 29 %-kal megnőtt. A figyelembe vett időszak vizsgálatakor továbbá kitűnik, hogy a közösségi gazdasági ágazat a vizsgálati időszak alatt nem teljesítette ugyanazt az eladási volument, mint a figyelembe vett időszak elején (– 30 %), noha a közösségi felhasználás csaknem ugyanolyan szintre esett vissza a vizsgálati időszak végére, az össznövekedés + 4 % lévén. |
| --- | --- |

(134)

Amint a (88) preambulumbekezdés említi, a közösségi felhasználás nem mutat egységes tendenciát. A közösségi összfelhasználás ugyan visszaesett 2005 és 2006 között, 2007-ben azonban ismét megnőtt. A vizsgálati időszak alatt a felhasználás 17 százalékponttal csökkent. A közösségi gazdasági ágazat értékesítési volumene azonban nem ugyanígy alakult, mivel az eladások erősen csökkentek, különösen 2006–2007-ben (– 19 %), míg a közösségi felhasználás ugyanakkor 29 %-kal megnőtt. A figyelembe vett időszak vizsgálatakor továbbá kitűnik, hogy a közösségi gazdasági ágazat a vizsgálati időszak alatt nem teljesítette ugyanazt az eladási volument, mint a figyelembe vett időszak elején (– 30 %), noha a közösségi felhasználás csaknem ugyanolyan szintre esett vissza a vizsgálati időszak végére, az össznövekedés + 4 % lévén.

f)   
  A közösségi gazdasági ágazat költségeinek alakulása

| (135) | Mivel a nyersanyagköltségek az összes gyártási költség 60–65 %-át képviselik, az alumínium árának erőteljes emelkedése a nemzetközi piacon – 27 % a figyelembe vett időszakban – az ágazat költségeinek jelentős növekedéséhez vezetett. |
| --- | --- |

(135)

Mivel a nyersanyagköltségek az összes gyártási költség 60–65 %-át képviselik, az alumínium árának erőteljes emelkedése a nemzetközi piacon – 27 % a figyelembe vett időszakban – az ágazat költségeinek jelentős növekedéséhez vezetett.

| (136) | Ugyanakkor, míg a nyersanyag ára 27 %-kal, a közösségi gazdasági ágazat eladási ára csak 19 %-kal nőtt, ami azt jelenti, hogy a költségnövekedést nem lehetett teljes mértékben a vevőkre áthárítani. |
| --- | --- |

(136)

Ugyanakkor, míg a nyersanyag ára 27 %-kal, a közösségi gazdasági ágazat eladási ára csak 19 %-kal nőtt, ami azt jelenti, hogy a költségnövekedést nem lehetett teljes mértékben a vevőkre áthárítani.

4.   Következtetés az okozati összefüggésről

| (137) | A fentiek alapján ideiglenesen levonható a következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárát nem lehet sem egyéb harmadik országokból származó behozatalnak, sem a közösségi piacon bekövetkezett keresletcsökkenésnek tulajdonítani, hanem csakis az érintett országokból a figyelembe vett időszakon belüli dömpingelt behozatal növekedésének. Az egyrészt az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal növekedése, az említett országok piaci részesedésének növekedése és a megállapított alákínálás, valamint másrészről a közösségi gazdasági ágazat helyzetének nyilvánvaló romlása közötti időbeli egybeesés arra enged következtetni, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt a dömpingelt behozatal okozta, az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében. Ez különösen abban nyilvánult meg, hogy a dömpingelt behozatal árnyomására a közösségi gazdasági ágazat nem tudta emelni értékesítési árait a közösségi piacon. Így az általános költségnövekedést nem lehetett teljes mértékben a vevőkre hárítani, és a haszonkulcs nagyon alacsony maradt a közösségi felhasználás 2006 és 2007 közötti erőteljes emelkedése ellenére, ami drasztikus hatást gyakorolt a közösségi ágazat általános pénzügyi helyzetére. A Bizottság egyéb tényezők lehetséges hatását is megvizsgálta – egyéb harmadik országokból származó behozatal, a közösségi gazdasági ágazat exportja, illetve a költségek alakulása –, de azok nem bizonyultak a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár meghatározó okainak. |
| --- | --- |

(137)

A fentiek alapján ideiglenesen levonható a következtetés, hogy a közösségi gazdasági ágazat jelentős kárát nem lehet sem egyéb harmadik országokból származó behozatalnak, sem a közösségi piacon bekövetkezett keresletcsökkenésnek tulajdonítani, hanem csakis az érintett országokból a figyelembe vett időszakon belüli dömpingelt behozatal növekedésének. Az egyrészt az Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó dömpingelt behozatal növekedése, az említett országok piaci részesedésének növekedése és a megállapított alákínálás, valamint másrészről a közösségi gazdasági ágazat helyzetének nyilvánvaló romlása közötti időbeli egybeesés arra enged következtetni, hogy a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt a dömpingelt behozatal okozta, az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében. Ez különösen abban nyilvánult meg, hogy a dömpingelt behozatal árnyomására a közösségi gazdasági ágazat nem tudta emelni értékesítési árait a közösségi piacon. Így az általános költségnövekedést nem lehetett teljes mértékben a vevőkre hárítani, és a haszonkulcs nagyon alacsony maradt a közösségi felhasználás 2006 és 2007 közötti erőteljes emelkedése ellenére, ami drasztikus hatást gyakorolt a közösségi ágazat általános pénzügyi helyzetére. A Bizottság egyéb tényezők lehetséges hatását is megvizsgálta – egyéb harmadik országokból származó behozatal, a közösségi gazdasági ágazat exportja, illetve a költségek alakulása –, de azok nem bizonyultak a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár meghatározó okainak.

| (138) | A fenti elemzés alapján – amely a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi ismert tényező hatásait megfelelően megkülönböztette és elkülönítette a dömpingelt behozatal káros hatásától – azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy az Örményországból, Brazíliából és Kínai Népköztársaságból származó alumíniumfólia-behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(138)

A fenti elemzés alapján – amely a közösségi gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló valamennyi ismert tényező hatásait megfelelően megkülönböztette és elkülönítette a dömpingelt behozatal káros hatásától – azt az ideiglenes következtetést vonták le, hogy az Örményországból, Brazíliából és Kínai Népköztársaságból származó alumíniumfólia-behozatal jelentős kárt okozott a közösségi gazdasági ágazatnak az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében.

G.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

| (139) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó következtetés ellenére fennállnak-e kényszerítő okok annak megállapítására, hogy az intézkedések elfogadása ebben az esetben nem közösségi érdek. E tekintetben mérlegelni kell a lehetséges intézkedéseknek az eljárásban részt vevő felekre gyakorolt várható hatását és annak a következményeit is, ha nem hoznak intézkedéseket. |
| --- | --- |

(139)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy a kárt okozó dömpingre vonatkozó következtetés ellenére fennállnak-e kényszerítő okok annak megállapítására, hogy az intézkedések elfogadása ebben az esetben nem közösségi érdek. E tekintetben mérlegelni kell a lehetséges intézkedéseknek az eljárásban részt vevő felekre gyakorolt várható hatását és annak a következményeit is, ha nem hoznak intézkedéseket.

| (140) | Annak érdekében, hogy az intézkedések bevezetésének vagy elhagyásának valószínű hatását felmérje, a Bizottság információt kért az összes ismert érintett féltől, illetve azoktól, akik maguktól jelentkeztek. Ennek alapján a Bizottság kérdőíveket küldött ki a közösségi gazdasági ágazatnak, két független importőrnek és 24 felhasználónak. |
| --- | --- |

(140)

Annak érdekében, hogy az intézkedések bevezetésének vagy elhagyásának valószínű hatását felmérje, a Bizottság információt kért az összes ismert érintett féltől, illetve azoktól, akik maguktól jelentkeztek. Ennek alapján a Bizottság kérdőíveket küldött ki a közösségi gazdasági ágazatnak, két független importőrnek és 24 felhasználónak.

| (141) | Amint a (10) preambulumbekezdésben szerepel, hat közösségi gyártó és nyolc független importőr/felhasználó válaszolt a kérdőívre. |
| --- | --- |

(141)

Amint a (10) preambulumbekezdésben szerepel, hat közösségi gyártó és nyolc független importőr/felhasználó válaszolt a kérdőívre.

1.   A közösségi gazdasági ágazat érdeke

| (142) | A közösségi gazdasági ágazatnak kárt okozó helyzet abból adódott, hogy nehéz volt versenyeznie az alacsony árú, dömpingelt behozatallal. |
| --- | --- |

(142)

A közösségi gazdasági ágazatnak kárt okozó helyzet abból adódott, hogy nehéz volt versenyeznie az alacsony árú, dömpingelt behozatallal.

| (143) | Az intézkedések bevezetése várhatóan megakadályozza majd a piac további torzulását és a további árleszorítást, valamint helyreállítja a tisztességes versenyt. A közösségi gazdasági ágazat így képes lesz eladási volumenének emelésére, és a piaci részesedésének visszaszerzésére, s ezáltal jobb méretgazdaságosság elérésére, hogy így a gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének javításához, illetve a termelési létesítményekbe történő beruházásokhoz szükséges haszonszintet elérje, ezáltal garantálva a közösségi gazdasági ágazat fennmaradását. |
| --- | --- |

(143)

Az intézkedések bevezetése várhatóan megakadályozza majd a piac további torzulását és a további árleszorítást, valamint helyreállítja a tisztességes versenyt. A közösségi gazdasági ágazat így képes lesz eladási volumenének emelésére, és a piaci részesedésének visszaszerzésére, s ezáltal jobb méretgazdaságosság elérésére, hogy így a gazdasági ágazat pénzügyi helyzetének javításához, illetve a termelési létesítményekbe történő beruházásokhoz szükséges haszonszintet elérje, ezáltal garantálva a közösségi gazdasági ágazat fennmaradását.

| (144) | Amennyiben azonban dömpingellenes intézkedések alkalmazására nem kerül sor, a közösségi gazdasági ágazat helyzete tovább romlana. A közösségi gazdasági ágazatot különösen kedvezőtlenül érinti az emelkedő eladási egységárak ellenére bekövetkező bevételcsökkenés. Ez a közösségi ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése csökkenéséből ered, amit a dömpingelt import okoz. A dömpingelt behozatal árnyomásának következtében a közösségi gazdasági ágazat nem tudta teljes egészében áthárítani vevőire a nyersanyagköltség emelkedését sem. A vizsgálati időszak alatti csökkenő bevételt és jelentősen rosszabbodó tendenciát tekintve az a legvalószínűbb, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete intézkedések hiányában tovább romlana. Ez végső soron a gyártás további kényszerű csökkentéséhez vezetne, ami veszélyeztethetné a közösségi foglalkoztatást és beruházásokat. A közösségi gyártás megszűnése esetén az alumíniumfólia-felhasználók jobban függenének a közösségen kívüli szállítóktól. |
| --- | --- |

(144)

Amennyiben azonban dömpingellenes intézkedések alkalmazására nem kerül sor, a közösségi gazdasági ágazat helyzete tovább romlana. A közösségi gazdasági ágazatot különösen kedvezőtlenül érinti az emelkedő eladási egységárak ellenére bekövetkező bevételcsökkenés. Ez a közösségi ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése csökkenéséből ered, amit a dömpingelt import okoz. A dömpingelt behozatal árnyomásának következtében a közösségi gazdasági ágazat nem tudta teljes egészében áthárítani vevőire a nyersanyagköltség emelkedését sem. A vizsgálati időszak alatti csökkenő bevételt és jelentősen rosszabbodó tendenciát tekintve az a legvalószínűbb, hogy a közösségi gazdasági ágazat helyzete intézkedések hiányában tovább romlana. Ez végső soron a gyártás további kényszerű csökkentéséhez vezetne, ami veszélyeztethetné a közösségi foglalkoztatást és beruházásokat. A közösségi gyártás megszűnése esetén az alumíniumfólia-felhasználók jobban függenének a közösségen kívüli szállítóktól.

| (145) | Ennek megfelelően levonható az az ideiglenes következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése a közösségi gazdasági ágazat érdekét szolgálná, mivel lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy a káros dömping hatásait követően helyreálljon. |
| --- | --- |

(145)

Ennek megfelelően levonható az az ideiglenes következtetés, hogy a dömpingellenes intézkedések bevezetése a közösségi gazdasági ágazat érdekét szolgálná, mivel lehetővé tenné a közösségi gazdasági ágazat számára, hogy a káros dömping hatásait követően helyreálljon.

2.   A független importőrök érdeke

| (146) | A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert importőrnek/kereskedőnek. Az importőrök közül ketten nyújtottak be a kérdőívre válaszokat. A két importőr által behozott érintett termék mennyisége az érintett országokból a Közösségbe irányuló teljes behozatal 17,0 %-át és a közösségi felhasználás 8,0 %-át teszi ki. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság kérdőíveket küldött minden ismert importőrnek/kereskedőnek. Az importőrök közül ketten nyújtottak be a kérdőívre válaszokat. A két importőr által behozott érintett termék mennyisége az érintett országokból a Közösségbe irányuló teljes behozatal 17,0 %-át és a közösségi felhasználás 8,0 %-át teszi ki.

| (147) | Az érintett importőrök által szolgáltatott információk szerint az érintett termékre vonatkozó haszonkulcs valóban viszonylag alacsony. Ezért azt állították, hogy az esetleges dömpingellenes vámokat nem lehetne a végső felhasználókra – azaz elsősorban az áttekercselőkre – áthárítani. |
| --- | --- |

(147)

Az érintett importőrök által szolgáltatott információk szerint az érintett termékre vonatkozó haszonkulcs valóban viszonylag alacsony. Ezért azt állították, hogy az esetleges dömpingellenes vámokat nem lehetne a végső felhasználókra – azaz elsősorban az áttekercselőkre – áthárítani.

| (148) | Először is megjegyzendő, hogy a vizsgálat feltárta, hogy az árnövekedések legalább részben átháríthatók a vevőkre, mivel – mint az alábbiakban említjük – az alumíniumfólia árai erősen ingadoznak és egyes nagyobb áremelkedéseket már a múltban is áthárítottak a vevőkre. |
| --- | --- |

(148)

Először is megjegyzendő, hogy a vizsgálat feltárta, hogy az árnövekedések legalább részben átháríthatók a vevőkre, mivel – mint az alábbiakban említjük – az alumíniumfólia árai erősen ingadoznak és egyes nagyobb áremelkedéseket már a múltban is áthárítottak a vevőkre.

| (149) | Másodszor, vannak más beszállító országok is, mint Oroszország, Venezuela vagy Törökország, ahonnan a terméket dömpingellenes vám nélkül lehet behozni. Ezért annak ellenére, hogy a dömpingellenes vám kivetése bizonyos mértékig hatna ezekre a vállalatokra, e hatás az egyéb szállító országok megléte miatt mérsékelt lenne. |
| --- | --- |

(149)

Másodszor, vannak más beszállító országok is, mint Oroszország, Venezuela vagy Törökország, ahonnan a terméket dömpingellenes vám nélkül lehet behozni. Ezért annak ellenére, hogy a dömpingellenes vám kivetése bizonyos mértékig hatna ezekre a vállalatokra, e hatás az egyéb szállító országok megléte miatt mérsékelt lenne.

3.   A felhasználók érdeke

| (150) | A Bizottság kérdőíveket küldött ki minden általa ismert közösségi felhasználónak, amelyek közül hatan válaszoltak. A legfőbb közösségi felhasználók az áttekercselők, akiknek a tevékenysége a csomagolóanyagokkal való kereskedés (nemcsak alumíniumfólia, hanem papír és műanyag is), miután az importált érintett terméket kisebb hengerekre tekercselték át, és azokat újracsomagolták ipari és kiskereskedelmi célú értékesítésre. Az áttekercselők nem vesznek háztartási célú alumíniumfóliát. Az érintett termék közösségi felhasználásának 80 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

(150)

A Bizottság kérdőíveket küldött ki minden általa ismert közösségi felhasználónak, amelyek közül hatan válaszoltak. A legfőbb közösségi felhasználók az áttekercselők, akiknek a tevékenysége a csomagolóanyagokkal való kereskedés (nemcsak alumíniumfólia, hanem papír és műanyag is), miután az importált érintett terméket kisebb hengerekre tekercselték át, és azokat újracsomagolták ipari és kiskereskedelmi célú értékesítésre. Az áttekercselők nem vesznek háztartási célú alumíniumfóliát. Az érintett termék közösségi felhasználásának 80 %-át teszik ki.

| (151) | Amennyiben dömpingellenes intézkedések bevezetésére kerülne sor, az áttekercselőket különösen érzékenyen érintenék a következők: i. a verseny torzulása a más harmadik országban működő áttekercselőkkel szemben; ii. elegendő alumíniumfólia-ellátás megléte a Közösségben; és iii. az esetleges intézkedések hatása a tevékenységi területükre. |
| --- | --- |

(151)

Amennyiben dömpingellenes intézkedések bevezetésére kerülne sor, az áttekercselőket különösen érzékenyen érintenék a következők: i. a verseny torzulása a más harmadik országban működő áttekercselőkkel szemben; ii. elegendő alumíniumfólia-ellátás megléte a Közösségben; és iii. az esetleges intézkedések hatása a tevékenységi területükre.

3.1.   Jelentős hátrány az egyéb harmadik országok áttekercselőivel szemben

| (152) | Elhangzott az állítás, hogy intézkedések bevezetése esetén az érintett országokbeli alumíniumfólia-gyártók, elsősorban Kínában, a feldolgozott termékekre terjesztenék ki tevékenységüket (pl. az érintett terméket háztartási felhasználásra való hengerekre tekercselnék át), s ezeket exportálnák a Közösségbe a dömpingellenes vám megfizetésének elkerülése érdekében. Ha ez beigazolódik, a dömping a származékos, feldolgozott terméket érintené és a közösségi áttekercselők kiszorulnának a piacról. |
| --- | --- |

(152)

Elhangzott az állítás, hogy intézkedések bevezetése esetén az érintett országokbeli alumíniumfólia-gyártók, elsősorban Kínában, a feldolgozott termékekre terjesztenék ki tevékenységüket (pl. az érintett terméket háztartási felhasználásra való hengerekre tekercselnék át), s ezeket exportálnák a Közösségbe a dömpingellenes vám megfizetésének elkerülése érdekében. Ha ez beigazolódik, a dömping a származékos, feldolgozott terméket érintené és a közösségi áttekercselők kiszorulnának a piacról.

| (153) | Megjegyzendő, hogy a háztartási felhasználásra szánt tekercsek szállítási költsége aránylag igen magas, és ezért e termék Közösségbe szállítása esetleg nem gazdaságos. Ezért a Közösség áttekercselői továbbra is élveznék az olyan természetes előnyöket, mint a kisebb szállítási költség és a viszonteladóknak kínált szélesebb termékskála. |
| --- | --- |

(153)

Megjegyzendő, hogy a háztartási felhasználásra szánt tekercsek szállítási költsége aránylag igen magas, és ezért e termék Közösségbe szállítása esetleg nem gazdaságos. Ezért a Közösség áttekercselői továbbra is élveznék az olyan természetes előnyöket, mint a kisebb szállítási költség és a viszonteladóknak kínált szélesebb termékskála.

3.2.   Kínálathiány

| (154) | Az áttekercselők szerint az óriástekercsek közösségi gyártóit jobban érdekli a háztartási fóliatekercsek gyártása, mert azok értékesítési ára magasabb, mint az alumíniumfóliáé, és állítólag csak akkor szállítanak nekik alumíniumfóliát, amikor a háztartási fólia iránti kereslet csökken. Mivel a háztartási alumíniumfólia és az alumíniumfólia ugyanazon a gyártósoron készül, az egyik termékről a másikra való átállás könnyű, és nem vonna maga után jelentős költségeket. |
| --- | --- |

(154)

Az áttekercselők szerint az óriástekercsek közösségi gyártóit jobban érdekli a háztartási fóliatekercsek gyártása, mert azok értékesítési ára magasabb, mint az alumíniumfóliáé, és állítólag csak akkor szállítanak nekik alumíniumfóliát, amikor a háztartási fólia iránti kereslet csökken. Mivel a háztartási alumíniumfólia és az alumíniumfólia ugyanazon a gyártósoron készül, az egyik termékről a másikra való átállás könnyű, és nem vonna maga után jelentős költségeket.

| (155) | Ugyanezek az érdekelt felek azt is állították, hogy emiatt nincsen a Közösségben elegendő kínálat alumíniumfóliából (vagy legalábbis a kínálat nem elég stabil), és ennek eredményeképpen nagyobb az importtól, és elsősorban az érintett országokból származó importtól való függés. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a jelenlegi stádiumban, az elérhető ellenőrzött információk alapján nem bizonyítható, hogy ezek az állítások megalapozottak. Így például az egyik legnagyobb közösségi gyártó háztartási alumíniumfólia-gyártásának volumene a figyelembe vett időszak alatt stabil maradt, míg alumíniumfólia eladásainak volumene jelentősen csökkent. Ez arra mutat, hogy az állításokkal szemben a háztartási alumíniumfóliagyártás nem váltotta fel az alumíniumfólia-gyártást. |
| --- | --- |

(155)

Ugyanezek az érdekelt felek azt is állították, hogy emiatt nincsen a Közösségben elegendő kínálat alumíniumfóliából (vagy legalábbis a kínálat nem elég stabil), és ennek eredményeképpen nagyobb az importtól, és elsősorban az érintett országokból származó importtól való függés. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy a jelenlegi stádiumban, az elérhető ellenőrzött információk alapján nem bizonyítható, hogy ezek az állítások megalapozottak. Így például az egyik legnagyobb közösségi gyártó háztartási alumíniumfólia-gyártásának volumene a figyelembe vett időszak alatt stabil maradt, míg alumíniumfólia eladásainak volumene jelentősen csökkent. Ez arra mutat, hogy az állításokkal szemben a háztartási alumíniumfóliagyártás nem váltotta fel az alumíniumfólia-gyártást.

| (156) | Általában véve mióta a kapacitáskihasználás jelentősen (88-ról 62 %-ra) csökkent, a közösségi gazdasági ágazat kihasználatlan kapacitása megnőtt. Ebből arra lehetett következtetni, hogy jelentős közösségi termelési többletkapacitás van az alumíniumfóliagyártás terén, amely kielégíthetné a közösségi termék iránti esetleg megnövekedő keresletet is. Ezen az alapon nem lehetett arra a következtetésre jutni, hogy a közösségi vevők függnének az alumíniumfólia-behozataltól. |
| --- | --- |

(156)

Általában véve mióta a kapacitáskihasználás jelentősen (88-ról 62 %-ra) csökkent, a közösségi gazdasági ágazat kihasználatlan kapacitása megnőtt. Ebből arra lehetett következtetni, hogy jelentős közösségi termelési többletkapacitás van az alumíniumfóliagyártás terén, amely kielégíthetné a közösségi termék iránti esetleg megnövekedő keresletet is. Ezen az alapon nem lehetett arra a következtetésre jutni, hogy a közösségi vevők függnének az alumíniumfólia-behozataltól.

| (157) | A vámok bevezetése nem vezetne kínálathiányhoz. Más harmadik országokból származó alternatív ellátási források, vámok nélkül, szintén rendelkezésre állnak. Emellett más harmadik országok piaci részesedése is csökkent, ami azt jelzi, hogy ezekben az országokban is vannak kihasználatlan kapacitások, amelyekből szállítani lehetne a közösségi piacra, amennyiben a tisztességes verseny helyreáll. |
| --- | --- |

(157)

A vámok bevezetése nem vezetne kínálathiányhoz. Más harmadik országokból származó alternatív ellátási források, vámok nélkül, szintén rendelkezésre állnak. Emellett más harmadik országok piaci részesedése is csökkent, ami azt jelzi, hogy ezekben az országokban is vannak kihasználatlan kapacitások, amelyekből szállítani lehetne a közösségi piacra, amennyiben a tisztességes verseny helyreáll.

3.3.   Az esetleges intézkedések hatása az áttekercselőkre

| (158) | A kis („fogyasztói”) tekercsek súlya 10 kilogrammnál kevesebb, és azokat több célból rövid távú csomagolásra használják fel (leginkább háztartásokban, vendéglátóiparban, valamint élelmiszer- és virág-kiskereskedelmi forgalomban). |
| --- | --- |

(158)

A kis („fogyasztói”) tekercsek súlya 10 kilogrammnál kevesebb, és azokat több célból rövid távú csomagolásra használják fel (leginkább háztartásokban, vendéglátóiparban, valamint élelmiszer- és virág-kiskereskedelmi forgalomban).

| (159) | Az áttekercselők azt állították, hogy sérülékeny a helyzetük, mivel az alumíniumfólia-gyártók és a főbb kiskereskedelmi forgalmazási láncok közé szorultak, amelyek igen szűk haszonkulcsot kényszerítenek rájuk. Az áttekercselők általános nyeresége –2 % és + 2 % között mozog. |
| --- | --- |

(159)

Az áttekercselők azt állították, hogy sérülékeny a helyzetük, mivel az alumíniumfólia-gyártók és a főbb kiskereskedelmi forgalmazási láncok közé szorultak, amelyek igen szűk haszonkulcsot kényszerítenek rájuk. Az áttekercselők általános nyeresége –2 % és + 2 % között mozog.

| (160) | Noha az áttekercselők általában véve számos csomagolóeszközt szolgáltatnak, az alumíniumfólia forgalmuk nagy részét teszi ki (esetenként 70 %); alacsony nyereségességüket figyelembe véve az esetleges intézkedések jelentős hatást tennének rájuk, mivel úgy vélik, hogy a terheket nem tudnák vevőikre hárítani. |
| --- | --- |

(160)

Noha az áttekercselők általában véve számos csomagolóeszközt szolgáltatnak, az alumíniumfólia forgalmuk nagy részét teszi ki (esetenként 70 %); alacsony nyereségességüket figyelembe véve az esetleges intézkedések jelentős hatást tennének rájuk, mivel úgy vélik, hogy a terheket nem tudnák vevőikre hárítani.

| (161) | Az áttekercselők át tudnák hárítani a dömpingellenes vámot a vevőikre, főként, ha a fő nyersanyag ára viszonylag alacsony marad a 2006–2007-ben tapasztalt nagyon magas árakhoz képest. Emellett, mint a (149) preambulumbekezdésben is áll, vannak más lehetséges beszállító országok is. |
| --- | --- |

(161)

Az áttekercselők át tudnák hárítani a dömpingellenes vámot a vevőikre, főként, ha a fő nyersanyag ára viszonylag alacsony marad a 2006–2007-ben tapasztalt nagyon magas árakhoz képest. Emellett, mint a (149) preambulumbekezdésben is áll, vannak más lehetséges beszállító országok is.

| (162) | A fentiek alapján ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a felhasználókra gyakorolt hatás nem lenne elegendő ahhoz, hogy az ilyen intézkedéseket a Közösség általános érdekével szembenállónak lehessen tekinteni. |
| --- | --- |

(162)

A fentiek alapján ideiglenesen azt a következtetést lehet levonni, hogy a felhasználókra gyakorolt hatás nem lenne elegendő ahhoz, hogy az ilyen intézkedéseket a Közösség általános érdekével szembenállónak lehessen tekinteni.

4.   A közösségi érdekre vonatkozó következtetés

| (163) | Az előbbiekben említett valamennyi tényező figyelembevételét követően megállapítható, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorolna jelentős kedvezőtlen hatást az érintett termék felhasználói, illetve importőrei helyzetére. Az előbbiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy nincsenek kényszerítő okok az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen. |
| --- | --- |

(163)

Az előbbiekben említett valamennyi tényező figyelembevételét követően megállapítható, hogy az intézkedések bevezetése nem gyakorolna jelentős kedvezőtlen hatást az érintett termék felhasználói, illetve importőrei helyzetére. Az előbbiek alapján a Bizottság ideiglenesen azt a következtetést vonta le, hogy nincsenek kényszerítő okok az ideiglenes dömpingellenes intézkedések bevezetése ellen.

H.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

1.   A kár megszüntetéséhez szükséges szint

| (164) | A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(164)

A dömpinggel, az ebből származó kárral, az okozati összefüggéssel és a közösségi érdekkel kapcsolatban levont következtetéseket figyelembe véve ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon a közösségi gazdasági ágazatnak.

| (165) | A vám mértékének megállapítása érdekében figyelembe kell venni mind a megállapított dömpingkülönbözetet, mind a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek révén fedezhetők a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségei és általában olyan, adózás előtti, ésszerű nyereség elérését teszik lehetővé, amelyet a gazdasági ágazat ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló termék Közösségben történő értékesítése révén elérne. A gyártók adózás előtti haszonkulcsát 5 %-ban állapította meg a Bizottság, ezt használta az eredeti vizsgálati eljárás is a panaszban javasoltak alapján. Ezt a nyereségszintet a jelenlegi vizsgálat is megerősítette. |
| --- | --- |

(165)

A vám mértékének megállapítása érdekében figyelembe kell venni mind a megállapított dömpingkülönbözetet, mind a közösségi gazdasági ágazat által elszenvedett kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét. A káros dömping hatásainak megszüntetéséhez szükséges vám összegének kiszámításakor a Bizottság úgy ítélte meg, hogy olyan intézkedéseket kell hozni, amelyek révén fedezhetők a közösségi gazdasági ágazat előállítási költségei és általában olyan, adózás előtti, ésszerű nyereség elérését teszik lehetővé, amelyet a gazdasági ágazat ilyen típusú ágazatban rendes versenyfeltételek mellett, azaz a dömpingelt behozatal nélkül, a hasonló termék Közösségben történő értékesítése révén elérne. A gyártók adózás előtti haszonkulcsát 5 %-ban állapította meg a Bizottság, ezt használta az eredeti vizsgálati eljárás is a panaszban javasoltak alapján. Ezt a nyereségszintet a jelenlegi vizsgálat is megerősítette.

| (166) | A szükséges áremelést akkor az alákínáláshoz kiszámított termékenkénti súlyozott átlag importár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített terméknek a kárt nem okozó ára közötti összehasonlítás alapján határozták meg (lásd a fenti (98)–(100) preambulumbekezdést). A kárt nem okozó árat úgy határozták meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árát korrigálták a vizsgálati időszak során elszenvedett tényleges veszteséggel, és hozzáadták a fent említett haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó különbségeket azután a teljes CIF-behozatal értékének százalékában fejezték ki. Örményország és Brazília számára a jelentős mértékű együttműködés figyelembevételével a maradvány kárkülönbözetet az érintett együttműködő exportőrök különbözetének szintjében állapították meg. Kína esetében az igen alacsony fokú együttműködési készségre tekintettel a maradvány kárkülönbözetet az egyetlen együttműködő, egyéni elbánásban részesült exportáló gyártó legnagyobb kárt okozó exportjának alapján számították ki. |
| --- | --- |

(166)

A szükséges áremelést akkor az alákínáláshoz kiszámított termékenkénti súlyozott átlag importár és a közösségi gazdasági ágazat által a közösségi piacon értékesített terméknek a kárt nem okozó ára közötti összehasonlítás alapján határozták meg (lásd a fenti (98)–(100) preambulumbekezdést). A kárt nem okozó árat úgy határozták meg, hogy a közösségi gazdasági ágazat értékesítési árát korrigálták a vizsgálati időszak során elszenvedett tényleges veszteséggel, és hozzáadták a fent említett haszonkulcsot. Az összehasonlításból származó különbségeket azután a teljes CIF-behozatal értékének százalékában fejezték ki. Örményország és Brazília számára a jelentős mértékű együttműködés figyelembevételével a maradvány kárkülönbözetet az érintett együttműködő exportőrök különbözetének szintjében állapították meg. Kína esetében az igen alacsony fokú együttműködési készségre tekintettel a maradvány kárkülönbözetet az egyetlen együttműködő, egyéni elbánásban részesült exportáló gyártó legnagyobb kárt okozó exportjának alapján számították ki.

2.   Ideiglenes intézkedések

| (167) | A fentiek alapján, az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a Bizottság úgy véli, hogy a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabbik szintjén, az alacsonyabb vám szabályának megfelelően, ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni. |
| --- | --- |

(167)

A fentiek alapján, az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdésével összhangban, a Bizottság úgy véli, hogy a dömping- és a kárkülönbözet közül az alacsonyabbik szintjén, az alacsonyabb vám szabályának megfelelően, ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni.

| (168) | Az e rendeletben az egyes vállalatokra meghatározott dömpingellenes vám mértékét a Bizottság a jelenlegi vizsgálat eredményeire alapozva állapította meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó maradványvámokkal Örményországban, Brazíliában és Kínában) így kizárólag az érintett országból származó és e vállalatok – tehát az említett jogalanyok – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azon importtermékek esetében, amelyeket bármely más, e dokumentum rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalat állított elő – beleértve azokat a jogalanyokat is, amelyek kapcsolatban állnak a konkrétan említettekkel – nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, így azok esetében az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(168)

Az e rendeletben az egyes vállalatokra meghatározott dömpingellenes vám mértékét a Bizottság a jelenlegi vizsgálat eredményeire alapozva állapította meg. Ennek megfelelően a vámok az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében tapasztalt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó maradványvámokkal Örményországban, Brazíliában és Kínában) így kizárólag az érintett országból származó és e vállalatok – tehát az említett jogalanyok – által előállított termékek behozatalára alkalmazandók. Azon importtermékek esetében, amelyeket bármely más, e dokumentum rendelkező részében névvel és címmel kifejezetten nem említett vállalat állított elő – beleértve azokat a jogalanyokat is, amelyek kapcsolatban állnak a konkrétan említettekkel – nem alkalmazhatók ezek a vámtételek, így azok esetében az „összes többi vállalatra” vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

| (169) | Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (7), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például a névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. A Bizottság adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja. |
| --- | --- |

(169)

Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó bármely kérelmet (pl. a jogalany nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz kell intézni (7), haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például a névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függnek össze. A Bizottság adott esetben – a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően – a rendeletet az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok jegyzékének naprakésszé tételével megfelelően módosítani fogja.

| (170) | A fentiek alapján az ideiglenes vámtételek a következők:









  Ország | Vállalalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Ideiglenes vámtételek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazília | Companhia Brasileira de Aluminio | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| Minden más vállalat | 27,6 % | 25,9 % | 25,9 % |
| Kínai Népköztársaság | Alcoa Bohai és Alcoa Shanghai | 23,9 % | 10,7 % | 10,7 % |
| Shandong Loften | 31,6 % | 28,3 % | 28,3 % |
| Zhenjiang Dingsheng | 31,9 % | 33,3 % | 31,9 % |
| Minden más vállalat | 42,9 % | 52 % | 42,9 % |
| Örményország | Rusal Armenal | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |
| Minden más vállalat | 37,0 % | 20,0 % | 20,0 % |

(170)

A fentiek alapján az ideiglenes vámtételek a következők:

Ország

Vállalalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Ideiglenes vámtételek

Brazília

Companhia Brasileira de Aluminio

27,6 %

25,9 %

25,9 %

Minden más vállalat

27,6 %

25,9 %

25,9 %

Kínai Népköztársaság

Alcoa Bohai és Alcoa Shanghai

23,9 %

10,7 %

10,7 %

Shandong Loften

31,6 %

28,3 %

28,3 %

Zhenjiang Dingsheng

31,9 %

33,3 %

31,9 %

Minden más vállalat

42,9 %

52 %

42,9 %

Örményország

Rusal Armenal

37,0 %

20,0 %

20,0 %

Minden más vállalat

37,0 %

20,0 %

20,0 %

I.   ZÁRÓ RENDELKEZÉS

| (171) | A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Emellett fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és adott esetben a végleges vámok meghatározása céljából újra kell értékelni azokat, |
| --- | --- |

(171)

A megfelelő ügyvitel érdekében meg kell határozni azt az időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkező érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Emellett fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az e rendelet alkalmazásában a dömpingellenes vámok kivetésével kapcsolatban tett megállapítások ideiglenes jellegűek, és adott esetben a végleges vámok meghatározása céljából újra kell értékelni azokat,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a legalább 0,008 mm, de 0,018 mm-t meg nem haladó vastagságú, alátét nélkül, legfeljebb hengerelt, 650 mm-nél nem szélesebb tekercsekben kiszerelt, 10 kg-ot meghaladó súlyú, az ex 7607 11 19 KN-kód (7607111910 TARIC-kód) alá tartozó, Örményországból, Brazíliából és a Kínai Népköztársaságból származó alumíniumfóliák behozatalára.

(2)   Az alábbi vállalatok által előállított termékek vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vám a következő:

| Ország | Vállalat | Dömpingellenes vám | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- | --- |
| Örményország | Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal | 20,0 % | A943 |
| Minden más vállalat | 20,0 % | A999 |
| Kínai Népköztársaság | Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai és Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei | 10,7 % | A944 |
| Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd. | 28,3 % | A945 |
| Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd. | 31,9 % | A946 |
| Minden más vállalat | 42,9 % | A999 |
| Brazília | Companhia Brasileira de Aluminio | 25,9 % | A947 |
| Minden más vállalat | 25,9 % | A999 |

Ország

Vállalat

Dömpingellenes vám

Kiegészítő TARIC-kód

Örményország

Closed Joint Stock Company Rusal-Armenal

20,0 %

A943

Minden más vállalat

20,0 %

A999

Kínai Népköztársaság

Alcoa (Shanghai) Aluminium Products Co., Ltd., Shanghai és Alcoa (Bohai) Aluminium Industries Co., Ltd., Hebei

10,7 %

A944

Shandong Loften Aluminium Foil Co., Ltd.

28,3 %

A945

Zhenjiang Dingsheng Aluminium Co., Ltd.

31,9 %

A946

Minden más vállalat

42,9 %

A999

Brazília

Companhia Brasileira de Aluminio

25,9 %

A947

Minden más vállalat

25,9 %

A999

(3)   A (2) bekezdésben felsorolt kínai vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtétel alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számla bemutatására nem kerül sor, az összes többi vállalatra vonatkozó vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett termék közösségi szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező biztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 384/96/EK rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek az e rendelet hatálybalépésétől számított egy hónapon belül kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a közlését, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik álláspontjukat, és kérhetik a Bizottság általi szóbeli meghallgatásukat.

A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 7-én.

a Bizottság részéről

Catherine ASHTON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL C 177., 2008.7.12., 13. o.

2

(3)  HL C 59., 2008.3.4., 1. o.

3

(4)  A Bizottság közleménye a közösségi versenyjog alkalmazásában az érintett piac meghatározásáról (HL C 372., 1997.12.9., 5. o.).

4

(5)  950/2001/EK tanácsi rendelet (HL L 134., 2001.5.17., 1. o.).

5

(6)  HL C 112., 2006.5.12., 2. o.

6

(7)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Brussels, Belgium.

7

---

MELLÉKLET

Az e rendelet 1. cikkének (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlának tartalmaznia kell egy, a vállalat egy tisztségviselője által aláírt, és a vállalat hivatalos pecsétjével ellátott nyilatkozatot a következő formában:

| 1. | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

1.

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

| 2. | A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Közösségbe történő kivitelre értékesített [mennyiség] alumíniumfóliát a [vállalat neve és címe] [kiegészítő TARIC-kód] állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.” |
| --- | --- |

2.

A következő nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Közösségbe történő kivitelre értékesített [mennyiség] alumíniumfóliát a [vállalat neve és címe] [kiegészítő TARIC-kód] állította elő a Kínai Népköztársaságban. Kijelentem, hogy az e számlán megadott információ teljes és megfelel a valóságnak.”

---

| 8.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/38 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/38

---

A BIZOTTSÁG 2009/288/EK RENDELETE

(2009. április 7.)

az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek az iskolagyümölcs-program keretében gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott közösségi támogatás tekintetében az 1234/2007/EK tanácsi rendelet alkalmazásával kapcsolatos részletes szabályok megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1) és különösen annak 103h. cikke f) pontjára, összefüggésben annak 4. cikkével,

mivel:

| (1) | A 13/2009/EK tanácsi rendelet (2) módosította az 1234/2007/EK rendeletet annak érdekében, hogy iskolagyümölcs-program keretében közösségi támogatást nyújtson a tagállamok illetékes hatóságai által igazgatott vagy elismert oktatási intézmények valamelyikébe rendszeresen járó gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához. |
| --- | --- |

(1)

A 13/2009/EK tanácsi rendelet (2) módosította az 1234/2007/EK rendeletet annak érdekében, hogy iskolagyümölcs-program keretében közösségi támogatást nyújtson a tagállamok illetékes hatóságai által igazgatott vagy elismert oktatási intézmények valamelyikébe rendszeresen járó gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához.

| (2) | Iskolagyümölcs-programjuk szabályszerű végrehajtásának biztosítására a programban részt venni kívánó tagállamoknak a program végrehajtására előzetes stratégiát kell kidolgozniuk nemzeti vagy regionális szinten. Annak biztosítása érdekében, hogy az e rendelet alapján létrehozott iskolagyümölcs-program hozzáadott értéket jelentsen, a tagállamoknak stratégiájukban el kell magyarázniuk, mily módon fogják biztosítani, hogy programjuk hozzáadott értéket képviseljen, különösen azokban az esetekben, amikor a hagyományos iskolai ételeket ugyanakkor fogyasztják a gyermekek, amikor az iskolagyümölcs-program keretében támogatott termékeket. Amennyiben egy tagállam egynél több programot kíván végrehajtani, minden egyes programra külön stratégiát kell kidolgoznia. |
| --- | --- |

(2)

Iskolagyümölcs-programjuk szabályszerű végrehajtásának biztosítására a programban részt venni kívánó tagállamoknak a program végrehajtására előzetes stratégiát kell kidolgozniuk nemzeti vagy regionális szinten. Annak biztosítása érdekében, hogy az e rendelet alapján létrehozott iskolagyümölcs-program hozzáadott értéket jelentsen, a tagállamoknak stratégiájukban el kell magyarázniuk, mily módon fogják biztosítani, hogy programjuk hozzáadott értéket képviseljen, különösen azokban az esetekben, amikor a hagyományos iskolai ételeket ugyanakkor fogyasztják a gyermekek, amikor az iskolagyümölcs-program keretében támogatott termékeket. Amennyiben egy tagállam egynél több programot kíván végrehajtani, minden egyes programra külön stratégiát kell kidolgoznia.

| (3) | A tagállami stratégiának tartalmaznia kell az 1234/2007/EK rendelet 103ga. cikkének (2) bekezdésében említett alapvető elemeket, azaz a program költségvetését, a közösségi és nemzeti hozzájárulásokat, a program időtartamát, célcsoportját, az engedélyezett termékeket és az érdekeltek, úgy mint az oktatási és egészségügyi hatóságok, a magánszektor vagy a gyermekek szüleinek szerepvállalását. A tagállami stratégiában továbbá meg kell határozni azokat a kísérő intézkedéseket is, melyeket a program hatékonyságának biztosítása érdekében fogadnak el. |
| --- | --- |

(3)

A tagállami stratégiának tartalmaznia kell az 1234/2007/EK rendelet 103ga. cikkének (2) bekezdésében említett alapvető elemeket, azaz a program költségvetését, a közösségi és nemzeti hozzájárulásokat, a program időtartamát, célcsoportját, az engedélyezett termékeket és az érdekeltek, úgy mint az oktatási és egészségügyi hatóságok, a magánszektor vagy a gyermekek szüleinek szerepvállalását. A tagállami stratégiában továbbá meg kell határozni azokat a kísérő intézkedéseket is, melyeket a program hatékonyságának biztosítása érdekében fogadnak el.

| (4) | A Szerződés 152. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy valamennyi közösségi politika meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az egészségvédelem magas szintjét. Azért, hogy a támogatásra jogosult termékek az egészségvédelem magas szintjét biztosítsák a gyermekek számára, továbbá az egészséges étkezési szokásokra való ösztönzés érdekében, a tagállamoknak stratégiájukból ki kell zárniuk a hozzáadott cukrot, zsírt, sót vagy édesítőket tartalmazó termékeket, kivéve olyan kellően indokolt esetekben, amikor a tagállamok stratégiájukban rendelkeznek arról, hogy az adott termék támogatásra jogosult programjukban. A tagállamok által meghatározott támogatásra jogosult termékek listáját minden esetben jóvá kell hagynia az illetékes nemzeti egészségügyi hatóságnak. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződés 152. cikkének (1) bekezdése előírja, hogy valamennyi közösségi politika meghatározása és végrehajtása során biztosítani kell az egészségvédelem magas szintjét. Azért, hogy a támogatásra jogosult termékek az egészségvédelem magas szintjét biztosítsák a gyermekek számára, továbbá az egészséges étkezési szokásokra való ösztönzés érdekében, a tagállamoknak stratégiájukból ki kell zárniuk a hozzáadott cukrot, zsírt, sót vagy édesítőket tartalmazó termékeket, kivéve olyan kellően indokolt esetekben, amikor a tagállamok stratégiájukban rendelkeznek arról, hogy az adott termék támogatásra jogosult programjukban. A tagállamok által meghatározott támogatásra jogosult termékek listáját minden esetben jóvá kell hagynia az illetékes nemzeti egészségügyi hatóságnak.

| (5) | Ahhoz, hogy az iskolagyümölcs-program hatékonyan működjön, kísérő intézkedéseket kell hozni. A kísérő intézkedések nem korlátozódhatnak csak bizonyos földrajzi területekre vagy oktatási intézményekre, kizárván ezzel egyes gyermekeket alkalmazási körükből. Ezért a tagállamoknak a programjaik célcsoportjába tartozó gyermekek lehető legszélesebb köre számára biztosítaniuk kell, hogy részesülhessenek a kísérő intézkedésekből. |
| --- | --- |

(5)

Ahhoz, hogy az iskolagyümölcs-program hatékonyan működjön, kísérő intézkedéseket kell hozni. A kísérő intézkedések nem korlátozódhatnak csak bizonyos földrajzi területekre vagy oktatási intézményekre, kizárván ezzel egyes gyermekeket alkalmazási körükből. Ezért a tagállamoknak a programjaik célcsoportjába tartozó gyermekek lehető legszélesebb köre számára biztosítaniuk kell, hogy részesülhessenek a kísérő intézkedésekből.

| (6) | A hatékony és eredményes igazgatás és költségvetési gazdálkodás érdekében az iskolagyümölcs-programot végrehajtó tagállamoknak évente kell kérelmezniük a közösségi támogatást. |
| --- | --- |

(6)

A hatékony és eredményes igazgatás és költségvetési gazdálkodás érdekében az iskolagyümölcs-programot végrehajtó tagállamoknak évente kell kérelmezniük a közösségi támogatást.

| (7) | Az átláthatóság érdekében, az 1234/2007/EK rendelet 103ga. cikkének (5) bekezdésében említett felosztási kulcs alapján számított indikatív felosztást kell biztosítani tagállamonként. A demográfiai változások figyelembevételére, a Bizottságnak legalább háromévente meg kell vizsgálnia, hogy a támogatást nem kell-e módosítani. |
| --- | --- |

(7)

Az átláthatóság érdekében, az 1234/2007/EK rendelet 103ga. cikkének (5) bekezdésében említett felosztási kulcs alapján számított indikatív felosztást kell biztosítani tagállamonként. A demográfiai változások figyelembevételére, a Bizottságnak legalább háromévente meg kell vizsgálnia, hogy a támogatást nem kell-e módosítani.

| (8) | A rendelkezésre álló pénzeszközök teljes kihasználása érdekében, azon indikatív közösségi támogatást, melyből részesülő tagállam nem értesítette kellő időben a Bizottságot stratégiájáról, újra kell osztani azon részt vevő tagállamok között, melyek bejelentették a Bizottságnak, hogy többet szeretnének felhasználni az eredetileg kiutalt közösségi támogatásnál. |
| --- | --- |

(8)

A rendelkezésre álló pénzeszközök teljes kihasználása érdekében, azon indikatív közösségi támogatást, melyből részesülő tagállam nem értesítette kellő időben a Bizottságot stratégiájáról, újra kell osztani azon részt vevő tagállamok között, melyek bejelentették a Bizottságnak, hogy többet szeretnének felhasználni az eredetileg kiutalt közösségi támogatásnál.

| (9) | Nem csak a gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs-, feldolgozottzöldség- és banántermékek beszerzéséből eredő költségek jogosultak közösségi támogatásra, hanem néhány olyan járulékos költség is, melyek közvetlenül kapcsolódnak az iskolagyümölcs-program végrehajtásához, amennyiben a tagállami stratégia erről rendelkezik. Mindemellett a program hatékonyságának megőrzése érdekében, a támogatásnak csak kis százalékát lehet e járulékos költségekre fordítani. Pénzügyi irányítási és ellenőrzési célokra, e költségeknek arányosan kiszámított rögzített tételekként kell szerepelniük. |
| --- | --- |

(9)

Nem csak a gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs-, feldolgozottzöldség- és banántermékek beszerzéséből eredő költségek jogosultak közösségi támogatásra, hanem néhány olyan járulékos költség is, melyek közvetlenül kapcsolódnak az iskolagyümölcs-program végrehajtásához, amennyiben a tagállami stratégia erről rendelkezik. Mindemellett a program hatékonyságának megőrzése érdekében, a támogatásnak csak kis százalékát lehet e járulékos költségekre fordítani. Pénzügyi irányítási és ellenőrzési célokra, e költségeknek arányosan kiszámított rögzített tételekként kell szerepelniük.

| (10) | A hatékony és eredményes igazgatás, költségvetési gazdálkodás és ellenőrzés érdekében meg kell határozni a támogatásnyújtás, a támogatást kérelmezők jóváhagyása és az érvényes támogatási kérelem feltételeit. A támogatás kifizetését illetően meg kell határozni a kérelmezők számára előírt követelményeket, és meg kell állapítani a kérelmek benyújtására, az illetékes hatóságok által elvégzendő vizsgálatokra és alkalmazandó szankciókra, valamint a kifizetési eljárásra vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(10)

A hatékony és eredményes igazgatás, költségvetési gazdálkodás és ellenőrzés érdekében meg kell határozni a támogatásnyújtás, a támogatást kérelmezők jóváhagyása és az érvényes támogatási kérelem feltételeit. A támogatás kifizetését illetően meg kell határozni a kérelmezők számára előírt követelményeket, és meg kell állapítani a kérelmek benyújtására, az illetékes hatóságok által elvégzendő vizsgálatokra és alkalmazandó szankciókra, valamint a kifizetési eljárásra vonatkozó szabályokat.

| (11) | A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme céljából megfelelő ellenőrzési intézkedéseket kell bevezetni a szabálytalanságok és a csalás leküzdésére. Ezeknek az intézkedéseknek helyszíni vizsgálattal kiegészített teljes körű adminisztratív ellenőrzést kell magukban foglalniuk. Meg kell határozni ezeknek az ellenőrzési intézkedéseknek a körét, tartalmát, időzítését és a jelentéstételt annak érdekében, hogy a program tagállamonként eltérő végrehajtási módjai ellenére méltányos és egységes megközelítési mód érvényesüljön a tagállamok tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

A Közösség pénzügyi érdekeinek védelme céljából megfelelő ellenőrzési intézkedéseket kell bevezetni a szabálytalanságok és a csalás leküzdésére. Ezeknek az intézkedéseknek helyszíni vizsgálattal kiegészített teljes körű adminisztratív ellenőrzést kell magukban foglalniuk. Meg kell határozni ezeknek az ellenőrzési intézkedéseknek a körét, tartalmát, időzítését és a jelentéstételt annak érdekében, hogy a program tagállamonként eltérő végrehajtási módjai ellenére méltányos és egységes megközelítési mód érvényesüljön a tagállamok tekintetében.

| (12) | A jogosulatlanul kifizetett összegeket vissza kell fizettetni és szankciókat kell meghatározni annak érdekében, hogy a kérelmezőket visszatartsák csalások és súlyos gondatlanság elkövetésétől. |
| --- | --- |

(12)

A jogosulatlanul kifizetett összegeket vissza kell fizettetni és szankciókat kell meghatározni annak érdekében, hogy a kérelmezőket visszatartsák csalások és súlyos gondatlanság elkövetésétől.

| (13) | Az iskolagyümölcs-program hatékonyságának értékelésére, továbbá szakértői értékelés és a bevált gyakorlatok cseréjének biztosítására a tagállamoknak rendszeresen ellenőrizniük és értékelniük kell iskolagyümölcs-programjuk végrehajtását, eredményeiket és megállapításaikat pedig meg kell küldeniük a Bizottságnak. Ahol a gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs-, feldolgozottzöldség- és banántermékeket nem díjmentesen juttatják a program célcsoportjának, a tagállamoknak fel kell mérniük a szülői hozzájárulásnak a program hatékonyságára gyakorolt hatását. |
| --- | --- |

(13)

Az iskolagyümölcs-program hatékonyságának értékelésére, továbbá szakértői értékelés és a bevált gyakorlatok cseréjének biztosítására a tagállamoknak rendszeresen ellenőrizniük és értékelniük kell iskolagyümölcs-programjuk végrehajtását, eredményeiket és megállapításaikat pedig meg kell küldeniük a Bizottságnak. Ahol a gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs-, feldolgozottzöldség- és banántermékeket nem díjmentesen juttatják a program célcsoportjának, a tagállamoknak fel kell mérniük a szülői hozzájárulásnak a program hatékonyságára gyakorolt hatását.

| (14) | A tapasztalatok szerint a közösségi támogatással társfinanszírozott programok kedvezményezettei nem ismerik kellő mértékben a Közösségnek az adott programban játszott szerepét. Ezért a Közösségnek az iskolagyümölcs-programban betöltött szerepét a programban részt vevő valamennyi oktatási intézményben egyértelműen jelezni kell. |
| --- | --- |

(14)

A tapasztalatok szerint a közösségi támogatással társfinanszírozott programok kedvezményezettei nem ismerik kellő mértékben a Közösségnek az adott programban játszott szerepét. Ezért a Közösségnek az iskolagyümölcs-programban betöltött szerepét a programban részt vevő valamennyi oktatási intézményben egyértelműen jelezni kell.

| (15) | Azért, hogy a tagállamoknak elég idejük legyen az iskolagyümölcs-program felállítására, vagy már meglévő programjuk új rendelkezésekhez igazítására, a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy a 2009. augusztus 1-jétől2010. július 31-ig tartó kezdeti időszakra csak az alapvető elemeket foglalják stratégiájukba. Szintén lehetővé kell tenni, hogy az átmeneti időszak alatt a kísérő intézkedések elfogadását elhalasszák. |
| --- | --- |

(15)

Azért, hogy a tagállamoknak elég idejük legyen az iskolagyümölcs-program felállítására, vagy már meglévő programjuk új rendelkezésekhez igazítására, a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy a 2009. augusztus 1-jétől2010. július 31-ig tartó kezdeti időszakra csak az alapvető elemeket foglalják stratégiájukba. Szintén lehetővé kell tenni, hogy az átmeneti időszak alatt a kísérő intézkedések elfogadását elhalasszák.

| (16) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(16)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Hatály és fogalomhasználat

1.   E rendelet végrehajtási szabályokat állapít meg az 1234/2007/EK rendelet vonatkozásában az oktatási intézményekben tanuló gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához, továbbá egyes járulékos költségekhez iskolagyümölcs-program keretében nyújtott közösségi támogatás tekintetében.

2.   Az e rendeletben használt fogalmak jelentése ugyanaz, mint az 1234/2007/EK rendeletben, kivéve, ha ez a rendelet másképp rendelkezik.

2. cikk

Célcsoport

Az 1234/2007/EK rendelet 103ga. cikkében említett támogatás célcsoportját a tagállam illetékes hatósága által igazgatott vagy elismert oktatási intézménybe rendszeresen járó gyermekek alkotják.

3. cikk

Stratégia

1.   A tagállamok, melyek iskolagyümölcs-programot kívánnak létrehozni, az 1234/2007/EK rendelet 103ga. cikkének (2) bekezdésében említett stratégiát dolgoznak ki.

2.   A tagállam stratégiája nem terjedhet ki olyan termékre, mely e rendelet I. mellékletében szerepel. Mindazonáltal, kellően megindokolt esetekben, például amikor a tagállam egy bizonyos termék széles skáláját kívánja biztosítani programja vonzóbbá tétele érdekében, a stratégia rendelkezhet úgy, hogy e termékek támogatásra jogosultak, feltéve, hogy a mellékletben említett anyagok csak kis mennyiségét tartalmazzák.

A tagállamok biztosítják, hogy az illetékes egészségügyi hatóságok jóváhagyják az iskolagyümölcs-program keretében támogatásra javasolt termékek listáját.

3.   A tagállamok stratégiájukban elmagyarázzák, hogyan fogják biztosítani azt, hogy iskolagyümölcs-programjuk hozzáadott értéket képviseljen, különösen azokban az esetekben, amikor stratégiájuk lehetővé teszi a hagyományos iskolai ételek és az iskolagyümölcs-program keretében támogatott termékek egy időben történő fogyasztását. Stratégiájukban leírják ellenőrzési intézkedéseiket.

4.   A tagállamok stratégiájukban leírják, milyen kísérő intézkedéseket fogadnak el programjuk sikeres végrehajtásának biztosítására. Ezek az intézkedések megcélozhatják a célcsoport gyümölcs- és zöldségszektort vagy az egészséges étkezési szokásokat érintő ismereteinek fejlesztését, szólhatnak így weboldalak fejlesztéséről, gazdaság-látogatások vagy kertészkedési órák megszervezéséről.

5.   A tagállamok megválaszthatják, hogy milyen földrajzi és igazgatási szinten kívánják végrehajtani az iskolagyümölcs-programot. Amennyiben egynél több programot kívánnak végrehajtani, minden egyes programra külön stratégiát dolgoznak ki. Az a tagállam, mely több programot kíván végrehajtani, koordinációs keretrendszert hozhat létre.

4. cikk

A gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás

1.   Iskolagyümölcs-programot felállító tagállamok kérvényezhetik az 1234/2007/EK rendelet 103ga. cikkében említett támogatást augusztus 1. és július 31. közötti egy vagy több éves időszakra oly módon, hogy stratégiájukat bejelentik a Bizottságnak azon év január 31-éig, mely évben az időszak megkezdődik.

2.   Azok a tagállamok, melyek már e rendelet hatályba lépése előtt rendelkeznek iskolagyümölcs-programmal, vagy egyéb iskolai termékosztási programmal, jogosultak közösségi támogatásra feltéve, hogy eleget tesznek az 1234/2007/EK rendelet 103ga. cikkének (6) bekezdésében foglalt feltételeknek. Stratégiájukat bejelentik a Bizottságnak az (1) bekezdésben megállapított határidőig.

3.   E rendelet II. melléklete az 1234/2007/EK rendelet 103ga. cikkének (5) bekezdésében említett felosztási kulcs alapján meghatározza a közösségi támogatás tagállamonkénti indikatív felosztását. A Bizottság legalább háromévente megvizsgálja, hogy a II. melléklet még mindig megfelel-e a felosztási kulcsnak.

4.   Azon tagállamok részére fenntartott közösségi támogatások, mely tagállamok nem értesítették a Bizottságot az (1) bekezdésben említett időszakra vonatkozó év január 31-ig, vagy csak egy részét kérelmezték az eredeti támogatásnak, felosztásra kerülnek a programban részt vevő azon tagállamok között, melyek az (1) bekezdésben említett határidő betartásával értesítették a Bizottságot, hogy szándékukban áll többet felhasználni, mint amennyi a számukra eredetileg kiutalt közösségi támogatás volt.

A közösségi támogatás első albekezdésben említett újrakiosztása a tagállamnak eredetileg juttatott támogatással arányosan történik, az 1234/2007/EK rendelet 103ga. cikkének (5) bekezdésében említett felosztási kulcs alapján számítva.

A Bizottság azon év március 31-éig határoz a támogatás végleges felosztásáról, mely évben az (1) bekezdésben említett időszak kezdődik.

5. cikk

Támogatható költségek

1.   Az 1234/2007/EK rendelet 103ga. cikkében említett közösségi támogatásra jogosult költségek a következők:

| a) | a 3. cikk (1) bekezdésében említett iskolagyümölcs-program keretébe tartozó és az oktatási intézményeknek kiszállított gyümöcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs-, feldolgozottzöldség- és banántermékek költségei; |
| --- | --- |

a)

a 3. cikk (1) bekezdésében említett iskolagyümölcs-program keretébe tartozó és az oktatási intézményeknek kiszállított gyümöcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs-, feldolgozottzöldség- és banántermékek költségei;

| b) | az iskolagyümölcs-program végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó járulékos költségek, melyek csak a következőket tartalmazhatják:






  i. | berendezések beszerzési, bérlési, kölcsönzési és lízing díja, amennyiben a stratégia előírja; |
| --- | --- | --- |

b)

az iskolagyümölcs-program végrehajtásához közvetlenül kapcsolódó járulékos költségek, melyek csak a következőket tartalmazhatják:

i.

berendezések beszerzési, bérlési, kölcsönzési és lízing díja, amennyiben a stratégia előírja;

| ii. | a 12. cikkben említett figyelemmel kísérési és értékelési folyamatok költségei, melyek közvetlenül kapcsolódnak az iskolagyümölcs-programhoz; |
| --- | --- |

ii.

a 12. cikkben említett figyelemmel kísérési és értékelési folyamatok költségei, melyek közvetlenül kapcsolódnak az iskolagyümölcs-programhoz;

| iii. | kommunikációs költségek, melyek magukban foglalják a 14. cikk (1) bekezdésében említett plakát költségeit. |
| --- | --- |

iii.

kommunikációs költségek, melyek magukban foglalják a 14. cikk (1) bekezdésében említett plakát költségeit.

Amennyiben az iskolagyümölcs-program keretébe tartozó termékek szállítási és elosztási költségeit külön számlázzák, e költségek nem haladhatják meg a termék bekerülési költségének 3 %-át.

Amennyiben a termékeket ingyen biztosítják az oktatási intézmények számára, a tagállam befogadhat szállításra és elosztásra vonatkozó számlákat, a tagállam stratégiájában meghatározott plafont meg nem haladó összegig.

Az első albekezdés b) pontjának iii. alpontjában említett kommunikációs költségek nem támogathatók más közösségi támogatási programokból.

2.   Az (1) bekezdés első albekezdése b) pontjának i. és iii. alpontjában megjelölt költségek teljes összege rögzített összeg és nem haladja meg a közösségi támogatás 4. cikk (4) bekezdésében említett végleges elosztását követően a tagállam részére kiutalt közösségi támogatás keretösszegének 5 %-át.

Az (1) bekezdés első albekezdése b) pontjának i. és iii. alpontjában megjelölt költségek teljes összege arra az évre vonatkoztatva, melyben a 12. cikkben előírt értékelést végrehajtják, nem haladja meg a közösségi támogatás 4. cikk (4) bekezdésében említett végleges elosztását követően a tagállam részére kiutalt közösségi támogatás keretösszegének arra az évre kiutalt 10 %-át, mely évben az értékelést végrehajtják.

6. cikk

A támogatás odaítélésének általános feltételei

1.   A tagállamok biztosítják, hogy a stratégiájuk keretében nyújtott támogatást olyan kérelmezőknek osztják ki, akik az illetékes hatóságaikhoz érvényes támogatás iránti kérelmet nyújtottak be. A támogatási kérelem csak akkor érvényes, ha azt egy olyan kérelmező nyújtotta be, melyet jóváhagyott azon tagállam illetékes hatósága, ahol az az oktatási intézmény található, amely számára a termékeket szállítják.

2.   A tagállam az alábbi szervezetek közül választhat támogatást kérelmezőt:

| a) | oktatási intézmények; |
| --- | --- |

a)

oktatási intézmények;

| b) | oktatási hatóságok, a tanulók számára a területükön kiosztott termékek tekintetében; |
| --- | --- |

b)

oktatási hatóságok, a tanulók számára a területükön kiosztott termékek tekintetében;

| c) | a termékek szállítói és/vagy forgalmazói; |
| --- | --- |

c)

a termékek szállítói és/vagy forgalmazói;

| d) | kifejezetten erre a célra létesített, egy vagy több oktatási intézmény vagy oktatási hatóság nevében eljáró szervezet; |
| --- | --- |

d)

kifejezetten erre a célra létesített, egy vagy több oktatási intézmény vagy oktatási hatóság nevében eljáró szervezet;

| e) | bármely más olyan közszervezet vagy magánszervezet, mely elvégzi:






  i. | a gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs-, feldolgozottzöldség- és banántermékek elosztását az oktatási intézmények számára e rendelet alapján létrehozott, vagy azzal összhangba hozott iskolagyümölcs-program keretében; |
| --- | --- | --- |

e)

bármely más olyan közszervezet vagy magánszervezet, mely elvégzi:

i.

a gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs-, feldolgozottzöldség- és banántermékek elosztását az oktatási intézmények számára e rendelet alapján létrehozott, vagy azzal összhangba hozott iskolagyümölcs-program keretében;

| ii. | az értékelést és/vagy a kommunikációt. |
| --- | --- |

ii.

az értékelést és/vagy a kommunikációt.

7. cikk

A támogatást kérelmezők jóváhagyásának általános feltételei

A jóváhagyás feltétele, hogy a kérelmező írásban vállalja a következő kötelezettségek teljesítését az illetékes hatóságokkal szemben:

| a) | e rendelet alapján létrehozott vagy azzal összhangba hozott iskolagyümölcs-program keretében finanszírozott termékeket csak olyan oktatási intézmény tanulói vagy azon intézmények tanulói fogyasztják, amelyek számára támogatást igényel; |
| --- | --- |

a)

e rendelet alapján létrehozott vagy azzal összhangba hozott iskolagyümölcs-program keretében finanszírozott termékeket csak olyan oktatási intézmény tanulói vagy azon intézmények tanulói fogyasztják, amelyek számára támogatást igényel;

| b) | visszafizeti az érintett mennyiségre jogosulatlanul kapott támogatást, amennyiben megállapítást nyer, hogy a terméket nem a 2. cikkben meghatározott gyermekek számára osztották ki, vagy ha a támogatást olyan termékekre vették igénybe, melyek e rendelet értelmében nem jogosultak támogatásra; |
| --- | --- |

b)

visszafizeti az érintett mennyiségre jogosulatlanul kapott támogatást, amennyiben megállapítást nyer, hogy a terméket nem a 2. cikkben meghatározott gyermekek számára osztották ki, vagy ha a támogatást olyan termékekre vették igénybe, melyek e rendelet értelmében nem jogosultak támogatásra;

| c) | csalás vagy súlyos gondatlanság esetén visszafizeti az eredetileg kiutalt összeg és a jogosult összeg közötti különbség pontos összegét; |
| --- | --- |

c)

csalás vagy súlyos gondatlanság esetén visszafizeti az eredetileg kiutalt összeg és a jogosult összeg közötti különbség pontos összegét;

| d) | az alátámasztó okmányokat felszólításra az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátja; |
| --- | --- |

d)

az alátámasztó okmányokat felszólításra az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátja;

| e) | aláveti magát a tagállam illetékes hatósága által előírt ellenőrzésnek, különös tekintettel a nyilvántartások részletes vizsgálatára és a fizikai ellenőrzésre. |
| --- | --- |

e)

aláveti magát a tagállam illetékes hatósága által előírt ellenőrzésnek, különös tekintettel a nyilvántartások részletes vizsgálatára és a fizikai ellenőrzésre.

A tagállamok dönthetnek úgy, hogy a jóváhagyás feltételeként további kötelezettségeket szabnak, melyek teljesítését a kérelmező írásban vállalja az illetékes hatósággal szemben.

8. cikk

Egyes kérelmezők jóváhagyására vonatkozó különös feltételek

Ha a támogatást a 6. cikk (2) bekezdésének c)–e) pontjában meghatározott kérelmező igényli, akkor a 7. cikkben említetteken túl írásban kötelezettséget vállal arra, hogy nyilvántartást vezet, amelyben feltünteti az oktatási intézmények vagy adott esetben az oktatási hatóságok nevét és címét, valamint az ezen intézmények vagy hatóságok számára értékesített vagy szállított termékeket és azok mennyiségét.

9. cikk

Jóváhagyás felfüggesztése és visszavonása

Ha megállapítást nyer, hogy a támogatás kérelmezője már nem felel meg a 6., 7. és 8. cikkben megállapított feltételeknek, vagy nem teljesíti az e rendelet által előírt egyéb kötelezettségeket, a jóváhagyást a szabálytalanság súlyosságától függően egytől tizenkét hónapig terjedő időszakra felfüggesztik vagy visszavonják. Nem hozható ilyen intézkedés vis maior esetén, vagy ha a tagállam megállapítja, hogy a szabálytalanságot nem szándékosan vagy gondatlanságból követték el, illetve ha a szabálytalanság csekély jelentőségű. A visszavont jóváhagyás a kérelmező kérésére legkorábban tizenkét hónap elteltével újra kiadható.

10. cikk

Támogatási kérelmek

1.   Támogatási kérelmeket a tagállam illetékes hatóságának előírásai szerint kell benyújtani, és legalább a következő információkat tartalmazzák:

| a) | a kiosztott mennyiségek; |
| --- | --- |

a)

a kiosztott mennyiségek;

| b) | annak az oktatási intézménynek vagy oktatási hatóságnak a neve, címe vagy azonosító száma, amelyre az a) pontban említett információ vonatkozik; és |
| --- | --- |

b)

annak az oktatási intézménynek vagy oktatási hatóságnak a neve, címe vagy azonosító száma, amelyre az a) pontban említett információ vonatkozik; és

| c) | az érintett oktatási intézményben tanuló olyan gyermekek száma, akik a tagállam stratégiájában meghatározott célcsoportba tartoznak. |
| --- | --- |

c)

az érintett oktatási intézményben tanuló olyan gyermekek száma, akik a tagállam stratégiájában meghatározott célcsoportba tartoznak.

2.   A tagállamok stratégiájukkal összhangban meghatározzák a kérelmek benyújtásának gyakoriságát, azonban a kérelmezési időszakok nem haladhatják meg az 5 hónapot. Amennyiben a program a 4. cikk (1) bekezdésében említett időszakon belül több, mint 6 hónapon keresztül tart, a támogatási kérelmek száma időszakonként legalább három.

3.   A támogatási kérelem – a vis maior esetek kivételével – akkor érvényes, ha helyesen kitöltve, annak az időszaknak a végét követő harmadik hónap utolsó napjáig nyújtják be, amelyre a kérelem vonatkozik.

4.   A kérelemben megjelölt összegeket az illetékes hatóságok rendelkezésére bocsátott igazoló okmánnyal támasztják alá. Az igazoló okmányban elkülönítve kell feltüntetni a szállított termékek árát, és azok átvételét nyugtával vagy a kifizetést igazoló okmánnyal kell igazolni.

11. cikk

A támogatás kifizetése

1.   A 6. cikk (2) bekezdésének c)–e) pontjában említett szállítók, szervezetek vagy szervek kifizetésére csak a következő esetekben kerül sor:

| a) | a ténylegesen leszállított mennyiségek nyugtáját bemutatják; vagy |
| --- | --- |

a)

a ténylegesen leszállított mennyiségek nyugtáját bemutatják; vagy

| b) | a támogatás végleges kifizetése előtt az illetékes hatóság által végzett vizsgálatról szóló jelentés megállapítja a kifizetési követelmények teljesítését; vagy |
| --- | --- |

b)

a támogatás végleges kifizetése előtt az illetékes hatóság által végzett vizsgálatról szóló jelentés megállapítja a kifizetési követelmények teljesítését; vagy

| c) | amennyiben a tagállam azt engedélyezi, az e rendelet alkalmazásában leszállított mennyiségek kifizetését igazoló egyéb igazolást mutatnak be. |
| --- | --- |

c)

amennyiben a tagállam azt engedélyezi, az e rendelet alkalmazásában leszállított mennyiségek kifizetését igazoló egyéb igazolást mutatnak be.

2.   A támogatást az illetékes hatóság a helyesen kitöltött és érvényes kérelem benyújtási napját követő három hónapon belül kifizeti. A tagállam meghatározza az érvényes támogatási kérelem formai és tartalmi követelményeit.

3.   Ha a 10. cikk (3) bekezdésében említett határidőt nem több mint két hónappal lépik túl, a támogatást továbbra is ki kell fizetni, de a következők szerint csökkentve:

| a) | 5 %-kal, ha a túllépés egy hónap vagy annál kevesebb; |
| --- | --- |

a)

5 %-kal, ha a túllépés egy hónap vagy annál kevesebb;

| b) | 10 %-kal, ha a túllépés több mint egy hónap, de két hónapnál kevesebb. |
| --- | --- |

b)

10 %-kal, ha a túllépés több mint egy hónap, de két hónapnál kevesebb.

Ha a 10. cikk (3) bekezdésében említett határidőt két hónappal lépik túl, a támogatást minden további nappal 1 %-kal csökkentik.

12. cikk

Figyelemmel kísérés és értékelés

1.   A tagállamok iskolagyümölcs-programjaik végrehajtását évente figyelemmel kísérik és értékelik. A figyelemmel kísérés alapját az igazgatási és az ellenőrzési kötelezettségekből származó adatok képezik, beleértve a 10. és 11. cikkben meghatározott kötelezettségeket. A tagállam biztosítja a program végrehajtásának rendszeres figyelemmel kísérését biztosító, megfelelő struktúrákat és nyomtatványokat.

2.   A tagállamok értékelik iskolagyümölcs-programjaik végrehajtását és értékelik azok hatékonyságát. A 2010. augusztus 1 – 2011. július 31-ig tartó időszakra vonatkozó értékelés eredményeiről a tagállamok 2012. február 29-ig értesítik a Bizottságot. Az azt követő időszakok vonatkozásában, a tagállamok programjuk végrehajtását az értesítés dátumát követően legalább ötévente értékelik és az értesítés dátumát követő minden 5. évben bejelentik azok eredményeit.

3.   Ha egy tagállam eredményeit nem jelenti be a (2) bekezdésben említett határidőig vagy azt követően minden ötödik évben, a következő támogatás összege a következők szerint csökken:

| a) | 5 %-kal, ha a késedelem egy hónap vagy annál kevesebb; |
| --- | --- |

a)

5 %-kal, ha a késedelem egy hónap vagy annál kevesebb;

| b) | 10 %-kal, ha a késedelem több mint egy hónap, de két hónapnál kevesebb. |
| --- | --- |

b)

10 %-kal, ha a késedelem több mint egy hónap, de két hónapnál kevesebb.

Ha az első albekezdésben említett határidőt két hónappal lépik túl, a támogatás minden további nappal 1 %-kal csökken.

13. cikk

Ellenőrzés és szankciók

1.   A tagállamok megteszik az e rendelet betartásához szükséges összes intézkedést. Ezek az intézkedések kiterjednek a támogatási kérelmek teljes körű adminisztratív ellenőrzésére, amelyet a (2)–(8) bekezdésben meghatározott helyszíni vizsgálatok egészítenek ki.

2.   Az adminisztratív ellenőrzés valamennyi támogatási kérelemre vonatkozik és kiterjed a tagállamok által meghatározott, az érintett termékszállításra vonatkozó alátámasztó okmányok ellenőrzésére is. Az adminisztratív ellenőrzéseket helyszíni vizsgálatok egészítik ki, amelyek során különösen a következőket kell ellenőrizni:

| a) | a 8. cikkben említett nyilvántartásokat, beleértve a pénzügyi nyilvántartásokat, például a beszerzést és értékesítést igazoló számlákat és banki kivonatokat; |
| --- | --- |

a)

a 8. cikkben említett nyilvántartásokat, beleértve a pénzügyi nyilvántartásokat, például a beszerzést és értékesítést igazoló számlákat és banki kivonatokat;

| b) | a támogatott termékek e rendeletnek megfelelő felhasználását, különösen, ha szabálytalanság gyanúja merül fel. |
| --- | --- |

b)

a támogatott termékek e rendeletnek megfelelő felhasználását, különösen, ha szabálytalanság gyanúja merül fel.

3.   Az egyes, augusztus 1-jétől július 31-ig tartó időszakokra vonatkozóan elvégzett helyszíni vizsgálatok teljes száma a 6. cikkben említett valamennyi kérelmező legalább 5 %-ának felel meg és a nemzeti szinten szétosztott támogatás legalább 5 %-át lefedi.

Ha egy tagállamban a kérelmezők száma száznál kevesebb, öt kérelmezőnél kell helyszíni vizsgálatot végezni.

Ha egy tagállamban a kérelmezők száma ötnél kevesebb, a kérelmezők 100 %-át ellenőrizni kell.

4.   A helyszíni vizsgálatokat augusztus 1-je és július 31-e között folyamatosan végzik és legalább a vizsgálatot megelőző tizenkét hónapos időszakra kiterjednek.

5.   Az illetékes ellenőrző hatóság a különböző földrajzi területek figyelembevételével, valamint a hibák ismétlődését és az előző években elvégzett ellenőrzések eredményeit figyelembe vevő kockázatelemzés alapján választja ki, hogy mely kérelmezőnél végez helyszíni vizsgálatot. A kockázatelemzés figyelembe veszi a szóban forgó különböző támogatási összegeket és a 6. cikk (2) bekezdésében említett kérelmezők típusát.

6.   Azokban az esetekben, amikor a 6. cikk (2) bekezdésének b)–e) pontjában említett kérelmező igényel támogatást, a kérelmezőnél elvégzett helyszíni vizsgálatot ki kell egészíteni legalább két oktatási intézményben, vagy a kérelmező nyilvántartásában szereplő oktatási intézmények legalább 1 %-ában végzendő helyszíni vizsgálattal, attól függően, hogy melyik szám a nagyobb.

7.   Feltéve, hogy a vizsgálat célját nem veszélyezteti, szigorúan a lehetséges legkésőbbi időpontban előzetes értesítés küldhető a vizsgálatról.

8.   Az illetékes ellenőrző hatóság minden egyes helyszíni vizsgálatról jelentést készít. A jelentés pontosan ismerteti a különböző ellenőrzött tételeket.

Az ellenőrzési jelentés az alábbi részeket tartalmazza:

| a) | általános rész, amely különösen az alábbi információkat tartalmazza:






  i. | a program, a szóban forgó időszak, az ellenőrzött támogatási kérelmek, az iskolagyümölcs-program keretébe tartozó termékek mennyisége, a részt vevő oktatási intézmények, a támogatásban részesült gyermekek számáról a rendelkezésre álló adatokon alapuló becslés, valamint a szóban forgó összegek; |
| --- | --- | --- |

a)

általános rész, amely különösen az alábbi információkat tartalmazza:

i.

a program, a szóban forgó időszak, az ellenőrzött támogatási kérelmek, az iskolagyümölcs-program keretébe tartozó termékek mennyisége, a részt vevő oktatási intézmények, a támogatásban részesült gyermekek számáról a rendelkezésre álló adatokon alapuló becslés, valamint a szóban forgó összegek;

| ii. | a jelen lévő felelős személyek; |
| --- | --- |

ii.

a jelen lévő felelős személyek;

| b) | az elvégzett vizsgálatokat külön-külön ismertető rész, amely kiterjed különösen a következő információkra:






  i. | a vizsgált dokumentumok; |
| --- | --- | --- |

b)

az elvégzett vizsgálatokat külön-külön ismertető rész, amely kiterjed különösen a következő információkra:

i.

a vizsgált dokumentumok;

| ii. | a végrehajtott vizsgálatok természete és kiterjedése; |
| --- | --- |

ii.

a végrehajtott vizsgálatok természete és kiterjedése;

| iii. | megjegyzések és eredmények. |
| --- | --- |

iii.

megjegyzések és eredmények.

9.   A jogosulatlanul kifizetett összegek visszafizettetésére értelemszerűen a 796/2004/EK bizottsági rendelet (3) 73. cikkének (1), (3), (4) és (8) bekezdése alkalmazandó.

10.   A 9. cikk sérelme nélkül, csalás vagy súlyos gondatlanság esetén, melyért a kérelmező felel, a kérelmezőnek a jogosulatlanul kifizetett összegek e cikk (9) bekezdése szerinti visszafizetésén felül az eredetileg kifizetett összegek és azon összeg különbségét is ki kell fizetnie, amelyre jogosult.

14. cikk

Európai iskolagyümölcs-program plakát

1.   Az európai iskolagyümölcs-programban részt vevő tagállamok tájékoztatják a nyilvánosságot, hogy a programot az Európai Közösség pénzügyi támogatásával hozták létre. Ennek értelmében a tagállamok a III. mellékletben meghatározott minimumkövetelményekkel összhangban plakátot használhatnak, amelyet jól látható és olvasható módon, állandó jelleggel elhelyeznek a programban részt vevő oktatási intézmény főbejáratánál.

2.   Ha a tagállam úgy határoz, hogy nem akarja az (1) bekezdésben említett plakátot használni, világosan elmagyarázza stratégiájában, hogyan fogja tájékoztatni a nyilvánosságot arról, hogy az Európai Közösség pénzügyi támogatásával jött létre a program. A tagállam iskolagyümölcs-programjáról készült plakátokon, weboldalakon vagy bármely egyéb tájékoztatási vagy reklámeszközökön mindenkor fel kell tüntetni az európai zászlót, továbbá a következő mondatot: „(az oktatási intézmény típusa (például Óvodánk/Iskolánk)) részt vesz az Európai Közösség pénzügyi támogatásával finanszírozott európai iskolagyümölcs-programban.”

3.   Az Európai Közösség által nyújtott pénzügyi támogatásra való utalások számára legalább ugyanolyan mértékű láthatóságot kell biztosítani, mint a tagállami programot támogató más magán- vagy közszervezet által nyújtott támogatások számára.

15. cikk

Értesítések

1.   A tagállamok a 4. cikk (1) és (2) bekezdésében említett értesítéseket azon év január 31-ig megküldik a Bizottságnak, amely évben a 4. cikk (1) bekezdésében említett időszak kezdődik. Az értesítéseket az AGRI-HORT-SCHOOLFRUIT@ec.europa.eu e-mailcímre kell küldeni a Bizottság által meghatározott formátumban.

2010-től kezdődően, a tagállamok a 4. cikk (1) bekezdésében említett időszakot követően minden évben értesítik a Bizottságot, annak az évnek november 30-áig, melyben a 4. cikk (1) bekezdésében említett időszak lezárul, a következőkről:

| (a) | a program figyelemmel kísérésének eredményei, amennyiben a 12. cikk előírja; |
| --- | --- |

(a)

a program figyelemmel kísérésének eredményei, amennyiben a 12. cikk előírja;

| (b) | a 13. és a 16. cikk alapján elvégzett helyszíni vizsgálatok, továbbá azok eredményei. |
| --- | --- |

(b)

a 13. és a 16. cikk alapján elvégzett helyszíni vizsgálatok, továbbá azok eredményei.

2.   Az (1) bekezdésben említett értesítések formáját és tartalmát a Bizottság által a tagállamok rendelkezésére bocsátandó útmutató alapján határozzák meg. Ezek az értesítési minták csak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó irányítóbizottság tájékoztatása után alkalmazandók.

3.   A Bizottság rendszeresen közzéteszi a tagállamok stratégiáit és azok figyelemmel kísérésének és értékelésének eredményeit.

4.   Ha egy tagállam megváltoztatja a 3. cikkben említett stratégiát, új stratégiájáról haladéktalanul értesíti a Bizottságot, e-mailen az (1) bekezdés első albekezdésében említett címen.

16. cikk

Átmeneti rendelkezések

1.   2009. augusztus 1–2010. július 31. közötti időszakra, a tagállamoknak lehetőségük van olyan stratégiát kidolgozni, mely csak a következő alapvető elemeket tartalmazza: költségvetés, célcsoport, támogatható termékek, továbbá a 3. cikk (2) bekezdésétől eltérve, lehetőségük van arra, hogy a támogatható termékek listáját ne hagyassák jóvá az illetékes egészségügyi hatóságokkal. Lehetőségük van továbbá arra, hogy a kísérő intézkedések végrehajtását elhalasszák ezen időszak végéig.

2.   Az (1) bekezdésben említett időszakra, és a 4. cikk (1) és (2) bekezdésétől eltérve, a tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy stratégiájukról 2009. május 31-ig értesítsék a Bizottságot, mivel a Bizottság 2009. július 31-ig dönt a közösségi támogatás végleges elosztásáról.

3.   Az (1) bekezdésben említett időszakra, és a 11. cikk (2) bekezdésétől eltérve, az illetékes hatóság a 6. cikk (1) bekezdésében említett helyesen kitöltött és érvényes kérelem benyújtási napját követő négy hónapon belül kifizeti a támogatást, a 13. cikk (3) bekezdésében említett helyszíni vizsgálatok aránya pedig a támogatások 10 %-át és a támogatást kérelmezők 10 %-át fedi le.

17. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet 2009. április 15-étől kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 7-én.

A Bizottság részéről

Mariann FISCHER BOEL

A Bizottság tagja

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 5., 2009.1.9., 1. o.

2

(3)  HL L 141., 2004.4.30., 18. o.

3

---

I. MELLÉKLET

A közösségi támogatással társfinanszírozott iskolagyümölcs-programból kizárandó termékek jegyzéke

Termékek, melyek tartalmaznak:

| — | hozzáadott cukrot, |
| --- | --- |

—

hozzáadott cukrot,

| — | hozzáadott zsírt, |
| --- | --- |

—

hozzáadott zsírt,

| — | hozzáadott sót, |
| --- | --- |

—

hozzáadott sót,

| — | hozzáadott édesítőt. |
| --- | --- |

—

hozzáadott édesítőt.

---

II. MELLÉKLET

Közösségi támogatás tagállamonkénti indikatív felosztása

| Tagállam | Társfinanszírozás aránya
  %-ban | 6-10 év közötti gyermekek
  Abszolút számok | EUR |
| --- | --- | --- | --- |
| Ausztria | 50 | 439 035 | 1 320 400 |
| Belgium | 50 | 592 936 | 1 782 500 |
| Bulgária | 75 | 320 634 | 1 446 100 |
| Ciprus | 50 | 49 723 | 175 000 |
| Csehország | 73 | 454 532 | 1 988 100 |
| Dánia | 50 | 343 807 | 1 034 000 |
| Észtország | 75 | 62 570 | 282 400 |
| Finnország | 50 | 299 866 | 901 200 |
| Franciaország | 51 | 3 838 940 | 11 778 700 |
| Németország | 52 | 3 972 476 | 12 488 300 |
| Görögország | 59 | 521 233 | 1 861 300 |
| Magyarország | 69 | 503 542 | 2 077 900 |
| Írország | 50 | 282 388 | 849 300 |
| Olaszország | 58 | 2 710 492 | 9 521 200 |
| Lettország | 75 | 99 689 | 450 100 |
| Litvánia | 75 | 191 033 | 861 300 |
| Luxemburg | 50 | 29 277 | 175 000 |
| Málta | 75 | 24 355 | 175 000 |
| Hollandia | 50 | 985 163 | 2 962 100 |
| Lengyelország | 75 | 2 044 899 | 9 222 800 |
| Portugália | 68 | 539 685 | 2 199 600 |
| Románia | 75 | 1 107 350 | 4 994 100 |
| Szlovákia | 73 | 290 990 | 1 276 500 |
| Szlovénia | 75 | 93 042 | 419 200 |
| Spanyolország | 59 | 2 006 143 | 7 161 900 |
| Svédország | 50 | 481 389 | 1 447 100 |
| Egyesült Királyság | 51 | 3 635 300 | 11 148 900 |
| EU 27 | 58 | 25 920 489 | 90 000 000 |

Tagállam

Társfinanszírozás aránya

%-ban

6-10 év közötti gyermekek

Abszolút számok

EUR

Ausztria

50

439 035

1 320 400

Belgium

50

592 936

1 782 500

Bulgária

75

320 634

1 446 100

Ciprus

50

49 723

175 000

Csehország

73

454 532

1 988 100

Dánia

50

343 807

1 034 000

Észtország

75

62 570

282 400

Finnország

50

299 866

901 200

Franciaország

51

3 838 940

11 778 700

Németország

52

3 972 476

12 488 300

Görögország

59

521 233

1 861 300

Magyarország

69

503 542

2 077 900

Írország

50

282 388

849 300

Olaszország

58

2 710 492

9 521 200

Lettország

75

99 689

450 100

Litvánia

75

191 033

861 300

Luxemburg

50

29 277

175 000

Málta

75

24 355

175 000

Hollandia

50

985 163

2 962 100

Lengyelország

75

2 044 899

9 222 800

Portugália

68

539 685

2 199 600

Románia

75

1 107 350

4 994 100

Szlovákia

73

290 990

1 276 500

Szlovénia

75

93 042

419 200

Spanyolország

59

2 006 143

7 161 900

Svédország

50

481 389

1 447 100

Egyesült Királyság

51

3 635 300

11 148 900

EU 27

58

25 920 489

90 000 000

---

III. MELLÉKLET

Az iskolagyümölcs-programot népszerűsítő plakátra vonatkozó minimumkövetelmények

| A plakát mérete | : | A3 vagy annál nagyobb |
| --- | --- | --- |
| Betűméret | : | 1 cm vagy annál nagyobb |
| Cím | : | Európai iskolagyümölcs-program |
| Tartalom | : | Az oktatási intézmény típusának figyelembevételével legalább az alábbi szövegezés:
  „(az oktatási intézmény típusa (például Óvodánk/Iskolánk)) részt vesz az Európai Közösség pénzügyi támogatásával finanszírozott európai iskolagyümölcs-programban.” A plakáton fel kell tüntetni az Európai Közösség emblémáját. |

A plakát mérete

:

A3 vagy annál nagyobb

Betűméret

:

1 cm vagy annál nagyobb

Cím

:

Európai iskolagyümölcs-program

Tartalom

:

Az oktatási intézmény típusának figyelembevételével legalább az alábbi szövegezés:

„(az oktatási intézmény típusa (például Óvodánk/Iskolánk)) részt vesz az Európai Közösség pénzügyi támogatásával finanszírozott európai iskolagyümölcs-programban.” A plakáton fel kell tüntetni az Európai Közösség emblémáját.

---

| 8.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/48 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/48

---

A BIZOTTSÁG 289/2009/EK RENDELETE

(2009. április 7.)

a Kínai Népköztársaságból származó varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: az alaprendelet) és különösen annak 7. cikkére,

a tanácsadó bizottsággal történt konzultáció után,

mivel:

A.   ELJÁRÁS

1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2008. július 9-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy a KNK) származó, varrat nélküli vas- vagy acélcsöveknek a Közösségbe történő behozatala tekintetében. |
| --- | --- |

(1)

2008. július 9-én a Bizottság az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (2) dömpingellenes eljárás megindítását jelentette be a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: az érintett ország vagy a KNK) származó, varrat nélküli vas- vagy acélcsöveknek a Közösségbe történő behozatala tekintetében.

| (2) | Az eljárás megindítása panasz alapján történt, amelyet 2008. május 28-án nyújtott be a varrat nélküli acélcsövek közösségi ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: a panaszos), az egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek közösségi össztermelésében jelentős arányt – az adott esetben összesen több mint 50 %-ot – képviselő gyártók nevében. Az említett termékek dömpingjére és az abból eredő jelentős kár előrelátható és közeli veszélyére a panaszban felhozott bizonyítékokat a Bizottság elegendőnek ítélte az eljárás megindításához. |
| --- | --- |

(2)

Az eljárás megindítása panasz alapján történt, amelyet 2008. május 28-án nyújtott be a varrat nélküli acélcsövek közösségi ágazatával foglalkozó védelmi bizottság (a továbbiakban: a panaszos), az egyes varrat nélküli vas- vagy acélcsövek közösségi össztermelésében jelentős arányt – az adott esetben összesen több mint 50 %-ot – képviselő gyártók nevében. Az említett termékek dömpingjére és az abból eredő jelentős kár előrelátható és közeli veszélyére a panaszban felhozott bizonyítékokat a Bizottság elegendőnek ítélte az eljárás megindításához.

2.   Az eljárásban érintett felek

| (3) | A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszost, az ismert többi közösségi gyártót, az ismert exportáló gyártókat, importőröket, szállítókat és felhasználókat, valamint ezek szövetségeit, és az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, illetve meghallgatást kérjenek. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a felülvizsgálat megindításáról hivatalosan tájékoztatta a panaszost, az ismert többi közösségi gyártót, az ismert exportáló gyártókat, importőröket, szállítókat és felhasználókat, valamint ezek szövetségeit, és az exportáló ország képviselőit. Az érdekelt felek lehetőséget kaptak arra, hogy a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül álláspontjukat írásban ismertessék, illetve meghallgatást kérjenek.

| (4) | Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják. |
| --- | --- |

(4)

Minden olyan érdekelt fél lehetőséget kapott a meghallgatásra, aki azt kérte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.

| (5) | Annak érdekében, hogy a Kínai Népköztársaság exportáló gyártóinak – amennyiben kívánják – lehetőségük legyen piacgazdasági elbánásra vagy egyedi elbánásra vonatkozó kérelmet benyújtaniuk, a Bizottság e célra szolgáló formanyomtatványokat küldött ki az ismert érintett exportáló gyártóknak, valamint mindazon vállalatoknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőig jelentkeztek. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján tíz vállalat(csoport) kért piacgazdasági elbánást, vagy – ha a vizsgálat azt állapítja meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek – egyedi elbánást. |
| --- | --- |

(5)

Annak érdekében, hogy a Kínai Népköztársaság exportáló gyártóinak – amennyiben kívánják – lehetőségük legyen piacgazdasági elbánásra vagy egyedi elbánásra vonatkozó kérelmet benyújtaniuk, a Bizottság e célra szolgáló formanyomtatványokat küldött ki az ismert érintett exportáló gyártóknak, valamint mindazon vállalatoknak, amelyek az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőig jelentkeztek. Az alaprendelet 2. cikkének (7) bekezdése alapján tíz vállalat(csoport) kért piacgazdasági elbánást, vagy – ha a vizsgálat azt állapítja meg, hogy nem felelnek meg a piacgazdasági elbánás feltételeinek – egyedi elbánást.

| (6) | Tekintettel az exportáló gyártók, az importőrök és a közösségi gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, valamennyi exportáló gyártót, importőrt és közösségi gyártót felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapvető információkat a vizsgált időszakban (2007. július 1. és 2008. június 30. között) az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről. |
| --- | --- |

(6)

Tekintettel az exportáló gyártók, az importőrök és a közösségi gyártók nyilvánvalóan nagy számára, az eljárás megindításáról szóló értesítés a dömping és a kár megállapításához mintavételt irányzott elő, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően. Ahhoz, hogy a Bizottság el tudja dönteni, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, akkor össze tudja állítani a mintát, valamennyi exportáló gyártót, importőrt és közösségi gyártót felkért arra, hogy jelentkezzen a Bizottságnál és az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározottak szerint adjon alapvető információkat a vizsgált időszakban (2007. július 1. és 2008. június 30. között) az érintett termékkel kapcsolatban folytatott tevékenységeiről.

| (7) | A beérkezett információk megvizsgálását követően, és tekintettel az együttműködési hajlandóságot mutató exportáló gyártók és közösségi gyártók nagy számára, az a döntés született, hogy e gyártók tekintetében mintavétel szükséges. Mivel kevés importőr fejezte ki együttműködési szándékát, az a döntés született, hogy a független importőrök tekintetében mintavételre nincs szükség. |
| --- | --- |

(7)

A beérkezett információk megvizsgálását követően, és tekintettel az együttműködési hajlandóságot mutató exportáló gyártók és közösségi gyártók nagy számára, az a döntés született, hogy e gyártók tekintetében mintavétel szükséges. Mivel kevés importőr fejezte ki együttműködési szándékát, az a döntés született, hogy a független importőrök tekintetében mintavételre nincs szükség.

| (8) | A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett exportáló gyártóknak, a mintába felvett közösségi gyártóknak, az importőröknek és az összes ismert felhasználónak és felhasználói szövetségnek. A mintába felvett kínai exportáló gyártók, a mintába felvett összes közösségi gyártó (egy kivételével, amely csak részleges információkat adott), hat importőr és öt felhasználó küldött vissza teljesen kitöltött kérdőívet. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság kérdőívet küldött a mintába felvett exportáló gyártóknak, a mintába felvett közösségi gyártóknak, az importőröknek és az összes ismert felhasználónak és felhasználói szövetségnek. A mintába felvett kínai exportáló gyártók, a mintába felvett összes közösségi gyártó (egy kivételével, amely csak részleges információkat adott), hat importőr és öt felhasználó küldött vissza teljesen kitöltött kérdőívet.

| (9) | A Bizottság felkutatta és ellenőrizte a dömping, az általa okozott kár vagy az ilyen kár veszélyének, és a közösségi érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt információkat. A következő vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatást: | Kínai exportáló gyártók







  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd és Daye Special Steel Co., Ltd) |
| --- | --- | --- | --- |

(9)

A Bizottság felkutatta és ellenőrizte a dömping, az általa okozott kár vagy az ilyen kár veszélyének, és a közösségi érdek ideiglenes meghatározásához szükségesnek ítélt információkat. A következő vállalatok telephelyén tett ellenőrző látogatást:

Kínai exportáló gyártók

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd és Daye Special Steel Co., Ltd)

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd és Hengyang Valin MPM Co., Ltd), és |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd és Hengyang Valin MPM Co., Ltd), és

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd

| | Közösségi gyártók







  — | Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Franciaország |
| --- | --- | --- |

Közösségi gyártók

—

Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Franciaország

| — | Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Németország |
| --- | --- |

—

Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Németország

| — | Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Olaszország |
| --- | --- |

—

Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Olaszország

| — | ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Cseh Köztársaság |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Cseh Köztársaság

| — | ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Románia |
| --- | --- |

—

ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Románia

| — | Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Tubos Reunidos SA, Amurrio, Spanyolország

| — | Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Spanyolország

| | Kapcsolt vállalkozási viszonyban lévő kereskedők







  — | Almacenes Metalurgicos, SA, Barcelona, Spanyolország |
| --- | --- | --- |

Kapcsolt vállalkozási viszonyban lévő kereskedők

—

Almacenes Metalurgicos, SA, Barcelona, Spanyolország

| | Független importőrök







  — | Jan van Meever BV, Meerkerk, Hollandia |
| --- | --- | --- |

Független importőrök

—

Jan van Meever BV, Meerkerk, Hollandia

| — | Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Spanyolország |
| --- | --- |

—

Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Spanyolország

| | Közösségi felhasználók







  — | Erne Fittings GmbH, Schlins, Ausztria. |
| --- | --- | --- |

Közösségi felhasználók

—

Erne Fittings GmbH, Schlins, Ausztria.

| (10) | Mivel a rendes értéket olyan kínai exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani, amelyek nem részesülhettek piacgazdasági elbánásban, a Bizottság a következő vállalat telephelyén is tett ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy egy analóg országból származó adatok alapján állapítsa meg a rendes értéket:






  — | Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, USA. |
| --- | --- | --- |

(10)

Mivel a rendes értéket olyan kínai exportáló gyártók tekintetében is meg kellett állapítani, amelyek nem részesülhettek piacgazdasági elbánásban, a Bizottság a következő vállalat telephelyén is tett ellenőrző látogatást azzal a céllal, hogy egy analóg országból származó adatok alapján állapítsa meg a rendes értéket:

—

Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, USA.

3.   A minta összeállítása

| (11) | A Bizottság által kiválasztott exportáló gyártók tekintetében a minta az alaprendelet 17. cikke szerint az exportnak azon a legnagyobb reprezentatív mennyiségén alapult, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható. A kiválasztott minta négy olyan vállalat(csoport)ból áll, amelyek az együttműködő felek által a KNK-ból a Közösségbe exportált mennyiség 70 %-át képviselik. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság kikérte az érintett felek véleményét, és azok nem emeltek kifogást. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság által kiválasztott exportáló gyártók tekintetében a minta az alaprendelet 17. cikke szerint az exportnak azon a legnagyobb reprezentatív mennyiségén alapult, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható. A kiválasztott minta négy olyan vállalat(csoport)ból áll, amelyek az együttműködő felek által a KNK-ból a Közösségbe exportált mennyiség 70 %-át képviselik. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság kikérte az érintett felek véleményét, és azok nem emeltek kifogást.

| (12) | A közösségi gyártók tekintetében a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének megfelelően olyan mintát állított össze, amely a hasonló terméknek a Közösségben előállított olyan legnagyobb reprezentatív termelési mennyiségén alapul, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható. A kiválasztott minta 5 olyan vállalatcsoportból (összesen 9 vállalat) áll, amelyek a Közösség teljes termelésének 62 %-át képviselik. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte az együttműködő gyártók véleményét, és azok nem emeltek kifogást a kiválasztott mintával szemben. Mivel az együttműködő közösségi importőrök száma kicsi volt, az a döntés született, hogy esetükben nincs szükség mintavétel alkalmazására. |
| --- | --- |

(12)

A közösségi gyártók tekintetében a Bizottság az alaprendelet 17. cikkének megfelelően olyan mintát állított össze, amely a hasonló terméknek a Közösségben előállított olyan legnagyobb reprezentatív termelési mennyiségén alapul, amely a rendelkezésre álló időn belül megfelelően megvizsgálható. A kiválasztott minta 5 olyan vállalatcsoportból (összesen 9 vállalat) áll, amelyek a Közösség teljes termelésének 62 %-át képviselik. Az alaprendelet 17. cikkének (2) bekezdésével összhangban a Bizottság kikérte az együttműködő gyártók véleményét, és azok nem emeltek kifogást a kiválasztott mintával szemben. Mivel az együttműködő közösségi importőrök száma kicsi volt, az a döntés született, hogy esetükben nincs szükség mintavétel alkalmazására.

4.   A vizsgált időszak

| (13) | A dömping és a kár vizsgálata a 2007. július 1. és 2008. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgált időszak) irányult. A kár megítélése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005-től a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki. |
| --- | --- |

(13)

A dömping és a kár vizsgálata a 2007. július 1. és 2008. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: a vizsgált időszak) irányult. A kár megítélése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2005-től a vizsgált időszak végéig tartó időszakra (a továbbiakban: a figyelembe vett időszak) terjedt ki.

B.   ÉRINTETT TERMÉK ÉS HASONLÓ TERMÉK

1.   Érintett termék

| (14) | Érintett terméknek minősülnek a Kínai Népköztársaságból származó egyes, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű varrat nélküli vas- vagy acélcsövek, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) nem haladja meg a 0,86-ot a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés (3) szerint (a továbbiakban: az érintett termék). Az eljárás megindításáról szóló értesítésben (lásd a fenti (1) preambulumbekezdést) szerepelt, hogy az érintett terméket rendszerint az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá sorolják be, és hogy ezek a KN-kódok csak tájékoztató jellegűek. A vizsgálat azonban megállapította, hogy három ezek közül a KN-kódok közül nem az érintett termékre vonatkozik, mégpedig az ex 7304 11 00, az ex 7304 22 00 és az ex 7304 24 00, öt másik KN-kód viszont hiányzott, mégpedig az ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 és ex 7304 59 10. |
| --- | --- |

(14)

Érintett terméknek minősülnek a Kínai Népköztársaságból származó egyes, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű varrat nélküli vas- vagy acélcsövek, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) nem haladja meg a 0,86-ot a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés (3) szerint (a továbbiakban: az érintett termék). Az eljárás megindításáról szóló értesítésben (lásd a fenti (1) preambulumbekezdést) szerepelt, hogy az érintett terméket rendszerint az ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód alá sorolják be, és hogy ezek a KN-kódok csak tájékoztató jellegűek. A vizsgálat azonban megállapította, hogy három ezek közül a KN-kódok közül nem az érintett termékre vonatkozik, mégpedig az ex 7304 11 00, az ex 7304 22 00 és az ex 7304 24 00, öt másik KN-kód viszont hiányzott, mégpedig az ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 és ex 7304 59 10.

| (15) | Az érintett termék alkalmazási köre nagyon változatos, használják a gépészetben (ideértve az autóipart és a gépipart), az építőiparban cölöpként, az energiatermelő iparban kazáncsőként, az olajiparban olajfúró csövekként (OCTG) fúráshoz, béléscsőként és termelőcsőként, valamint folyadékok vagy gázok szállításához vezetékként. |
| --- | --- |

(15)

Az érintett termék alkalmazási köre nagyon változatos, használják a gépészetben (ideértve az autóipart és a gépipart), az építőiparban cölöpként, az energiatermelő iparban kazáncsőként, az olajiparban olajfúró csövekként (OCTG) fúráshoz, béléscsőként és termelőcsőként, valamint folyadékok vagy gázok szállításához vezetékként.

| (16) | A varrat nélküli csöveket sok különféle formában szállítják a felhasználókhoz. Lehetnek például galvanizálva, menettel ellátva, szállíthatják nyerscsőként (azaz hőkezelés nélkül), speciális véggel, méretre vágva vagy szálban. Egy cső tulajdonságait meghatározó paraméterek nagyon változatosak, ezzel magyarázható, hogy a varrat nélküli csövek zöme a vevő megrendelése alapján készül. A varrat nélküli csöveket rendszerint hegesztik. Egyes esetekben a kötés azonban történhet menettel is, vagy a csövek önmagukban használhatók, bár hegeszthetők maradnak. |
| --- | --- |

(16)

A varrat nélküli csöveket sok különféle formában szállítják a felhasználókhoz. Lehetnek például galvanizálva, menettel ellátva, szállíthatják nyerscsőként (azaz hőkezelés nélkül), speciális véggel, méretre vágva vagy szálban. Egy cső tulajdonságait meghatározó paraméterek nagyon változatosak, ezzel magyarázható, hogy a varrat nélküli csövek zöme a vevő megrendelése alapján készül. A varrat nélküli csöveket rendszerint hegesztik. Egyes esetekben a kötés azonban történhet menettel is, vagy a csövek önmagukban használhatók, bár hegeszthetők maradnak.

| (17) | A vizsgálat kimutatta, hogy a különféle típusú varrat nélküli csövek végfelhasználásában mutatkozó különbségek ellenére az érintett termék különböző típusai ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek. Ezek a terméktípusok ezért egyetlen terméknek tekintendők. |
| --- | --- |

(17)

A vizsgálat kimutatta, hogy a különféle típusú varrat nélküli csövek végfelhasználásában mutatkozó különbségek ellenére az érintett termék különböző típusai ugyanazokkal az alapvető fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek. Ezek a terméktípusok ezért egyetlen terméknek tekintendők.

| (18) | Az egyik kínai gyártószövetség kérte az OCTG-csövek kivételét az érintett termék definíciójából, mert ezeknek más a használatuk, másak a specifikációik és másak a jellemzőik, továbbá nem helyettesíthetők más csövekkel, és a KNK-ból az EU-ba irányuló export mennyisége csekély. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy az OCTG-csövek a varrat nélküli csövek többi típusához hasonló kémiai jellemzőkkel rendelkeznek; többek között a szénegyenértékük a 0,86-os küszöbérték alatt van. Más alapvető jellemzőik is megegyeznek a varrat nélküli csövek többi típusának jellemzőivel, így például a külső átmérő és a falvastagság. Az érintett OCTG-csövek végfelhasználását illetően megállapítható, hogy egyes OCTG-csövek és más ötvözetlen acélcsövek egymással helyettesíthetők. Tekintve, hogy az OCTG-csövek alapvető jellemzői azonosak más varrat nélküli csövekével és ezek egymással bizonyos mértékben helyettesíthetők is, az az ideiglenes döntés született, hogy nincs alapja annak, hogy ez a típus kikerüljön a termék definíciójából. |
| --- | --- |

(18)

Az egyik kínai gyártószövetség kérte az OCTG-csövek kivételét az érintett termék definíciójából, mert ezeknek más a használatuk, másak a specifikációik és másak a jellemzőik, továbbá nem helyettesíthetők más csövekkel, és a KNK-ból az EU-ba irányuló export mennyisége csekély. A vizsgálat azonban kimutatta, hogy az OCTG-csövek a varrat nélküli csövek többi típusához hasonló kémiai jellemzőkkel rendelkeznek; többek között a szénegyenértékük a 0,86-os küszöbérték alatt van. Más alapvető jellemzőik is megegyeznek a varrat nélküli csövek többi típusának jellemzőivel, így például a külső átmérő és a falvastagság. Az érintett OCTG-csövek végfelhasználását illetően megállapítható, hogy egyes OCTG-csövek és más ötvözetlen acélcsövek egymással helyettesíthetők. Tekintve, hogy az OCTG-csövek alapvető jellemzői azonosak más varrat nélküli csövekével és ezek egymással bizonyos mértékben helyettesíthetők is, az az ideiglenes döntés született, hogy nincs alapja annak, hogy ez a típus kikerüljön a termék definíciójából.

2.   Hasonló termék

| (19) | Az érintett termék, a KNK-ban, valamint az USA-ban – az ideiglenesen választott analóg ország – gyártott és ezek belső piacán értékesített varrat nélküli csövek, csakúgy mint a közösségi ágazat által a Közösségen belül gyártott és értékesített varrat nélküli csövek a vizsgálat eredménye szerint alapvetően ugyanazokkal a fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és felhasználásuk is azonos. Következésképpen e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintendők. |
| --- | --- |

(19)

Az érintett termék, a KNK-ban, valamint az USA-ban – az ideiglenesen választott analóg ország – gyártott és ezek belső piacán értékesített varrat nélküli csövek, csakúgy mint a közösségi ágazat által a Közösségen belül gyártott és értékesített varrat nélküli csövek a vizsgálat eredménye szerint alapvetően ugyanazokkal a fizikai, kémiai és műszaki jellemzőkkel rendelkeznek és felhasználásuk is azonos. Következésképpen e termékek az alaprendelet 1. cikkének (4) bekezdése értelmében ideiglenesen hasonló terméknek tekintendők.

C.   DÖMPING

1.   Piacgazdasági elbánás

| (20) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek. |
| --- | --- |

(20)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdése b) pontjának megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó importra vonatkozó dömpingellenes vizsgálatokban a rendes értéket a 2. cikk (1)–(6) bekezdésében foglaltak szerint kell megállapítani azon gyártók esetében, amelyek az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában foglalt kritériumoknak megfelelnek.

| (21) | Az egyszerűbb hivatkozás céljából e kritériumok röviden összefoglalva a következők:






  1. | az üzleti döntéseket és költségeket a piaci feltételek szerint alakítják ki, jelentős állami beavatkozás nélkül; |
| --- | --- | --- |

(21)

Az egyszerűbb hivatkozás céljából e kritériumok röviden összefoglalva a következők:

1.

az üzleti döntéseket és költségeket a piaci feltételek szerint alakítják ki, jelentős állami beavatkozás nélkül;

| 2. | a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően, függetlenül auditálják, és alkalmazzák minden célra; |
| --- | --- |

2.

a számviteli nyilvántartásokat a nemzetközi számviteli standardoknak megfelelően, függetlenül auditálják, és alkalmazzák minden célra;

| 3. | nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások; |
| --- | --- |

3.

nincsenek a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből eredő jelentős torzulások;

| 4. | a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok biztosítják a stabilitást és jogbiztonságot; |
| --- | --- |

4.

a csődjogi és a tulajdonjogi jogszabályok biztosítják a stabilitást és jogbiztonságot;

| 5. | a valutaátváltások piaci árfolyamon történnek. |
| --- | --- |

5.

a valutaátváltások piaci árfolyamon történnek.

| (22) | A mostani eljárásban a mintába felvett kínai exportáló gyártók közül három kérte az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti piacgazdasági elbánást és válaszolt határidőre a piacgazdasági elbánást igénylő nyomtatványra.






  — | Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd és Daye Special Steel Co., Ltd), |
| --- | --- | --- |

(22)

A mostani eljárásban a mintába felvett kínai exportáló gyártók közül három kérte az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének b) pontja szerinti piacgazdasági elbánást és válaszolt határidőre a piacgazdasági elbánást igénylő nyomtatványra.

—

Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd és Daye Special Steel Co., Ltd),

| — | Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd és Hengyang Valin MPM Co., Ltd), és |
| --- | --- |

—

Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd és Hengyang Valin MPM Co., Ltd), és

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

| (23) | A fent említett együttműködő exportáló gyártók tekintetében a Bizottság felkutatott minden szükségesnek ítélt információt és a szóban forgó vállalatok telephelyein a szükségesnek ítélt módon ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelmükben megadott információkat. |
| --- | --- |

(23)

A fent említett együttműködő exportáló gyártók tekintetében a Bizottság felkutatott minden szükségesnek ítélt információt és a szóban forgó vállalatok telephelyein a szükségesnek ítélt módon ellenőrizte a piacgazdasági elbánás iránti kérelmükben megadott információkat.

| (24) | A vizsgálat feltárta, hogy a három kínai vállalatcsoport egyike sem részesülhet piacgazdasági elbánásban, mert egyikük sem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott összes kritériumot, a következő okokból: |
| --- | --- |

(24)

A vizsgálat feltárta, hogy a három kínai vállalatcsoport egyike sem részesülhet piacgazdasági elbánásban, mert egyikük sem teljesíti az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének c) pontjában meghatározott összes kritériumot, a következő okokból:

| (25) | A három vállalat(csoport) egyike sem tudta igazolni, hogy megfelel a 3. sz. kritériumnak, mert láthatóan jelentős torzulás került át a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből – azaz mindhárom vállalat(csoport) kihasználta a kedvezményes adózást, két vállalat(csoport) pedig a piaci érték alatt tett szert eszközökre. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után két vállalat(csoport) azt állította, hogy a speciális adókedvezmény igénybevétele nincs ellentmondásban a 3. sz. kritériummal, mivel adócsökkentést piacgazdaságú országokban is alkalmaznak. Meg kell jegyezni, hogy a fenti vállalatok többféle kedvezményben is részesültek az adózás terén, mivel mentesültek a helyi jövedelemadó alól, és megkapták a külföldi tulajdonú vállalatoknak és a kínai/külföldi vegyesvállalatoknak járó úgynevezett „2 év mentesség, 3 év felezés” adókedvezményt is. Összességében ezekből az adókedvezményekből a vállalatoknak jelentős előnyük származott, ami a vizsgált időszakban valószínűleg jelentős hatással volt a költségeikre és áraikra. A harmadik vállalat(csoport) azt állította, hogy az általa igénybe vett adókedvezmény 2008. január 1-jétől megszűnt és az egy egyszeri adóelengedés volt, amelynek a következő években nem lesz hatása a vállalat költségeire, ráadásul az elengedett adó maga nagyon csekély összegű volt. Meg kell jegyezni, hogy ez a vállalatcsoport 2006-ban és 2007-ben (azaz a vizsgált időszakban) is részesült adókedvezményben a belföldön vásárolt gépek után. A kedvezmény nem tekinthető jelentéktelennek, következésképpen a vizsgált időszakban egyértelműen jelentős hatással volt a költségekre és árakra. |
| --- | --- |

(25)

A három vállalat(csoport) egyike sem tudta igazolni, hogy megfelel a 3. sz. kritériumnak, mert láthatóan jelentős torzulás került át a korábbi, nem piacgazdasági rendszerből – azaz mindhárom vállalat(csoport) kihasználta a kedvezményes adózást, két vállalat(csoport) pedig a piaci érték alatt tett szert eszközökre. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után két vállalat(csoport) azt állította, hogy a speciális adókedvezmény igénybevétele nincs ellentmondásban a 3. sz. kritériummal, mivel adócsökkentést piacgazdaságú országokban is alkalmaznak. Meg kell jegyezni, hogy a fenti vállalatok többféle kedvezményben is részesültek az adózás terén, mivel mentesültek a helyi jövedelemadó alól, és megkapták a külföldi tulajdonú vállalatoknak és a kínai/külföldi vegyesvállalatoknak járó úgynevezett „2 év mentesség, 3 év felezés” adókedvezményt is. Összességében ezekből az adókedvezményekből a vállalatoknak jelentős előnyük származott, ami a vizsgált időszakban valószínűleg jelentős hatással volt a költségeikre és áraikra. A harmadik vállalat(csoport) azt állította, hogy az általa igénybe vett adókedvezmény 2008. január 1-jétől megszűnt és az egy egyszeri adóelengedés volt, amelynek a következő években nem lesz hatása a vállalat költségeire, ráadásul az elengedett adó maga nagyon csekély összegű volt. Meg kell jegyezni, hogy ez a vállalatcsoport 2006-ban és 2007-ben (azaz a vizsgált időszakban) is részesült adókedvezményben a belföldön vásárolt gépek után. A kedvezmény nem tekinthető jelentéktelennek, következésképpen a vizsgált időszakban egyértelműen jelentős hatással volt a költségekre és árakra.

| (26) | Két vállalt(csoport) továbbá nem teljesítette a számvitelre vonatkozó 2. sz. kritériumot, mivel az egyiknél megállapításra került, hogy a tartozások és követelések számláit egymással ellentételezték, a másiknál pedig nem volt teljes a pénzügyi beszámoló és nem alkalmazták következetesen az eredményszemléletű elszámolás elvét. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után az egyik vállalat azt állította, hogy mivel a mérete kicsi, nincs jegyezve a tőzsdén és vidéken található, rá nem kötelezőek a nemzetközi számviteli standardok (IAS). Ez a védekezés nem fogadható el, mivel a számviteli szabályok megsértése nagyon súlyos volt, különösen az, hogy az ellenőrzött számlák nem voltak teljesek és az eredményszemléletű elszámolás elvét nem tartották be. Ezeket az alapvető számviteli elveket a vállalat jogi formájától, méretétől, vagy földrajzi helyétől függetlenül be kell tartani. A másik vállalatcsoport azt állította, hogy az ellenőr biztosította őket, hogy az ellenőrzött pénzügyi beszámolóban szereplő mérleg megfelel az nemzetközi számviteli standardoknak, és átsorolta a már ellentételezett számlákat követelésekké és tartozásokká. Meg kell jegyezni, hogy ezt az állítást nem a megállapítások közzététele előtt, és főleg nem az ellenőrző látogatás alatt tették, így nem is ellenőrizhető. Azt is meg kell jegyezni, hogy a fenti vállalatcsoport nem tagadja az ellentételezési gyakorlatot, amely önmagában is ellentmond a nemzetközi számviteli standardoknak. Ezt az érvet ezért el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(26)

Két vállalt(csoport) továbbá nem teljesítette a számvitelre vonatkozó 2. sz. kritériumot, mivel az egyiknél megállapításra került, hogy a tartozások és követelések számláit egymással ellentételezték, a másiknál pedig nem volt teljes a pénzügyi beszámoló és nem alkalmazták következetesen az eredményszemléletű elszámolás elvét. A piacgazdasági elbánásra vonatkozó megállapítások közzététele után az egyik vállalat azt állította, hogy mivel a mérete kicsi, nincs jegyezve a tőzsdén és vidéken található, rá nem kötelezőek a nemzetközi számviteli standardok (IAS). Ez a védekezés nem fogadható el, mivel a számviteli szabályok megsértése nagyon súlyos volt, különösen az, hogy az ellenőrzött számlák nem voltak teljesek és az eredményszemléletű elszámolás elvét nem tartották be. Ezeket az alapvető számviteli elveket a vállalat jogi formájától, méretétől, vagy földrajzi helyétől függetlenül be kell tartani. A másik vállalatcsoport azt állította, hogy az ellenőr biztosította őket, hogy az ellenőrzött pénzügyi beszámolóban szereplő mérleg megfelel az nemzetközi számviteli standardoknak, és átsorolta a már ellentételezett számlákat követelésekké és tartozásokká. Meg kell jegyezni, hogy ezt az állítást nem a megállapítások közzététele előtt, és főleg nem az ellenőrző látogatás alatt tették, így nem is ellenőrizhető. Azt is meg kell jegyezni, hogy a fenti vállalatcsoport nem tagadja az ellentételezési gyakorlatot, amely önmagában is ellentmond a nemzetközi számviteli standardoknak. Ezt az érvet ezért el kellett utasítani.

| (27) | Ezenkívül két vállalatcsoport nem tudta igazolni, hogy a költségeikre és beszerzéseikre vonatkozó döntések a piaci jelzések alapján, nem pedig jelentős állami beavatkozás eredményeként születnek, így nem tudták igazolni, hogy megfelelnek az 1. sz. kritériumnak. A megállapítások közzététele után az egyik vállalat azzal érvelt, hogy a kritérium nem teljesítésének indokolása nem objektív tényekre alapult, mivel a vállalat szabadon dönthet az értékesítésről és az árazásról az ellenőrzött pénzügyi beszámolóban talált azon kikötés ellenére, amely a társult felek közötti árpolitikára vonatkozik. A vállalat érvelése szerint ez nem korlátozást jelentett, hanem az ellenőr kérésére, a „társult felek” közötti ügyletek vizsgálatakor adott tájékoztatás volt. Ez a kijelentés azonban nem ad megfelelő magyarázatot az ellenőrzött pénzügyi beszámolóban szereplő egyértelmű kikötésre, amely szerint: „ha az árat a közellátási minisztérium határozza meg, akkor az így meghatározott ár érvényes”. Ezt az érvet ezért el kellett utasítani. A másik vállalat azt állította, hogy annak ellenére, hogy a vállalat többségi tulajdonosa az állam, a gyakorlatban a vállalatot főként egy magánvállalkozás irányítja, és mentes állami beavatkozástól. A vállalat azonban nem tudott olyan új érvet felhozni, amely megváltoztatta volna azt a megállapítást, hogy – tekintve az igazgatótanács jelenlegi összetételét, amikor is az igazgatótanácsi tagok többsége állami tulajdonú vállalatot képvisel – az állami beavatkozás nem zárható ki, és hogy a vállalat nem tudta igazolni, hogy a döntések jelentős állami beavatkozástól mentesen születnek; következésképpen nem felelt meg ennek a kritériumnak. Azt is meg kell jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó, e vállalatcsoportot érintő megállapítások közzétételében szerepelt egy példa olyan döntésre, amelyet nem a piaci jelzések alapján, hanem feltehetően elfogadhatatlan állami beavatkozás eredményeként hoztak (földhasználati jog nem visszterhes bérlete), és a vállalat akkor ehhez nem fűzött megjegyzést. |
| --- | --- |

(27)

Ezenkívül két vállalatcsoport nem tudta igazolni, hogy a költségeikre és beszerzéseikre vonatkozó döntések a piaci jelzések alapján, nem pedig jelentős állami beavatkozás eredményeként születnek, így nem tudták igazolni, hogy megfelelnek az 1. sz. kritériumnak. A megállapítások közzététele után az egyik vállalat azzal érvelt, hogy a kritérium nem teljesítésének indokolása nem objektív tényekre alapult, mivel a vállalat szabadon dönthet az értékesítésről és az árazásról az ellenőrzött pénzügyi beszámolóban talált azon kikötés ellenére, amely a társult felek közötti árpolitikára vonatkozik. A vállalat érvelése szerint ez nem korlátozást jelentett, hanem az ellenőr kérésére, a „társult felek” közötti ügyletek vizsgálatakor adott tájékoztatás volt. Ez a kijelentés azonban nem ad megfelelő magyarázatot az ellenőrzött pénzügyi beszámolóban szereplő egyértelmű kikötésre, amely szerint: „ha az árat a közellátási minisztérium határozza meg, akkor az így meghatározott ár érvényes”. Ezt az érvet ezért el kellett utasítani. A másik vállalat azt állította, hogy annak ellenére, hogy a vállalat többségi tulajdonosa az állam, a gyakorlatban a vállalatot főként egy magánvállalkozás irányítja, és mentes állami beavatkozástól. A vállalat azonban nem tudott olyan új érvet felhozni, amely megváltoztatta volna azt a megállapítást, hogy – tekintve az igazgatótanács jelenlegi összetételét, amikor is az igazgatótanácsi tagok többsége állami tulajdonú vállalatot képvisel – az állami beavatkozás nem zárható ki, és hogy a vállalat nem tudta igazolni, hogy a döntések jelentős állami beavatkozástól mentesen születnek; következésképpen nem felelt meg ennek a kritériumnak. Azt is meg kell jegyezni, hogy a piacgazdasági elbánásra vonatkozó, e vállalatcsoportot érintő megállapítások közzétételében szerepelt egy példa olyan döntésre, amelyet nem a piaci jelzések alapján, hanem feltehetően elfogadhatatlan állami beavatkozás eredményeként hoztak (földhasználati jog nem visszterhes bérlete), és a vállalat akkor ehhez nem fűzött megjegyzést.

2.   Egyedi elbánás

| (28) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben az egész országra kiterjedő vámot kell kivetni, kivéve azokat a vállalatokat, amelyek képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott összes kritériumnak megfelelnek. |
| --- | --- |

(28)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja szerint a cikk hatálya alá tartozó országok vonatkozásában adott esetben az egész országra kiterjedő vámot kell kivetni, kivéve azokat a vállalatokat, amelyek képesek bizonyítani, hogy az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott összes kritériumnak megfelelnek.

| (29) | A piacgazdasági elbánásért folyamodó mindhárom kínai vállalat(csoport) egyúttal egyedi elbánást is kért arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást. |
| --- | --- |

(29)

A piacgazdasági elbánásért folyamodó mindhárom kínai vállalat(csoport) egyúttal egyedi elbánást is kért arra az esetre, ha nem kapják meg a piacgazdasági elbánást.

| (30) | A rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy a háromból kettő vállalat(csoport) összességében megfelel az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az egyedi elbánásra vonatkozó követelménynek. |
| --- | --- |

(30)

A rendelkezésre álló információk alapján megállapítást nyert, hogy a háromból kettő vállalat(csoport) összességében megfelel az alaprendelet 9. cikkének (5) bekezdésében meghatározott valamennyi, az egyedi elbánásra vonatkozó követelménynek.

| (31) | Ami a harmadik vállalat(csoport)ot illeti, annak többségi tulajdonosa az állam. Ráadásul, tekintve a többségi állami tulajdont és az állam jelentős befolyását a kínai acéliparra, nem lehet kizárni az intézkedések kijátszásának lehetőségét. |
| --- | --- |

(31)

Ami a harmadik vállalat(csoport)ot illeti, annak többségi tulajdonosa az állam. Ráadásul, tekintve a többségi állami tulajdont és az állam jelentős befolyását a kínai acéliparra, nem lehet kizárni az intézkedések kijátszásának lehetőségét.

| (32) | Így az a döntés született, hogy csak a következő két exportáló vállalat részesülhet egyedi elbánásban:






  — | Hubei Xinyegang Steel Co, |
| --- | --- | --- |

(32)

Így az a döntés született, hogy csak a következő két exportáló vállalat részesülhet egyedi elbánásban:

—

Hubei Xinyegang Steel Co,

| — | Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd. |
| --- | --- |

—

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.

3.   Rendes érték

3.1.   Analóg ország

| (33) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően azon vállalatok esetében, amelyek nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, a rendes érték megállapítása egy analóg ország ára vagy számtanilag képzett érték alapján történt. |
| --- | --- |

(33)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően azon vállalatok esetében, amelyek nem részesülhetnek piacgazdasági elbánásban, a rendes érték megállapítása egy analóg ország ára vagy számtanilag képzett érték alapján történt.

| (34) | A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához analóg országnak az Egyesült Államokat kívánja kijelölni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. |
| --- | --- |

(34)

A vizsgálat megindításáról szóló értesítésben a Bizottság jelezte, hogy a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához analóg országnak az Egyesült Államokat kívánja kijelölni, és felkérte az érdekelt feleket, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket.

| (35) | Egy érdekelt fél tett észrevételt az analóg ország kiválasztására és szerinte Ukrajna vagy India megfelelőbb lenne a rendes érték megállapításához. |
| --- | --- |

(35)

Egy érdekelt fél tett észrevételt az analóg ország kiválasztására és szerinte Ukrajna vagy India megfelelőbb lenne a rendes érték megállapításához.

| (36) | Ukrajnát azért tartotta megfelelőbb választásnak, mert a mellett, hogy piacán szabad verseny érvényesül, a gyártási technológia és a nyersanyagokhoz való hozzáférés hasonló a KNK-ban fennálló helyzethez. Meg kell jegyezni, hogy 2006. június 30. óta dömpingellenes vám van kivetve az Ukrajnából származó, varrat nélküli acélcső importjára, amelynek mértéke 12,3 % és 25,7 % között van. Noha több gyártó van jelen az ukrán piacon, az, hogy 2006-ban megállapításra került a dömping ténye, arra mutat, hogy a piaci viszonyok feltehetően torzítottak és kétségesnek látszik e belföldi árak és költségek használatának célszerűsége. A vizsgálatban együttműködő felek között ráadásul nem is volt ukrán gyártó. |
| --- | --- |

(36)

Ukrajnát azért tartotta megfelelőbb választásnak, mert a mellett, hogy piacán szabad verseny érvényesül, a gyártási technológia és a nyersanyagokhoz való hozzáférés hasonló a KNK-ban fennálló helyzethez. Meg kell jegyezni, hogy 2006. június 30. óta dömpingellenes vám van kivetve az Ukrajnából származó, varrat nélküli acélcső importjára, amelynek mértéke 12,3 % és 25,7 % között van. Noha több gyártó van jelen az ukrán piacon, az, hogy 2006-ban megállapításra került a dömping ténye, arra mutat, hogy a piaci viszonyok feltehetően torzítottak és kétségesnek látszik e belföldi árak és költségek használatának célszerűsége. A vizsgálatban együttműködő felek között ráadásul nem is volt ukrán gyártó.

| (37) | Ugyanez az érdekelt fél felvetette, hogy India is jobb alternatíva lenne, mint az USA és megnevezett egy hasonló terméket előállító indiai gyártót. Ez a gyártó azonban nem vállalta az együttműködést. Tekintve, hogy indiai gyártó nem ajánlotta fel együttműködését, Indiát nem lehet analóg országnak választani. |
| --- | --- |

(37)

Ugyanez az érdekelt fél felvetette, hogy India is jobb alternatíva lenne, mint az USA és megnevezett egy hasonló terméket előállító indiai gyártót. Ez a gyártó azonban nem vállalta az együttműködést. Tekintve, hogy indiai gyártó nem ajánlotta fel együttműködését, Indiát nem lehet analóg országnak választani.

| (38) | Ezenkívül az USA piacának mérete, a belföldi gyártók száma és a jelentős importmennyiség azt mutatja, hogy az USA piaca versenypiac, és ezért történt ideiglenes kiválasztása, mint a legmegfelelőbb analóg országé. Mint a fenti (10) preambulumbekezdés említi, egy USA-beli gyártó vállalata az együttműködést a vizsgálatban és megadta az összes szükséges információt. Egy másik USA-beli gyártó is adott részleges információkat, amelyek általánosságban alátámasztják az együttműködő USA-beli gyártó által szolgáltatott információkat. |
| --- | --- |

(38)

Ezenkívül az USA piacának mérete, a belföldi gyártók száma és a jelentős importmennyiség azt mutatja, hogy az USA piaca versenypiac, és ezért történt ideiglenes kiválasztása, mint a legmegfelelőbb analóg országé. Mint a fenti (10) preambulumbekezdés említi, egy USA-beli gyártó vállalata az együttműködést a vizsgálatban és megadta az összes szükséges információt. Egy másik USA-beli gyártó is adott részleges információkat, amelyek általánosságban alátámasztják az együttműködő USA-beli gyártó által szolgáltatott információkat.

3.2.   A rendes érték meghatározása

| (39) | Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték meghatározása az alább leírt módszerrel, az analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján történt. |
| --- | --- |

(39)

Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a piacgazdasági elbánásban nem részesülő exportáló gyártókra vonatkozó rendes érték meghatározása az alább leírt módszerrel, az analóg ország gyártójától kapott ellenőrzött információk alapján történt.

| (40) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először az analóg ország gyártója tekintetében megállapította, hogy a vizsgált időszakban az érintett termék belföldi összértékesítése reprezentatív volt-e, vagyis hogy az ilyen értékesítés összmennyisége elérte-e a Közösségben kínai exportként értékesített mennyiség legalább 5 %-át. |
| --- | --- |

(40)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság először az analóg ország gyártója tekintetében megállapította, hogy a vizsgált időszakban az érintett termék belföldi összértékesítése reprezentatív volt-e, vagyis hogy az ilyen értékesítés összmennyisége elérte-e a Közösségben kínai exportként értékesített mennyiség legalább 5 %-át.

| (41) | Ezután a kérdéses termék minden egyes, az USA-beli gyártó által a belföldi piacon eladott, és a kérdéses terméknek a Közösségbe irányuló exportként értékesített típusával közvetlenül összevethető típusa esetében a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi értékesítés az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének értelmében kellően reprezentatív volt-e. Egy terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgált időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt a kínai termelők által közösségi exportra értékesített hasonló terméktípus összmennyiségének. |
| --- | --- |

(41)

Ezután a kérdéses termék minden egyes, az USA-beli gyártó által a belföldi piacon eladott, és a kérdéses terméknek a Közösségbe irányuló exportként értékesített típusával közvetlenül összevethető típusa esetében a Bizottság megvizsgálta, hogy a belföldi értékesítés az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdésének értelmében kellően reprezentatív volt-e. Egy terméktípus belföldi értékesítése akkor minősült kellően reprezentatívnak, ha a vizsgált időszakban a terméktípus belföldön független vevőknek értékesített mennyisége legalább 5 %-a volt a kínai termelők által közösségi exportra értékesített hasonló terméktípus összmennyiségének.

| (42) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített érintett termék egyes típusai az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a vizsgált időszakban a hazai piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya. |
| --- | --- |

(42)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a belföldi piacon reprezentatív mennyiségben értékesített érintett termék egyes típusai az alaprendelet 2. cikke (4) bekezdésének megfelelően rendes kereskedelmi forgalomban eladott terméknek voltak-e tekinthetők. Ez úgy történt, hogy a Bizottság minden terméktípus esetében megállapította, mekkora volt a vizsgált időszakban a hazai piacon független vevőknek történő nyereséges értékesítés aránya.

| (43) | Ha egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének több mint 80 %-át a számított termelési költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult. Ennek az árnak a kiszámítása az adott terméktípusból a vizsgált időszakban történt összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként történt, függetlenül attól, hogy az értékesítés nyereséges volt-e. |
| --- | --- |

(43)

Ha egy adott terméktípus teljes értékesítési mennyiségének több mint 80 %-át a számított termelési költséggel azonos vagy azt meghaladó nettó eladási áron értékesítették, és ha az említett típus súlyozott átlagára megegyezett a termelési költséggel vagy meghaladta azt, akkor a rendes érték a tényleges belföldi áron alapult. Ennek az árnak a kiszámítása az adott terméktípusból a vizsgált időszakban történt összes belföldi értékesítés súlyozott átlagáraként történt, függetlenül attól, hogy az értékesítés nyereséges volt-e.

| (44) | Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, akkor a rendes érték a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult. |
| --- | --- |

(44)

Ha egy terméktípus nyereséges értékesítése az adott típus teljes értékesítési mennyiségének legfeljebb 80 %-át tette ki, vagy ha az adott típus súlyozott átlagára a termelési költség alatt volt, akkor a rendes érték a kizárólag az adott típusból történt nyereséges értékesítés súlyozott átlagaként kiszámított tényleges belföldi áron alapult.

4.   Exportár

| (45) | Az érintett terméket minden esetben független közösségi vevő részére exportálták, így az exportár meghatározása az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő exportárak alapján történt. |
| --- | --- |

(45)

Az érintett terméket minden esetben független közösségi vevő részére exportálták, így az exportár meghatározása az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően, azaz a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő exportárak alapján történt.

5.   Összehasonlítás

| (46) | A rendes érték és az exportárak összehasonlítása gyártelepi paritással történt. A rendes érték és az exportár igazságos összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Megfelelő kiigazításokat alkalmaztak minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg. A tengeri szállítás és biztosítás, anyagmozgatás, rakodás költségei és a járulékos költségek, az ellenőrzések költségei, a jutalékok és a bankköltségek is kiigazítással lettek figyelembe véve. |
| --- | --- |

(46)

A rendes érték és az exportárak összehasonlítása gyártelepi paritással történt. A rendes érték és az exportár igazságos összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásoló különbségeket. Megfelelő kiigazításokat alkalmaztak minden olyan esetben, amikor azokat ésszerűnek, pontosnak és ellenőrzött bizonyítékokkal alátámasztottnak ítélték meg. A tengeri szállítás és biztosítás, anyagmozgatás, rakodás költségei és a járulékos költségek, az ellenőrzések költségei, a jutalékok és a bankköltségek is kiigazítással lettek figyelembe véve.

| (47) | Ha fizikai különbségek voltak az analóg országban a vállalatok által belföldön eladott kérdéses termék és a Közösségbe való exportra értékesített érintett termék között, akkor az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja szerinti kiigazítást alkalmazták. A kiigazítás az eltérés ésszerűen megbecsült piaci értékével összhangban történt. |
| --- | --- |

(47)

Ha fizikai különbségek voltak az analóg országban a vállalatok által belföldön eladott kérdéses termék és a Közösségbe való exportra értékesített érintett termék között, akkor az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja szerinti kiigazítást alkalmazták. A kiigazítás az eltérés ésszerűen megbecsült piaci értékével összhangban történt.

6.   Dömpingkülönbözetek

| (48) | Az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti közösségi CIF határparitásos ár százalékában van kifejezve. |
| --- | --- |

(48)

Az ideiglenes dömpingkülönbözet a vámfizetés előtti közösségi CIF határparitásos ár százalékában van kifejezve.

| (49) | Az egyedi elbánásra jogosult együttműködő exportáló gyártók esetében az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyedi dömpingkülönbözet meghatározása a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt. |
| --- | --- |

(49)

Az egyedi elbánásra jogosult együttműködő exportáló gyártók esetében az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésének megfelelően az egyedi dömpingkülönbözet meghatározása a rendes érték súlyozott átlagának és az exportár súlyozott átlagának összehasonlítása alapján történt.

| (50) | A mintába felvett, piacgazdasági elbánásra vagy egyedi elbánásra nem jogosult vállalatokra és a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra a dömpingkülönbözet a mintába felvett négy vállalat átlaga. |
| --- | --- |

(50)

A mintába felvett, piacgazdasági elbánásra vagy egyedi elbánásra nem jogosult vállalatokra és a mintában nem szereplő együttműködő vállalatokra a dömpingkülönbözet a mintába felvett négy vállalat átlaga.

| (51) | Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje alacsony volt, mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a KNK-ból származó összes importnak csak mintegy 40 %-át képviselték, az együtt nem működő vállalatokra az országos szintű különbözet megállapítása ez egyik együttműködő, sem piacgazdasági elbánásra, sem egyedi elbánásra nem jogosult gyártó reprezentatív típusaira meghatározott legnagyobb különbözet felhasználásával történt. |
| --- | --- |

(51)

Tekintve, hogy a vizsgálatban való együttműködés szintje alacsony volt, mivel az együttműködő vállalatok a vizsgált időszakban a KNK-ból származó összes importnak csak mintegy 40 %-át képviselték, az együtt nem működő vállalatokra az országos szintű különbözet megállapítása ez egyik együttműködő, sem piacgazdasági elbánásra, sem egyedi elbánásra nem jogosult gyártó reprezentatív típusaira meghatározott legnagyobb különbözet felhasználásával történt.

| (52) | Ezen az alapon az ideiglenes dömpingkülönbözetek a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd | 38 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd | 47 % |
| A többi együttműködő vállalat | 35 % |
| A többi | 51 % |

(52)

Ezen az alapon az ideiglenes dömpingkülönbözetek a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet

Hubei Xinyegang Steel Co. Ltd

38 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd

47 %

A többi együttműködő vállalat

35 %

A többi

51 %

D.   A KÁR

1.   A közösségi termelés és a közösségi ágazat

| (53) | A Közösségen belül a hasonló terméket huszonhárom gyártó gyártja. Következtetésképpen az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében e huszonhárom közösségi gyártó termelése tekintendő a Közösség össztermelésének. |
| --- | --- |

(53)

A Közösségen belül a hasonló terméket huszonhárom gyártó gyártja. Következtetésképpen az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében e huszonhárom közösségi gyártó termelése tekintendő a Közösség össztermelésének.

| (54) | A huszonhárom közösségi gyártó közül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül összesen tizenöt – többségükben a panaszt beadó szövetség (ESTA) tagja – jelezte, hogy érdekelt az eljárásban való együttműködésben, és együtt is működtek a vizsgálatban. A tizenöt gyártóról megállapítható, hogy a hasonló termék teljes közösségi termelésének jelentős hányadát, jelen esetben több mint 90 %-át képviselték. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a tizenöt együttműködő gyártó alkotja a közösségi ágazatot (a továbbiakban: a közösségi ágazat). A kimaradó közösségi gyártókra a továbbiakban a „többi közösségi gyártó”-ként fogunk hivatkozni. Az említett többi közösségi gyártó nem támogatta aktívan a panaszt, de nem is ellenezte azt. |
| --- | --- |

(54)

A huszonhárom közösségi gyártó közül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül összesen tizenöt – többségükben a panaszt beadó szövetség (ESTA) tagja – jelezte, hogy érdekelt az eljárásban való együttműködésben, és együtt is működtek a vizsgálatban. A tizenöt gyártóról megállapítható, hogy a hasonló termék teljes közösségi termelésének jelentős hányadát, jelen esetben több mint 90 %-át képviselték. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében a tizenöt együttműködő gyártó alkotja a közösségi ágazatot (a továbbiakban: a közösségi ágazat). A kimaradó közösségi gyártókra a továbbiakban a „többi közösségi gyártó”-ként fogunk hivatkozni. Az említett többi közösségi gyártó nem támogatta aktívan a panaszt, de nem is ellenezte azt.

| (55) | Mint a fenti (12) preambulumbekezdés említi, a mintába öt gyártó lett felvéve, amelyek a közösségi össztermelés 62 %-át képviselik. Lévén, hogy ezek a gyártók vállalatcsoportok, a minta összesen kilenc egyedi vállalatból állt. |
| --- | --- |

(55)

Mint a fenti (12) preambulumbekezdés említi, a mintába öt gyártó lett felvéve, amelyek a közösségi össztermelés 62 %-át képviselik. Lévén, hogy ezek a gyártók vállalatcsoportok, a minta összesen kilenc egyedi vállalatból állt.

2.   A közösségi felhasználás

| (56) | A közösségi felhasználás meghatározása a közösségi ágazat által az EU-ban értékesített mennyiség, a Közösség piacára érkező import volumenére vonatkozó EUROSTAT-adatok és – a többi közösségi gyártó esetében – a panaszos által készített becslések alapján történt. |
| --- | --- |

(56)

A közösségi felhasználás meghatározása a közösségi ágazat által az EU-ban értékesített mennyiség, a Közösség piacára érkező import volumenére vonatkozó EUROSTAT-adatok és – a többi közösségi gyártó esetében – a panaszos által készített becslések alapján történt.

| (57) | Az érintett termék és a hasonló termék közösségi piaca 2005 és a vizsgált időszak között stabilan nőtt mintegy 24 %-kal. A legjelentősebb növekedés 2006 és 2007 között volt, amikor a felhasználás 17 százalékponttal nőtt. | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi összfelhasználás (tonna) | 2 565 285 | 2 706 560 | 3 150 729 | 3 172 866 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 106 | 123 | 124 |

(57)

Az érintett termék és a hasonló termék közösségi piaca 2005 és a vizsgált időszak között stabilan nőtt mintegy 24 %-kal. A legjelentősebb növekedés 2006 és 2007 között volt, amikor a felhasználás 17 százalékponttal nőtt.

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Közösségi összfelhasználás (tonna)

2 565 285

2 706 560

3 150 729

3 172 866

Index (2005 = 100)

100

106

123

124

| (58) | Ebben a tekintetben fontos megjegyezni, hogy az érintett termék közösségi piaca a következő főbb piaci szegmensekre oszlik: gépipar és építőipar (mintegy 60 %), energiatermelés (mintegy 10 %), OCTG (mintegy 8 %) és csővezetékek (mintegy 8 %). Az érintett terméket tehát főleg a gépiparban és építőiparban használják, és ezekben az ágazatokban nagyon gyors volt a fejlődés 2007-ben. |
| --- | --- |

(58)

Ebben a tekintetben fontos megjegyezni, hogy az érintett termék közösségi piaca a következő főbb piaci szegmensekre oszlik: gépipar és építőipar (mintegy 60 %), energiatermelés (mintegy 10 %), OCTG (mintegy 8 %) és csővezetékek (mintegy 8 %). Az érintett terméket tehát főleg a gépiparban és építőiparban használják, és ezekben az ágazatokban nagyon gyors volt a fejlődés 2007-ben.

3.   Az érintett országból származó import

a)   Az érintett import mennyisége

| (59) | A Kínából származó érintett termék Közösségbe irányuló behozatalának mennyisége látványosan nőtt a figyelembe vett időszakban. 2005 óta az EU-ba irányuló import több mint 20 %-kal nőtt.









  Import | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK (tonna) | 26 396 | 136 850 | 470 413 | 542 840 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 518 | 1 782 | 2 057 |

(59)

A Kínából származó érintett termék Közösségbe irányuló behozatalának mennyisége látványosan nőtt a figyelembe vett időszakban. 2005 óta az EU-ba irányuló import több mint 20 %-kal nőtt.

Import

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

KNK (tonna)

26 396

136 850

470 413

542 840

Index (2005 = 100)

100

518

1 782

2 057

| (60) | A Kínából származó import megoszlása a különböző piaci szegmensek között azt mutatja, hogy a kínai import főleg a gépiparban és építőiparban (mintegy 65 %), valamint a csővezetékek terén (mintegy 15 %) van jelen, míg az OCTG és az energiatermelés csak kevesebb mint 5 %-kal érintett. |
| --- | --- |

(60)

A Kínából származó import megoszlása a különböző piaci szegmensek között azt mutatja, hogy a kínai import főleg a gépiparban és építőiparban (mintegy 65 %), valamint a csővezetékek terén (mintegy 15 %) van jelen, míg az OCTG és az energiatermelés csak kevesebb mint 5 %-kal érintett.

b)   Az érintett import piaci részesedése

| (61) | A Kínából származó import piaci részesedése 2005-ben 1 %-on állt és a figyelembe vett időszakban folyamatosan, majdnem 16 százalékponttal nőtt, egész pontosan: 2005 és 2006 között 4 %-kal nőtt, 2006 és 2007 között további 10 %-os, a vizsgált időszakban pedig 2 %-os növekedést mutatott. A vizsgált időszakban a kínai import piaci részesedése 17,1 % volt.









  Piaci részesedés | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KNK | 1,0 % | 5,1 % | 14,9 % | 17,1 % |

(61)

A Kínából származó import piaci részesedése 2005-ben 1 %-on állt és a figyelembe vett időszakban folyamatosan, majdnem 16 százalékponttal nőtt, egész pontosan: 2005 és 2006 között 4 %-kal nőtt, 2006 és 2007 között további 10 %-os, a vizsgált időszakban pedig 2 %-os növekedést mutatott. A vizsgált időszakban a kínai import piaci részesedése 17,1 % volt.

Piaci részesedés

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

KNK

1,0 %

5,1 %

14,9 %

17,1 %

| (62) | A kínai import azonban nem egyenletesen oszlik meg a közösségi piacot alkotó különféle szegmensek között. A vizsgált időszakban a kínai import piaci részesedése a csővezetékek terén mintegy 38 %-os, a gépiparban és építőiparban mintegy 19 %-os, az OCTG terén 9 %-os és az energiatermelésben mintegy 7 %-os volt. |
| --- | --- |

(62)

A kínai import azonban nem egyenletesen oszlik meg a közösségi piacot alkotó különféle szegmensek között. A vizsgált időszakban a kínai import piaci részesedése a csővezetékek terén mintegy 38 %-os, a gépiparban és építőiparban mintegy 19 %-os, az OCTG terén 9 %-os és az energiatermelésben mintegy 7 %-os volt.

c)   Árak

i.   Az árak alakulása

| (63) | 2005 és 2007 között a Kínából származó érintett termék átlagos importára drasztikusan, 9 %-kal csökkent, majd 2007 és a vizsgált időszak között 2 százalékponttal nőtt. Összességében 2005 és a vizsgált időszak között a Kínából származó érintett termék behozatalának átlagára 7 %-kal esett.









  Egységárak | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína (EUR/tonna) | 766,48 | 699,90 | 699,10 | 715,09 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 91 | 91 | 93 |

(63)

2005 és 2007 között a Kínából származó érintett termék átlagos importára drasztikusan, 9 %-kal csökkent, majd 2007 és a vizsgált időszak között 2 százalékponttal nőtt. Összességében 2005 és a vizsgált időszak között a Kínából származó érintett termék behozatalának átlagára 7 %-kal esett.

Egységárak

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Kína (EUR/tonna)

766,48

699,90

699,10

715,09

Index (2005 = 100)

100

91

91

93

ii.   Alákínálás

| (64) | Modellek közötti ár-összehasonlítás készült a kínai exportáló gyártók eladási árainak és a közösségi ágazat közösségi eladási árainak összevetése céljából. Ehhez a közösségi ágazat által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze az érintett ország együttműködő exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségeinek és az importálás utáni költségeknek a figyelembevételére szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni. |
| --- | --- |

(64)

Modellek közötti ár-összehasonlítás készült a kínai exportáló gyártók eladási árainak és a közösségi ágazat közösségi eladási árainak összevetése céljából. Ehhez a közösségi ágazat által a független vevők felé érvényesített árakat hasonlították össze az érintett ország együttműködő exportáló gyártóinak áraival. A kereskedelmi szint különbségeinek és az importálás utáni költségeknek a figyelembevételére szükség szerint kiigazításokat kellett alkalmazni.

| (65) | Az alákínálás kiszámítása a teljes és ellenőrizhető információkat szolgáltató, a mintába felvett összes együttműködő közösségi gyártótól származó információk alapján történt. Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgált időszakban az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga (a közösségi ágazat eladási árainak százalékában kifejezve) 24 % volt. |
| --- | --- |

(65)

Az alákínálás kiszámítása a teljes és ellenőrizhető információkat szolgáltató, a mintába felvett összes együttműködő közösségi gyártótól származó információk alapján történt. Az összehasonlításból kiderült, hogy a vizsgált időszakban az alákínálási különbözetek súlyozott átlaga (a közösségi ágazat eladási árainak százalékában kifejezve) 24 % volt.

4.   A közösségi ágazat helyzete

| (66) | Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság a közösségi ágazatot befolyásoló minden lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált. Az alább bemutatott adatok az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes közösségi ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintába felvett vállalatokra vonatkoznak. Három, a mintába felvett vállalatra vonatkozó adatok nem szerepelnek, mert: i. az egyik vállalat egy nagy acélfeldolgozó csoport része volt a 2007 májusában történt kiválásig, ami azt jelenti, hogy a kiválás előtti és utáni információk nem lennének összehasonlíthatók, ii. egy másik vállalat nem adott be megfelelően részletes adatokat, és iii. egy vállalat nem tudta beadni a 2008. évi tényszámokat és a 2009. évi előrejelzést. Ahhoz, hogy konzisztens adatok álljanak rendelkezésre a kármutatók és a kárveszély elemzéséhez, a harmadik vállalatot ki kellett venni a kármutatók elemzéséből is. Tekintve azonban, hogy e három vállalatnak csak viszonylag kis súlya volt a mintában, ez a kivétel semmilyen módon nem befolyásolja a mutatók révén kialakuló általános képet. |
| --- | --- |

(66)

Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése alapján a Bizottság a közösségi ágazatot befolyásoló minden lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgált. Az alább bemutatott adatok az értékesítés és a piaci részesedés tekintetében a teljes közösségi ágazatra, az összes többi mutató tekintetében pedig a mintába felvett vállalatokra vonatkoznak. Három, a mintába felvett vállalatra vonatkozó adatok nem szerepelnek, mert: i. az egyik vállalat egy nagy acélfeldolgozó csoport része volt a 2007 májusában történt kiválásig, ami azt jelenti, hogy a kiválás előtti és utáni információk nem lennének összehasonlíthatók, ii. egy másik vállalat nem adott be megfelelően részletes adatokat, és iii. egy vállalat nem tudta beadni a 2008. évi tényszámokat és a 2009. évi előrejelzést. Ahhoz, hogy konzisztens adatok álljanak rendelkezésre a kármutatók és a kárveszély elemzéséhez, a harmadik vállalatot ki kellett venni a kármutatók elemzéséből is. Tekintve azonban, hogy e három vállalatnak csak viszonylag kis súlya volt a mintában, ez a kivétel semmilyen módon nem befolyásolja a mutatók révén kialakuló általános képet.

a)   Termelés

| (67) | A mintába felvett gyártók termelése a 2005-ös mintegy 2 000 000 tonnás szintről növekedve 2007-ben érte el a csúcsát, több mint 2 200 000 tonnát (a fenti (57) preambulumbekezdésben leírt megnövekedett keresletnek köszönhetően), mielőtt a vizsgált időszakban csökkent volna. Összességében a termelés a figyelembe vett időszakban 7 %-kal, kb. 2 150 000 tonnára nőtt a vizsgált időszakban.









  Minta | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelés (tonna) | 2 022 596 | 2 197 964 | 2 213 956 | 2 158 096 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 109 | 109 | 107 |

(67)

A mintába felvett gyártók termelése a 2005-ös mintegy 2 000 000 tonnás szintről növekedve 2007-ben érte el a csúcsát, több mint 2 200 000 tonnát (a fenti (57) preambulumbekezdésben leírt megnövekedett keresletnek köszönhetően), mielőtt a vizsgált időszakban csökkent volna. Összességében a termelés a figyelembe vett időszakban 7 %-kal, kb. 2 150 000 tonnára nőtt a vizsgált időszakban.

Minta

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Termelés (tonna)

2 022 596

2 197 964

2 213 956

2 158 096

Index (2005 = 100)

100

109

109

107

b)   Kapacitás és kapacitáskihasználás

| (68) | A termelési kapacitás a mintába felvett gyártók termelési egységeinek névleges kapacitása alapján került megállapításra, figyelembe véve a leállásokat, valamint azt, hogy egyes esetekben a kapacitás egy részét arra használták, hogy ugyanazokon a gyártósorokon más terméket gyártsanak. |
| --- | --- |

(68)

A termelési kapacitás a mintába felvett gyártók termelési egységeinek névleges kapacitása alapján került megállapításra, figyelembe véve a leállásokat, valamint azt, hogy egyes esetekben a kapacitás egy részét arra használták, hogy ugyanazokon a gyártósorokon más terméket gyártsanak.

| (69) | A mintába felvett gyártók termelési kapacitása a figyelembe vett időszakban stabilan 2 400 000 tonna körül volt.









  Minta | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési kapacitás (tonna) | 2 451 187 | 2 469 365 | 2 446 462 | 2 398 283 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 101 | 100 | 98 |
| Kapacitáskihasználás | 83 % | 89 % | 90 % | 90 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 108 | 110 | 109 |

(69)

A mintába felvett gyártók termelési kapacitása a figyelembe vett időszakban stabilan 2 400 000 tonna körül volt.

Minta

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Termelési kapacitás (tonna)

2 451 187

2 469 365

2 446 462

2 398 283

Index (2005 = 100)

100

101

100

98

Kapacitáskihasználás

83 %

89 %

90 %

90 %

Index (2005 = 100)

100

108

110

109

| (70) | A kapacitáskihasználás 83 % volt 2005-ben, és mintegy 90 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak hátralévő részében. Ez tükrözi a termelési volumeneknek a (67) preambulumbekezdésben leírt változását. Összességében a kapacitáskihasználás csak 7 százalékponttal nőtt, ami nem számottevő növekedés a felhasználásnak a fenti (57) preambulumbekezdésben leírt tetemes növekedéséhez képest. |
| --- | --- |

(70)

A kapacitáskihasználás 83 % volt 2005-ben, és mintegy 90 %-ra nőtt a figyelembe vett időszak hátralévő részében. Ez tükrözi a termelési volumeneknek a (67) preambulumbekezdésben leírt változását. Összességében a kapacitáskihasználás csak 7 százalékponttal nőtt, ami nem számottevő növekedés a felhasználásnak a fenti (57) preambulumbekezdésben leírt tetemes növekedéséhez képest.

| (71) | Fontos azonban megjegyezni, hogy a felhasználás magas szintje miatt a mintába felvett gyártók nagy kapacitáskihasználással működtek. A nagy kapacitáskihasználás lehetősége fontos tényezőnek tekintendő abban az értelemben, hogy a hasonló terméket kielégítő nyereséggel tudják gyártani. A figyelembe vett időszakban fennálló helyzet például gyökeresen különbözik a 2002 és 2004 közöttitől, amikor a többek között Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó dömpingelt import által gyakorolt nyomás miatt a közösségi ágazat kapacitáskihasználása csak 66–75 % körül volt és így a közösségi ágazat 5 % és 10 % közötti veszteséget volt kénytelen elkönyvelni. |
| --- | --- |

(71)

Fontos azonban megjegyezni, hogy a felhasználás magas szintje miatt a mintába felvett gyártók nagy kapacitáskihasználással működtek. A nagy kapacitáskihasználás lehetősége fontos tényezőnek tekintendő abban az értelemben, hogy a hasonló terméket kielégítő nyereséggel tudják gyártani. A figyelembe vett időszakban fennálló helyzet például gyökeresen különbözik a 2002 és 2004 közöttitől, amikor a többek között Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó dömpingelt import által gyakorolt nyomás miatt a közösségi ágazat kapacitáskihasználása csak 66–75 % körül volt és így a közösségi ágazat 5 % és 10 % közötti veszteséget volt kénytelen elkönyvelni.

c)   Készletek

| (72) | A mintába felvett gyártók zárókészleteinek szintje 2006-ban 16 %-kal emelkedett, majd 2007-ben kissé csökkent (3 százalékponttal), majd a vizsgált időszakban tovább csökkent, újabb 1 százalékponttal. Meg kell jegyezni, hogy a termékek döntő többsége rendelésre készül, ezért ennek a mutatónak a szerepe a kárelemzésben korlátozottnak tekintendő.









  Minta | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészlet (tonna) | 142 303 | 165 070 | 160 668 | 159 924 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 116 | 113 | 112 |

(72)

A mintába felvett gyártók zárókészleteinek szintje 2006-ban 16 %-kal emelkedett, majd 2007-ben kissé csökkent (3 százalékponttal), majd a vizsgált időszakban tovább csökkent, újabb 1 százalékponttal. Meg kell jegyezni, hogy a termékek döntő többsége rendelésre készül, ezért ennek a mutatónak a szerepe a kárelemzésben korlátozottnak tekintendő.

Minta

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Zárókészlet (tonna)

142 303

165 070

160 668

159 924

Index (2005 = 100)

100

116

113

112

d)   Értékesítési volumen

| (73) | A közösségi ágazat saját termelésének a Közösség piacán független vevők számára értékesített mennyisége a vizsgált időszakban mintegy 2 000 000 tonna volt, ami 14 %-os növekedés 2005-höz képest. A növekedés a fenti (56) preambulumbekezdésben leírt tetemes felhasználásnövekedésnek tulajdonítható, amelynek pozitív hatása csak részlegesen tükröződött a közösségi ágazat megnövekedett értékesítésében.









  Közösségi ágazat | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Közösségi értékesítés (tonna) | 1 766 197 | 1 907 126 | 2 061 033 | 2 017 525 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 108 | 117 | 114 |

(73)

A közösségi ágazat saját termelésének a Közösség piacán független vevők számára értékesített mennyisége a vizsgált időszakban mintegy 2 000 000 tonna volt, ami 14 %-os növekedés 2005-höz képest. A növekedés a fenti (56) preambulumbekezdésben leírt tetemes felhasználásnövekedésnek tulajdonítható, amelynek pozitív hatása csak részlegesen tükröződött a közösségi ágazat megnövekedett értékesítésében.

Közösségi ágazat

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Közösségi értékesítés (tonna)

1 766 197

1 907 126

2 061 033

2 017 525

Index (2005 = 100)

100

108

117

114

| (74) | Meg kell jegyezni, hogy a kínai import és a közösségi ágazat értékesítése főleg három piaci szegmensben versenytársai egymásnak: gépipar, építőipar és csővezetékek. Valójában a közösségi ágazat értékesítésének 65 %-a és a kínai import mintegy 80 %-a erre a három piaci szegmensre jut. |
| --- | --- |

(74)

Meg kell jegyezni, hogy a kínai import és a közösségi ágazat értékesítése főleg három piaci szegmensben versenytársai egymásnak: gépipar, építőipar és csővezetékek. Valójában a közösségi ágazat értékesítésének 65 %-a és a kínai import mintegy 80 %-a erre a három piaci szegmensre jut.

e)   Piaci részesedés

| (75) | A figyelembe vett időszakban a közösségi ágazat piaci részesedése 5 százalékponttal csökkent, azaz a 2005-ös 69 %-ról lecsökkent a vizsgált időszakban mért 64 %-ra. Ez a piacvesztés azt tükrözi, hogy a felhasználás tetemes növekedését a közösségi ágazat a masszívan növekvő kínai import miatt csak részben tudta kihasználni. Emlékeztetőül: a kínai import piaci részesedése ugyanebben az időszakban 1 %-ról 17,1 %-ra ugrott (lásd a fenti (61) preambulumbekezdést). | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A közösségi ágazat piaci részesedése | 68,8 % | 70,5 % | 65,4 % | 63,6 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 102 | 95 | 92 |

(75)

A figyelembe vett időszakban a közösségi ágazat piaci részesedése 5 százalékponttal csökkent, azaz a 2005-ös 69 %-ról lecsökkent a vizsgált időszakban mért 64 %-ra. Ez a piacvesztés azt tükrözi, hogy a felhasználás tetemes növekedését a közösségi ágazat a masszívan növekvő kínai import miatt csak részben tudta kihasználni. Emlékeztetőül: a kínai import piaci részesedése ugyanebben az időszakban 1 %-ról 17,1 %-ra ugrott (lásd a fenti (61) preambulumbekezdést).

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

A közösségi ágazat piaci részesedése

68,8 %

70,5 %

65,4 %

63,6 %

Index (2005 = 100)

100

102

95

92

f)   Növekedés

| (76) | 2005 és a vizsgált időszak között, amikor a közösségi felhasználás 24 %-kal emelkedett, a közösségi ágazatnak a Közösség piacán elért értékesítési volumene csak 14 %-kal növekedett, piaci részesedése pedig 5 százalékponttal csökkent. Másfelől a kínai import volumene ugyanebben az időszakban több mint 20-szorosára növekedett, piaci részesedése pedig 16 százalékponttal nőtt. Megállapítható tehát, hogy noha a közösségi ágazatban volt is némi növekedés, semmiképpen sem tudta maradéktalanul kihasználni a lényegesen megnövekedett piaci keresletet, miközben a kínai import aránytalanul nagy mértékben kihasználta azt. |
| --- | --- |

(76)

2005 és a vizsgált időszak között, amikor a közösségi felhasználás 24 %-kal emelkedett, a közösségi ágazatnak a Közösség piacán elért értékesítési volumene csak 14 %-kal növekedett, piaci részesedése pedig 5 százalékponttal csökkent. Másfelől a kínai import volumene ugyanebben az időszakban több mint 20-szorosára növekedett, piaci részesedése pedig 16 százalékponttal nőtt. Megállapítható tehát, hogy noha a közösségi ágazatban volt is némi növekedés, semmiképpen sem tudta maradéktalanul kihasználni a lényegesen megnövekedett piaci keresletet, miközben a kínai import aránytalanul nagy mértékben kihasználta azt.

g)   Foglalkoztatás

| (77) | A mintába felvett gyártóknál a foglakoztatási szint 6 %-kal stabilan nőtt 2005 és 2007 között. 2007 és a vizsgált időszak között viszont 6 százalékponttal csökkent. Összességében a mintába felvett gyártóknál a foglalkoztatás 2005 és a vizsgált időszak között gyakorlatilag változatlanul 9 100 fő körül volt. Ez azt mutatja, hogy a mintába felvett gyártók javították hatékonyságukat, mivel ezzel párhuzamosan a termelési volumen 7 %-kal nőtt (lásd a fenti (67) preambulumbekezdést).









  Minta | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatás (fő) | 9 119 | 9 444 | 9 644 | 9 151 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 104 | 106 | 100 |

(77)

A mintába felvett gyártóknál a foglakoztatási szint 6 %-kal stabilan nőtt 2005 és 2007 között. 2007 és a vizsgált időszak között viszont 6 százalékponttal csökkent. Összességében a mintába felvett gyártóknál a foglalkoztatás 2005 és a vizsgált időszak között gyakorlatilag változatlanul 9 100 fő körül volt. Ez azt mutatja, hogy a mintába felvett gyártók javították hatékonyságukat, mivel ezzel párhuzamosan a termelési volumen 7 %-kal nőtt (lásd a fenti (67) preambulumbekezdést).

Minta

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Foglalkoztatás (fő)

9 119

9 444

9 644

9 151

Index (2005 = 100)

100

104

106

100

h)   Termelékenység

| (78) | A mintába felvett gyártóknál az egy foglalkoztatottra jutó éves termelésben (tonna) mért termelékenység a figyelembe vett időszakban stabilan emelkedett, és végül a vizsgált időszakban 7 %-kal volt nagyobb, mint 2005-ben. Ez összhangban van azzal, hogy a foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban gyakorlatilag változatlan maradt, míg a termelés 7 %-kal nőtt.









  Minta | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelékenység (tonna/fő) | 369 | 387 | 386 | 395 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 105 | 105 | 107 |

(78)

A mintába felvett gyártóknál az egy foglalkoztatottra jutó éves termelésben (tonna) mért termelékenység a figyelembe vett időszakban stabilan emelkedett, és végül a vizsgált időszakban 7 %-kal volt nagyobb, mint 2005-ben. Ez összhangban van azzal, hogy a foglalkoztatás a figyelembe vett időszakban gyakorlatilag változatlan maradt, míg a termelés 7 %-kal nőtt.

Minta

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Termelékenység (tonna/fő)

369

387

386

395

Index (2005 = 100)

100

105

105

107

i)   Bérek

| (79) | Az egy főre eső átlagbér 2005 és 2006 között 7 %-kal nőtt, majd 2006 és 2007 között további 8 százalékponttal, és gyakorlatilag változatlan maradt 2007 és a vizsgált időszak között. Összességében az egy főre eső átlagbér a figyelembe vett időszakban 16 %-kal növekedett. Az átlagbérköltség növekedése részben annak tudható be, hogy a viszonylag alacsony átlagbért fizető közösségi gyártóknál történt leépítésekkel olyan, a közösségi gyártóknál történt létszámbővítés áll szemben, ahol az átlagbér viszonylag nagy volt. Mivel a bérek átlagos növekedését részben kompenzálta a termelékenység jelentős növekedése, a munkaerőköltségeket illetően az összhatás nem volt különösebben jelentős.









  Minta | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Éves bérköltség/fő (EUR) | 46 527 | 49 968 | 53 704 | 54 030 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 107 | 115 | 116 |

(79)

Az egy főre eső átlagbér 2005 és 2006 között 7 %-kal nőtt, majd 2006 és 2007 között további 8 százalékponttal, és gyakorlatilag változatlan maradt 2007 és a vizsgált időszak között. Összességében az egy főre eső átlagbér a figyelembe vett időszakban 16 %-kal növekedett. Az átlagbérköltség növekedése részben annak tudható be, hogy a viszonylag alacsony átlagbért fizető közösségi gyártóknál történt leépítésekkel olyan, a közösségi gyártóknál történt létszámbővítés áll szemben, ahol az átlagbér viszonylag nagy volt. Mivel a bérek átlagos növekedését részben kompenzálta a termelékenység jelentős növekedése, a munkaerőköltségeket illetően az összhatás nem volt különösebben jelentős.

Minta

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Éves bérköltség/fő (EUR)

46 527

49 968

53 704

54 030

Index (2005 = 100)

100

107

115

116

j)   Az eladási árat befolyásoló tényezők

| (80) | A mintába felvett gyártók eladási árai 2005 és 2007 között jelentősen, 21 %-kal nőttek, és a vizsgált időszakban gyakorlatilag változatlanok maradtak. Az eladási árak és az értékesítési volumenek egyidejű növekedésének a magyarázata, hogy ugyanebben az időszakban a költségek is növekedtek. A közösségi gyártók érvényesítették ezt a növekedést az eladási áraikban, áthárítva azt a vevőikre. Ezért csak a vizsgált időszakban jelentkezett az, hogy a kínai termékek növekvő nyomása kezdett egyértelmű hatással lenni az eladási árakra, amikor is a közösségi ágazat árai a 4 százalékpontos költségnövekedés dacára is stagnáltak.









  Minta | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Egységár az EK piacán (EUR/tonna) | 983 | 1 047 | 1 188 | 1 192 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 106 | 121 | 121 |

(80)

A mintába felvett gyártók eladási árai 2005 és 2007 között jelentősen, 21 %-kal nőttek, és a vizsgált időszakban gyakorlatilag változatlanok maradtak. Az eladási árak és az értékesítési volumenek egyidejű növekedésének a magyarázata, hogy ugyanebben az időszakban a költségek is növekedtek. A közösségi gyártók érvényesítették ezt a növekedést az eladási áraikban, áthárítva azt a vevőikre. Ezért csak a vizsgált időszakban jelentkezett az, hogy a kínai termékek növekvő nyomása kezdett egyértelmű hatással lenni az eladási árakra, amikor is a közösségi ágazat árai a 4 százalékpontos költségnövekedés dacára is stagnáltak.

Minta

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Egységár az EK piacán (EUR/tonna)

983

1 047

1 188

1 192

Index (2005 = 100)

100

106

121

121

| (81) | Mint az alábbi táblázatból látható, a költségnövekedést főleg a nyersanyagárak növekedése okozta. A közösségi ágazat valójában nagyon hatékonyan kordában tudta tartani a munkaerőköltségek és más általános költségek növekedését. A nyersanyagárak növekedését azonban csak az eladási árak arányos növekedése tudta ellensúlyozni, és a figyelembe vett időszakban ez egyre nehezebbé vált.









  Minta | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Összköltség/tonna | 863 | 863 | 974 | 1 007 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 100 | 113 | 117 |
| Nyersanyagköltség | 498 | 532 | 603 | 622 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 107 | 121 | 125 |

(81)

Mint az alábbi táblázatból látható, a költségnövekedést főleg a nyersanyagárak növekedése okozta. A közösségi ágazat valójában nagyon hatékonyan kordában tudta tartani a munkaerőköltségek és más általános költségek növekedését. A nyersanyagárak növekedését azonban csak az eladási árak arányos növekedése tudta ellensúlyozni, és a figyelembe vett időszakban ez egyre nehezebbé vált.

Minta

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Összköltség/tonna

863

863

974

1 007

Index (2005 = 100)

100

100

113

117

Nyersanyagköltség

498

532

603

622

Index (2005 = 100)

100

107

121

125

k)   Nyereségesség és a beruházások megtérülése

| (82) | A hasonló termék mintába felvett gyártóinak a nettó árbevétel százalékában kifejezett nyereségessége a figyelembe vett időszakban a 2005-ös 12,1 %-ról 2007-re 17,9 %-ra nőtt, majd a vizsgált időszakban lecsökkent 15,4 %-ra. A nyereségesség tehát 2005 és a vizsgált időszak között 3 %-kal nőtt.









  Minta | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az EK piacán független vevőknek történő értékesítés nyereségessége (a nettó árbevétel százalékában) | 12,1 % | 17,3 % | 17,9 % | 15,4 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 143 | 147 | 127 |
| A beruházások megtérülése (eredmény a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában) | 47,1 % | 85,1 % | 79,2 % | 51,7 % |
| Index (2005 = 100) | 100 | 181 | 168 | 110 |

(82)

A hasonló termék mintába felvett gyártóinak a nettó árbevétel százalékában kifejezett nyereségessége a figyelembe vett időszakban a 2005-ös 12,1 %-ról 2007-re 17,9 %-ra nőtt, majd a vizsgált időszakban lecsökkent 15,4 %-ra. A nyereségesség tehát 2005 és a vizsgált időszak között 3 %-kal nőtt.

Minta

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Az EK piacán független vevőknek történő értékesítés nyereségessége (a nettó árbevétel százalékában)

12,1 %

17,3 %

17,9 %

15,4 %

Index (2005 = 100)

100

143

147

127

A beruházások megtérülése (eredmény a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában)

47,1 %

85,1 %

79,2 %

51,7 %

Index (2005 = 100)

100

181

168

110

| (83) | A beruházások megtérülése – a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett eredmény – nagyjából a nyereségesség tendenciáját követte: A 2005-ös 47 %-ról 2006-ra 85 %-ra nőtt, 2007-ben 79 %-ra csökkent, majd a vizsgált időszakban tovább csökkent 52 %-ra. Összességében a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban 4,6 százalékponttal növekedett. |
| --- | --- |

(83)

A beruházások megtérülése – a beruházások nettó könyv szerinti értékének százalékában kifejezett eredmény – nagyjából a nyereségesség tendenciáját követte: A 2005-ös 47 %-ról 2006-ra 85 %-ra nőtt, 2007-ben 79 %-ra csökkent, majd a vizsgált időszakban tovább csökkent 52 %-ra. Összességében a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban 4,6 százalékponttal növekedett.

l)   Pénzáramlás és tőkebevonási képesség

| (84) | Az üzemi tevékenységekből származó nettó pénzáramlás 2005-ben közel 367 millió EUR volt. 2006-ban mintegy 684 millió EUR-ra nőtt, 2007-ben 1 milliárd EUR-ra, majd visszatért 630 millió EUR-ra a vizsgált időszakban. Nem volt arra utaló jel, hogy a közösségi ágazat a tőkebevonás terén nehézségekbe ütközött volna









  Minta | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pénzáramlás (EUR) | 367 215 052 | 684 541 347 | 1 034 223 612 | 634 658 147 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 186 | 282 | 173 |

(84)

Az üzemi tevékenységekből származó nettó pénzáramlás 2005-ben közel 367 millió EUR volt. 2006-ban mintegy 684 millió EUR-ra nőtt, 2007-ben 1 milliárd EUR-ra, majd visszatért 630 millió EUR-ra a vizsgált időszakban. Nem volt arra utaló jel, hogy a közösségi ágazat a tőkebevonás terén nehézségekbe ütközött volna

Minta

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Pénzáramlás (EUR)

367 215 052

684 541 347

1 034 223 612

634 658 147

Index (2005 = 100)

100

186

282

173

m)   Beruházások

| (85) | A mintába felvett vállalatoknak a hasonló termék előállításába történő éves beruházása 2005 és 2006 között 83 %-kal nőtt, majd 2006 és 2007 között további 94 százalékponttal, és ezután még kissé tovább növekedett a vizsgált időszakban. Összességében a beruházások 2005 és a vizsgált időszak között 185 %-kal nőttek. Ezeknek a közösségi ágazati beruházásoknak főbb céljai a termékminőség javítása, az üzemi hatékonyság növelése, új termékek és technológiák kifejlesztése, valamint a munkabiztonság és a környezetvédelem javítása voltak. Nem eredményezték a termelési kapacitások növekedését.









  Minta | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettó beruházások (EUR) | 99 895 036 | 182 508 624 | 276 813 902 | 284 860 412 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 183 | 277 | 285 |

(85)

A mintába felvett vállalatoknak a hasonló termék előállításába történő éves beruházása 2005 és 2006 között 83 %-kal nőtt, majd 2006 és 2007 között további 94 százalékponttal, és ezután még kissé tovább növekedett a vizsgált időszakban. Összességében a beruházások 2005 és a vizsgált időszak között 185 %-kal nőttek. Ezeknek a közösségi ágazati beruházásoknak főbb céljai a termékminőség javítása, az üzemi hatékonyság növelése, új termékek és technológiák kifejlesztése, valamint a munkabiztonság és a környezetvédelem javítása voltak. Nem eredményezték a termelési kapacitások növekedését.

Minta

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Nettó beruházások (EUR)

99 895 036

182 508 624

276 813 902

284 860 412

Index (2005 = 100)

100

183

277

285

| (86) | Úgy tekinthető, hogy a közösségi ágazat a figyelembe vett időszakban nagyon jelentős mennyiségű erőforrást irányított át a beruházásokba. Ennek értékelésekor figyelembe kell venni, hogy a korábbi években, amikor is a közösségi ágazat nyereségessége rendkívül kicsi, sőt néha negatív volt, csak nagyon kevés beruházást engedhettek meg maguknak. Mivel a közösségi ágazat hosszú ideig hátrányos helyzetben volt a többek között Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó dömpingelt import miatt és jelentősen vissza kellett fognia a beruházásokat (4), a szükséges beruházási szint nem volt teljesíthető. A figyelembe vett időszakban elért nagyobb nyereségesség ezért létfontosságú volt a közösségi ágazatnak ahhoz, hogy meg tudja valósítani azokat a beruházásokat, amelyeket oly sokáig el kellett halasztania. Termelési kapacitást bővítő beruházás nem volt, mert a kínai import agresszív előretörése miatt egyre inkább kérdésessé válik, hogy a növekvő keresletet ki lehet-e használni. |
| --- | --- |

(86)

Úgy tekinthető, hogy a közösségi ágazat a figyelembe vett időszakban nagyon jelentős mennyiségű erőforrást irányított át a beruházásokba. Ennek értékelésekor figyelembe kell venni, hogy a korábbi években, amikor is a közösségi ágazat nyereségessége rendkívül kicsi, sőt néha negatív volt, csak nagyon kevés beruházást engedhettek meg maguknak. Mivel a közösségi ágazat hosszú ideig hátrányos helyzetben volt a többek között Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából származó dömpingelt import miatt és jelentősen vissza kellett fognia a beruházásokat (4), a szükséges beruházási szint nem volt teljesíthető. A figyelembe vett időszakban elért nagyobb nyereségesség ezért létfontosságú volt a közösségi ágazatnak ahhoz, hogy meg tudja valósítani azokat a beruházásokat, amelyeket oly sokáig el kellett halasztania. Termelési kapacitást bővítő beruházás nem volt, mert a kínai import agresszív előretörése miatt egyre inkább kérdésessé válik, hogy a növekvő keresletet ki lehet-e használni.

n)   A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömping okozta helyzetből való kilábalás

| (87) | Tekintettel az érintett országból érkező dömpingelt import mennyiségére, piaci részesedésére és árára, a tényleges dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi ágazatra gyakorolt hatása jelentősnek tekintendő. Fontos felidézni, hogy 2006-ban már születtek dömpingellenes intézkedések a több országból származó import által okozott dömping leküzdésére. A közösségi ágazat által a figyelembe vett időszakban elért jó pénzügyi eredmények vitathatatlanul lehetővé tették, hogy az ágazat valamelyest kilábaljon a legutóbbi dömping által okozott helyzetből. Megmutatkozott azonban az is, hogy a közösségi ágazat nem tudta maradéktalanul kihasználni az elemzés alá vont időszakban történt rendkívüli piacbővülés lehetőségeit (lásd a fenti (75) preambulumbekezdést), mivel az említett intézkedések hatálya alá eső import korábbi piaci részesedését átvette az olcsó kínai import, ami szintén rontotta a közösségi ágazat piaci részesedését. Ennek minden bizonnyal volt olyan hatása, hogy a közösségi ágazat nem tudott teljesen kilábalni a korábbi helyzetből és korlátozta a termelési kapacitásokba való beruházást, és azok abból a célból való bővítését, hogy lépést tudjanak tartani a piacbővüléssel (lásd a fenti (86) preambulumbekezdést). Megállapítható tehát, hogy a közösségi ágazat kilábalása a korábbi dömping okozta helyzetből nem tekinthető befejezettnek, és hogy a közösségi ágazatot továbbra is veszélyezteti a Közösség piacán megjelenő dömpingelt import tetemes mennyisége által feltehetően okozott káros hatás. |
| --- | --- |

(87)

Tekintettel az érintett országból érkező dömpingelt import mennyiségére, piaci részesedésére és árára, a tényleges dömpingkülönbözet nagyságának a közösségi ágazatra gyakorolt hatása jelentősnek tekintendő. Fontos felidézni, hogy 2006-ban már születtek dömpingellenes intézkedések a több országból származó import által okozott dömping leküzdésére. A közösségi ágazat által a figyelembe vett időszakban elért jó pénzügyi eredmények vitathatatlanul lehetővé tették, hogy az ágazat valamelyest kilábaljon a legutóbbi dömping által okozott helyzetből. Megmutatkozott azonban az is, hogy a közösségi ágazat nem tudta maradéktalanul kihasználni az elemzés alá vont időszakban történt rendkívüli piacbővülés lehetőségeit (lásd a fenti (75) preambulumbekezdést), mivel az említett intézkedések hatálya alá eső import korábbi piaci részesedését átvette az olcsó kínai import, ami szintén rontotta a közösségi ágazat piaci részesedését. Ennek minden bizonnyal volt olyan hatása, hogy a közösségi ágazat nem tudott teljesen kilábalni a korábbi helyzetből és korlátozta a termelési kapacitásokba való beruházást, és azok abból a célból való bővítését, hogy lépést tudjanak tartani a piacbővüléssel (lásd a fenti (86) preambulumbekezdést). Megállapítható tehát, hogy a közösségi ágazat kilábalása a korábbi dömping okozta helyzetből nem tekinthető befejezettnek, és hogy a közösségi ágazatot továbbra is veszélyezteti a Közösség piacán megjelenő dömpingelt import tetemes mennyisége által feltehetően okozott káros hatás.

5.   A kárra vonatkozó megállapítások

| (88) | Az ellenőrzött adatok a károkozás fennállására utalnak. Jelentős piacbővülés közepette (+ 24 %) a közösségi ágazat valójában csak részlegesen tudta növelni értékesítését a Közösség piacán (+ 14 %), aminek következtébe piaci részesedése csökkent (69 %-ról 64 %-ra). Ezzel a háttérrel a közösségi ágazatnak mindazonáltal sikerült elegendően nagy kapacitáskihasználást és jó árakat tartania, így nyereségessége jó szinten maradt (15 % körül a vizsgált időszakban). Következésképpen a közösségi ágazatot érő kár korlátozott volt és nem okozott jelentősebb gazdasági problémát. |
| --- | --- |

(88)

Az ellenőrzött adatok a károkozás fennállására utalnak. Jelentős piacbővülés közepette (+ 24 %) a közösségi ágazat valójában csak részlegesen tudta növelni értékesítését a Közösség piacán (+ 14 %), aminek következtébe piaci részesedése csökkent (69 %-ról 64 %-ra). Ezzel a háttérrel a közösségi ágazatnak mindazonáltal sikerült elegendően nagy kapacitáskihasználást és jó árakat tartania, így nyereségessége jó szinten maradt (15 % körül a vizsgált időszakban). Következésképpen a közösségi ágazatot érő kár korlátozott volt és nem okozott jelentősebb gazdasági problémát.

| (89) | A fentiek figyelembevételével megállapítható, hogy a közösségi ágazatot a vizsgált időszakban nem érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár. Azt is hangsúlyozni kell azonban, hogy a közösségi ágazat olyan időszakot hagyott maga mögött, amelyben dömping káros hatásainak volt kitéve – e dömping miatt 2006-ban dömpingellenes intézkedéseket kellett bevezetni. Ha a közösségi ágazatnak sikerült is részben kilábalnia a korábbi hátrányos helyzetből, ez főleg annak volt köszönhető, hogy 2005 és a vizsgált időszak között nagyon jelentős piacbővülés játszódott le. Noha a dömpingellenes intézkedések 2006 júniusában történő elfogadása kiküszöbölte a számos országból érkező dömping káros hatásait, a vizsgált időszakban a Közösség piacán jelentős arányban volt jelen olcsó dömpingelt termék, nevezetesen a kínai import. Ha a piaci körülmények megváltoznának és a figyelembe vett időszakban tapasztalt piacbővülés leállna, a növekedés korábbi trendje pedig megfordulna, akkor a közösségi ágazat teljes mértékben ki lenne téve az ebből a dömpingelt importból eredő lehetséges káros hatásnak. Megállapítható tehát, hogy noha a közösségi ágazatot nem érte jelentős kár a vizsgált időszakban, de annak végén sebezhető állapotban volt. |
| --- | --- |

(89)

A fentiek figyelembevételével megállapítható, hogy a közösségi ágazatot a vizsgált időszakban nem érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében vett jelentős kár. Azt is hangsúlyozni kell azonban, hogy a közösségi ágazat olyan időszakot hagyott maga mögött, amelyben dömping káros hatásainak volt kitéve – e dömping miatt 2006-ban dömpingellenes intézkedéseket kellett bevezetni. Ha a közösségi ágazatnak sikerült is részben kilábalnia a korábbi hátrányos helyzetből, ez főleg annak volt köszönhető, hogy 2005 és a vizsgált időszak között nagyon jelentős piacbővülés játszódott le. Noha a dömpingellenes intézkedések 2006 júniusában történő elfogadása kiküszöbölte a számos országból érkező dömping káros hatásait, a vizsgált időszakban a Közösség piacán jelentős arányban volt jelen olcsó dömpingelt termék, nevezetesen a kínai import. Ha a piaci körülmények megváltoznának és a figyelembe vett időszakban tapasztalt piacbővülés leállna, a növekedés korábbi trendje pedig megfordulna, akkor a közösségi ágazat teljes mértékben ki lenne téve az ebből a dömpingelt importból eredő lehetséges káros hatásnak. Megállapítható tehát, hogy noha a közösségi ágazatot nem érte jelentős kár a vizsgált időszakban, de annak végén sebezhető állapotban volt.

E.   KÁRVESZÉLY

1.   A közösségi felhasználás, az érintett országból származó import és a közösségi ágazat helyzetének valószínű alakulása a vizsgált időszak után

| (90) | Ahhoz, hogy meg lehessen ítélni, hogy a közösségi ágazatot fenyegeti-e kárveszély, a figyelembe vett időszakra és a vizsgált időszakra meghatározott tényezők közül néhányat tovább kellett elemezni. Ez a további elemzés a 2008. és 2009. évre szóló fontosabb kármutatókról gyűjtött információk alapján történt. Ehhez kérdőíven információkat kellett kérni a mintába felvett vállalatoktól, aktualizálni kellett a statisztikai információkat és elemezni kellett a felek által megadott más tényezőket. Ennek alapján a következőket lehetett megállapítani: |
| --- | --- |

(90)

Ahhoz, hogy meg lehessen ítélni, hogy a közösségi ágazatot fenyegeti-e kárveszély, a figyelembe vett időszakra és a vizsgált időszakra meghatározott tényezők közül néhányat tovább kellett elemezni. Ez a további elemzés a 2008. és 2009. évre szóló fontosabb kármutatókról gyűjtött információk alapján történt. Ehhez kérdőíven információkat kellett kérni a mintába felvett vállalatoktól, aktualizálni kellett a statisztikai információkat és elemezni kellett a felek által megadott más tényezőket. Ennek alapján a következőket lehetett megállapítani:

1.1.   A közösségi felhasználás

| (91) | A közösségi felhasználás, amely a vizsgált időszakig növekedett, becslések szerint jelentősen, legalább 30 %-kal csökkenni fog a vizsgált időszak vége és 2009 között. Ez a becslés a rendelkezésre álló nyilvános információkon alapul, és azt alátámasztják a panaszos által szolgáltatott adatok és a mintába felvett közösségi gyártók által adott előrejelzések is. |
| --- | --- |

(91)

A közösségi felhasználás, amely a vizsgált időszakig növekedett, becslések szerint jelentősen, legalább 30 %-kal csökkenni fog a vizsgált időszak vége és 2009 között. Ez a becslés a rendelkezésre álló nyilvános információkon alapul, és azt alátámasztják a panaszos által szolgáltatott adatok és a mintába felvett közösségi gyártók által adott előrejelzések is.

| (92) | Ezenkívül a panaszos piaci szegmensenként információkat adott meg, amelyek jelentős csökkenést vetítenek előre az összes szegmensben, kivéve az OCTG-t, amelyet az egyébként általánosan meredek keresletzuhanás kevésbé látszik érinteni. |
| --- | --- |

(92)

Ezenkívül a panaszos piaci szegmensenként információkat adott meg, amelyek jelentős csökkenést vetítenek előre az összes szegmensben, kivéve az OCTG-t, amelyet az egyébként általánosan meredek keresletzuhanás kevésbé látszik érinteni.

1.2.   A Kínából származó import és annak piaci részesedése

| (93) | A KNK-ból származó dömpingelt import a vizsgált időszak végéig továbbra is jelentősen nőtt. Már bizonyos, hogy ez az éves szintű növekvő tendencia legalább 2008 végéig megmaradt. Tekintve a 2008 utolsó hónapjaitól tapasztalható felhasználás-visszaesést, a piaci részesedés várhatóan nőni fog 2009-ben is. |
| --- | --- |

(93)

A KNK-ból származó dömpingelt import a vizsgált időszak végéig továbbra is jelentősen nőtt. Már bizonyos, hogy ez az éves szintű növekvő tendencia legalább 2008 végéig megmaradt. Tekintve a 2008 utolsó hónapjaitól tapasztalható felhasználás-visszaesést, a piaci részesedés várhatóan nőni fog 2009-ben is.

| (94) | A kínai import várhatóan továbbra is a gépiparba és az építőiparba, valamint a csővezetékek piaci szegmensére összpontosul, mint azt a fenti (60) preambulumbekezdés is említi. |
| --- | --- |

(94)

A kínai import várhatóan továbbra is a gépiparba és az építőiparba, valamint a csővezetékek piaci szegmensére összpontosul, mint azt a fenti (60) preambulumbekezdés is említi.

| (95) | Még ha a csökkenő piaci kereslet miatt az import összvolumene csökkenne is – amely csökkenés azonban várhatóan elhanyagolható lesz – a kínai import arányosan akkor is növelni fogja piaci részesedését ezekben a szegmensekben, ahol amúgy is már régóta erős pozíciókkal rendelkezik. Valószínű, hogy az olcsó import valójában még vonzóbb lesz egy olyan piacon, amely egyre inkább törekszik a költségcsökkentésre. |
| --- | --- |

(95)

Még ha a csökkenő piaci kereslet miatt az import összvolumene csökkenne is – amely csökkenés azonban várhatóan elhanyagolható lesz – a kínai import arányosan akkor is növelni fogja piaci részesedését ezekben a szegmensekben, ahol amúgy is már régóta erős pozíciókkal rendelkezik. Valószínű, hogy az olcsó import valójában még vonzóbb lesz egy olyan piacon, amely egyre inkább törekszik a költségcsökkentésre.

| (96) | Következésképpen a kínai import piaci részesedése várhatóan nőni fog. A felhasználás alakulásától függően a kínai import piaci részesedése még néhány százalékponttal nőhet is 2008 és 2009 között, figyelembe véve az utóbbi években tapasztalt agresszív piacbővítési politikát (lásd a fenti (61), és az alábbi (114) és (115) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(96)

Következésképpen a kínai import piaci részesedése várhatóan nőni fog. A felhasználás alakulásától függően a kínai import piaci részesedése még néhány százalékponttal nőhet is 2008 és 2009 között, figyelembe véve az utóbbi években tapasztalt agresszív piacbővítési politikát (lásd a fenti (61), és az alábbi (114) és (115) preambulumbekezdést).

| (97) | Az érintett termék importárairól a kínai exportőrök szövetsége (CISA) kijelentette, hogy azok lényegesen nőttek a vizsgált időszak után. |
| --- | --- |

(97)

Az érintett termék importárairól a kínai exportőrök szövetsége (CISA) kijelentette, hogy azok lényegesen nőttek a vizsgált időszak után.

| (98) | Az EUROSTAT adatai valóban megerősítik a vizsgált időszak utáni árnövekedést. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy ez a növekedés néhol jelentős (akár 33–43 % is lehet). A vizsgálat azonban kimutatta, hogy ez a növekedés az egyes nyersanyagok (acél, vashulladék és nyersvas) és az energia általános árnövekedésének a megjelenése, ami világjelenség volt 2008 áprilisa és októbere között, és ez a növekedés nem szüntette meg az alákínálást, ami láthatóan tetemes maradt. |
| --- | --- |

(98)

Az EUROSTAT adatai valóban megerősítik a vizsgált időszak utáni árnövekedést. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy ez a növekedés néhol jelentős (akár 33–43 % is lehet). A vizsgálat azonban kimutatta, hogy ez a növekedés az egyes nyersanyagok (acél, vashulladék és nyersvas) és az energia általános árnövekedésének a megjelenése, ami világjelenség volt 2008 áprilisa és októbere között, és ez a növekedés nem szüntette meg az alákínálást, ami láthatóan tetemes maradt.

1.3.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a közösségi ágazatban

| (99) | A közösségi ágazat termelése a vizsgált időszak és 2009 között várhatóan 20 és 35 százalékpont közötti mértékben csökken. Ezt a tendenciát a mintába felvett vállalatok által adott előrejelzések megerősítették. Ezeknek az előrejelzéseknek az elemzéséből az is kimutatható, hogy az általános termeléscsökkenés azt is tükrözi, hogy a felhasználás általános csökkenésén belül az egyes terméktípusok iránti kereslet kevésbé csökkent, mint mások iránt, így a termékösszetétel változása várható. |
| --- | --- |

(99)

A közösségi ágazat termelése a vizsgált időszak és 2009 között várhatóan 20 és 35 százalékpont közötti mértékben csökken. Ezt a tendenciát a mintába felvett vállalatok által adott előrejelzések megerősítették. Ezeknek az előrejelzéseknek az elemzéséből az is kimutatható, hogy az általános termeléscsökkenés azt is tükrözi, hogy a felhasználás általános csökkenésén belül az egyes terméktípusok iránti kereslet kevésbé csökkent, mint mások iránt, így a termékösszetétel változása várható.

| (100) | A mintába felvett vállalatok által megadott információkból az is kitűnik, hogy a termelési kapacitás várhatóan változatlan marad 2009-ben, míg a kapacitáskihasználás ugyanebben az évben meredeken csökkenni fog, 70 %-hoz közeli szintre. Ez összhangban van a felhasználásnak a (91) preambulumbekezdésben leírt meredek zuhanásával. Az ellenőrző látogatások során már valóban találtak is erre utaló jeleket: i. műszakok csökkenése (leggyakrabban heti 18-ról 15-re), ii. csoportos létszámleépítés és az ideiglenes munkavállalók elbocsátása, és iii. meghosszabbított leállások az ünnepek környékén. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok már jelezték, hogy 75 %-os kapacitáskihasználás alatt a közösségi ágazat valószínűleg nem tud fenntartható módon működni (lásd a fenti (71) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(100)

A mintába felvett vállalatok által megadott információkból az is kitűnik, hogy a termelési kapacitás várhatóan változatlan marad 2009-ben, míg a kapacitáskihasználás ugyanebben az évben meredeken csökkenni fog, 70 %-hoz közeli szintre. Ez összhangban van a felhasználásnak a (91) preambulumbekezdésben leírt meredek zuhanásával. Az ellenőrző látogatások során már valóban találtak is erre utaló jeleket: i. műszakok csökkenése (leggyakrabban heti 18-ról 15-re), ii. csoportos létszámleépítés és az ideiglenes munkavállalók elbocsátása, és iii. meghosszabbított leállások az ünnepek környékén. Emlékeztetni kell arra, hogy a korábbi vizsgálatok már jelezték, hogy 75 %-os kapacitáskihasználás alatt a közösségi ágazat valószínűleg nem tud fenntartható módon működni (lásd a fenti (71) preambulumbekezdést).

1.4.   A közösségi ágazat értékesítése a Közösség piacán (mennyiség és ár)

| (101) | A közösségi ágazatnak a Közösség piacán történő értékesítésére az előrejelzések jelentős csökkenést mutatnak, ugyanazon okokból, mint amelyeket a fenti (99) preambulumbekezdés fejt ki; a mintába felvett közösségi gyártók által készített előrejelzések szerint az értékesítés minimum a felhasználás csökkenésével arányosan, de lehet hogy még nagyobb mértékben fog csökkenni. |
| --- | --- |

(101)

A közösségi ágazatnak a Közösség piacán történő értékesítésére az előrejelzések jelentős csökkenést mutatnak, ugyanazon okokból, mint amelyeket a fenti (99) preambulumbekezdés fejt ki; a mintába felvett közösségi gyártók által készített előrejelzések szerint az értékesítés minimum a felhasználás csökkenésével arányosan, de lehet hogy még nagyobb mértékben fog csökkenni.

| (102) | Mivel a közösségi ágazat az előrejelzések szerint a dömpingelt kínai importtal szemben továbbra is veszít piaci részesedéséből a Közösség piacán, ez arra kényszeríti, hogy egyre jobban az exportpiacokra hagyatkozzon. A mintába felvett vállalatok beszámolóiból valóban ki is derül, hogy az értékesítés csökkenése nagyobb, mint az össztermelés csökkenése, mert az exportra termelés viszonylag stabil a közösségi piacra szánt áruk termeléséhez képest. Ennek oka, hogy a közösségi ágazat exporttevékenysége az OCTG-re (35 %), a csővezetékekre (25 %) és az energiatermelésre koncentrálódik, míg a gépipar és az építőipar a közösségi ágazat exportjának csak 16 %-át teszi ki (szemben a Közösségben történő értékesítéssel, ahol ez az arány 60 %, lásd a fenti (73) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(102)

Mivel a közösségi ágazat az előrejelzések szerint a dömpingelt kínai importtal szemben továbbra is veszít piaci részesedéséből a Közösség piacán, ez arra kényszeríti, hogy egyre jobban az exportpiacokra hagyatkozzon. A mintába felvett vállalatok beszámolóiból valóban ki is derül, hogy az értékesítés csökkenése nagyobb, mint az össztermelés csökkenése, mert az exportra termelés viszonylag stabil a közösségi piacra szánt áruk termeléséhez képest. Ennek oka, hogy a közösségi ágazat exporttevékenysége az OCTG-re (35 %), a csővezetékekre (25 %) és az energiatermelésre koncentrálódik, míg a gépipar és az építőipar a közösségi ágazat exportjának csak 16 %-át teszi ki (szemben a Közösségben történő értékesítéssel, ahol ez az arány 60 %, lásd a fenti (73) preambulumbekezdést).

| (103) | A közösségi ágazat által szolgáltatott adatok azt mutatják, hogy az értékesítés volumene már csökkent, illetve várhatóan jelentősen csökkenni fog, különösen egyes olyan piaci szegmensekben, ahol a kínai áruk piacfoglalása intenzívebb (azaz a gépiparban és építőiparban, illetve a csővezetékek terén). |
| --- | --- |

(103)

A közösségi ágazat által szolgáltatott adatok azt mutatják, hogy az értékesítés volumene már csökkent, illetve várhatóan jelentősen csökkenni fog, különösen egyes olyan piaci szegmensekben, ahol a kínai áruk piacfoglalása intenzívebb (azaz a gépiparban és építőiparban, illetve a csővezetékek terén).

| (104) | Ami az eladási árakat illeti, ezek a mintába felvett gyártók előrejelzése szerint átlagban változatlanok maradnak a vizsgált időszakban tapasztalt árakhoz képest. |
| --- | --- |

(104)

Ami az eladási árakat illeti, ezek a mintába felvett gyártók előrejelzése szerint átlagban változatlanok maradnak a vizsgált időszakban tapasztalt árakhoz képest.

| (105) | Az eladási árak alakulása azonban nem teljesen reprezentatív a reáláraknak a termékek szerinti lebontásban várhatóan bekövetkező csökkenése tekintetében. Ennek oka, hogy a kínai import árnyomása miatt a közösségi ágazat megpróbál elmozdulni a jobb minőségű csövek gyártása felé. Ennek következtében a közösségi ágazat összértékesítésében a kevésbé jó minőségű termékek részaránya jelentősen nagyobb mértékben csökken, mint az összértékesítés átlagos csökkenése, ezáltal a drágább termékek súlya arányosan nagyobb lesz. Ez az oka annak, hogy az árak átlagos csökkenése várhatóan kisebb lesz, mint az az árcsökkenés, amelyet azok a gyártók szenvednek el, amelyek közvetlenebbül versenyeznek a dömpingelt kínai importtal. |
| --- | --- |

(105)

Az eladási árak alakulása azonban nem teljesen reprezentatív a reáláraknak a termékek szerinti lebontásban várhatóan bekövetkező csökkenése tekintetében. Ennek oka, hogy a kínai import árnyomása miatt a közösségi ágazat megpróbál elmozdulni a jobb minőségű csövek gyártása felé. Ennek következtében a közösségi ágazat összértékesítésében a kevésbé jó minőségű termékek részaránya jelentősen nagyobb mértékben csökken, mint az összértékesítés átlagos csökkenése, ezáltal a drágább termékek súlya arányosan nagyobb lesz. Ez az oka annak, hogy az árak átlagos csökkenése várhatóan kisebb lesz, mint az az árcsökkenés, amelyet azok a gyártók szenvednek el, amelyek közvetlenebbül versenyeznek a dömpingelt kínai importtal.

| (106) | Információkat kellett ezért beszerezni a közösségi ágazattól számos olyan reprezentatív terméktípus árának alakulásáról, amelyek a vizsgált időszakban közvetlen versenyben voltak a dömpingelt kínai importtal. Ezen elemzés alapján megállapítható, hogy a vizsgált időszakban a KNK-ból jelentős mennyiségben importált fontosabb terméktípusok ára 2008 második felében emelkedett, hogy az árak valamelyest tükrözzék a fenti (98) preambulumbekezdésben is említett költségnövekedést. |
| --- | --- |

(106)

Információkat kellett ezért beszerezni a közösségi ágazattól számos olyan reprezentatív terméktípus árának alakulásáról, amelyek a vizsgált időszakban közvetlen versenyben voltak a dömpingelt kínai importtal. Ezen elemzés alapján megállapítható, hogy a vizsgált időszakban a KNK-ból jelentős mennyiségben importált fontosabb terméktípusok ára 2008 második felében emelkedett, hogy az árak valamelyest tükrözzék a fenti (98) preambulumbekezdésben is említett költségnövekedést.

1.5.   A közösségi ágazat ár/költség mutatója

| (107) | A mintába felvett vállalatoknak adatokat kellett benyújtaniuk az érintett termékre vonatkozó költségeik várható alakulásáról, valamint a fontosabb költségtényezőkről. |
| --- | --- |

(107)

A mintába felvett vállalatoknak adatokat kellett benyújtaniuk az érintett termékre vonatkozó költségeik várható alakulásáról, valamint a fontosabb költségtényezőkről.

| (108) | A beadott adatok szerint általános költségnövekedés valószínű. Ez két fő tényezőnek tulajdonítható. Először, a kisebb termelés és kapacitáskihasználás okozta munkaerő-csökkenés az ideiglenes elbocsátás és a rövidített munkaidő alkalmazása miatt várhatóan nem jár a munkaerőköltség ezzel arányos csökkenésével, mert ezek valószínűleg növelik a munkaerő átlagköltségét. Másodszor, a termékösszetétel elmozdulása a nagy értékű (noha nem feltétlenül nagyobb nyereséget hozó) termékek irányába azt jelenti, hogy átlagban a költségek is (ideértve a nyersanyagok költségeit is) nőnek. Ezenkívül a kisebb volumenek és az optimálisnál rosszabb kapacitáskihasználás miatti nyilvánvaló hatékonyságcsökkenés arányosan megnöveli az állandó költségeket. |
| --- | --- |

(108)

A beadott adatok szerint általános költségnövekedés valószínű. Ez két fő tényezőnek tulajdonítható. Először, a kisebb termelés és kapacitáskihasználás okozta munkaerő-csökkenés az ideiglenes elbocsátás és a rövidített munkaidő alkalmazása miatt várhatóan nem jár a munkaerőköltség ezzel arányos csökkenésével, mert ezek valószínűleg növelik a munkaerő átlagköltségét. Másodszor, a termékösszetétel elmozdulása a nagy értékű (noha nem feltétlenül nagyobb nyereséget hozó) termékek irányába azt jelenti, hogy átlagban a költségek is (ideértve a nyersanyagok költségeit is) nőnek. Ezenkívül a kisebb volumenek és az optimálisnál rosszabb kapacitáskihasználás miatti nyilvánvaló hatékonyságcsökkenés arányosan megnöveli az állandó költségeket.

1.6.   A közösségi ágazat piaci részesedése

| (109) | A közösségi ágazat piaci részesedése a határozottan szűkülő európai piacon a dömpingelt kínai import megnőtt nyomása miatt várhatóan néhány százalékponttal csökkenni fog a vizsgált időszak és 2009 között (lásd a fenti (93) és (101) preambulumbekezdéseket). |
| --- | --- |

(109)

A közösségi ágazat piaci részesedése a határozottan szűkülő európai piacon a dömpingelt kínai import megnőtt nyomása miatt várhatóan néhány százalékponttal csökkenni fog a vizsgált időszak és 2009 között (lásd a fenti (93) és (101) preambulumbekezdéseket).

1.7.   A közösségi ágazat nyereségessége

| (110) | A közösségi gyártók által szolgáltatott adatok szerint a közösségi ágazat nyereségessége kis mértékben, 0,5 százalékponttal csökkent a vizsgált időszak és 2008 között. A beszámolók szerint a nyereségesség jelentősen esett 2008 végére és 2009-re várhatóan meredeken csökken, mintegy 2 %-ra. |
| --- | --- |

(110)

A közösségi gyártók által szolgáltatott adatok szerint a közösségi ágazat nyereségessége kis mértékben, 0,5 százalékponttal csökkent a vizsgált időszak és 2008 között. A beszámolók szerint a nyereségesség jelentősen esett 2008 végére és 2009-re várhatóan meredeken csökken, mintegy 2 %-ra.

| (111) | Emlékeztetni kell arra, hogy már korábban is kitűnt, hogy a közösségi ágazat nyereségessége rendkívül kicsi volt azokban az időszakokban, amikor a kapacitáskihasználás 75 % alatt volt. Bizonyítottan ez állt fenn a 954/2006/EK tanácsi rendeletben (5) vizsgált időszakban, amikorra a többek között Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából érkező dömpingelt import árnyomása miatt a kapacitáskihasználás jelentősen csökkent. |
| --- | --- |

(111)

Emlékeztetni kell arra, hogy már korábban is kitűnt, hogy a közösségi ágazat nyereségessége rendkívül kicsi volt azokban az időszakokban, amikor a kapacitáskihasználás 75 % alatt volt. Bizonyítottan ez állt fenn a 954/2006/EK tanácsi rendeletben (5) vizsgált időszakban, amikorra a többek között Horvátországból, Oroszországból és Ukrajnából érkező dömpingelt import árnyomása miatt a kapacitáskihasználás jelentősen csökkent.

1.8.   A közösségi felhasználás, az érintett országból származó import és a közösségi ágazat helyzetének valószínű alakulására vonatkozó megállapítások

| (112) | A felhasználásnak, a dömpingelt kínai termékek importjának és a fontosabb kármutatóknak a vizsgált időszak és 2009 közötti valószínű alakulására vonatkozó fenti elemzés azt mutatja, hogy a közösségi ágazat gazdasági helyzete már jelentősen romlott és ez várhatóan folytatódni, sőt súlyosbodni fog a közeljövőben. Ezt egyértelműen mutatja a termelés, a közösségi értékesítési volumenek, a piaci részesedések és a nyereségesség (kb. –13 százalékpont) nyilvánvaló csökkenése. Ez az értékelés olyan adatok alapján készült, amelyek kellően részletes információkkal alátámasztott előrejelzésekre vonatkoznak. A vizsgált időszak utáni és 2008 végéig tartó időszakra vonatkozó tendenciák nagyrészt már most igazolhatók az elvégzett ellenőrző látogatások alapján. A vizsgálat során további információk is érkeztek (főleg az eladási árak és volumenek csökkenéséről és 2009-re vonatkozóan). Még akkor is, ha nem mondható el teljes bizonyossággal, hogy a jelzett tendenciák pontosan a vártnak megfelelően alakulnak – merthogy előrejelzésről van szó –, ez most nagyon is valószínűnek tűnik. Megállapítható tehát, hogy a közösségi ágazat már 2009 első hónapjaiban jelentős károkat szenved el. |
| --- | --- |

(112)

A felhasználásnak, a dömpingelt kínai termékek importjának és a fontosabb kármutatóknak a vizsgált időszak és 2009 közötti valószínű alakulására vonatkozó fenti elemzés azt mutatja, hogy a közösségi ágazat gazdasági helyzete már jelentősen romlott és ez várhatóan folytatódni, sőt súlyosbodni fog a közeljövőben. Ezt egyértelműen mutatja a termelés, a közösségi értékesítési volumenek, a piaci részesedések és a nyereségesség (kb. –13 százalékpont) nyilvánvaló csökkenése. Ez az értékelés olyan adatok alapján készült, amelyek kellően részletes információkkal alátámasztott előrejelzésekre vonatkoznak. A vizsgált időszak utáni és 2008 végéig tartó időszakra vonatkozó tendenciák nagyrészt már most igazolhatók az elvégzett ellenőrző látogatások alapján. A vizsgálat során további információk is érkeztek (főleg az eladási árak és volumenek csökkenéséről és 2009-re vonatkozóan). Még akkor is, ha nem mondható el teljes bizonyossággal, hogy a jelzett tendenciák pontosan a vártnak megfelelően alakulnak – merthogy előrejelzésről van szó –, ez most nagyon is valószínűnek tűnik. Megállapítható tehát, hogy a közösségi ágazat már 2009 első hónapjaiban jelentős károkat szenved el.

2.   KÁRVESZÉLY

| (113) | Az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdése szerint vizsgálni kellett, hogy mely tényezők (ha vannak) hoznának létre olyan helyzetet, amelyben a dömpingelt import károkat okoz a közösségi ágazatnak. Ebben az összefüggésben külön mérlegelés tárgyát képezték a következők: i. a dömpingelt import alakulása, ii. az exportőrök szabad kapacitása, iii. a kínai import árszintje és iv. a készletszint. |
| --- | --- |

(113)

Az alaprendelet 3. cikkének (9) bekezdése szerint vizsgálni kellett, hogy mely tényezők (ha vannak) hoznának létre olyan helyzetet, amelyben a dömpingelt import károkat okoz a közösségi ágazatnak. Ebben az összefüggésben külön mérlegelés tárgyát képezték a következők: i. a dömpingelt import alakulása, ii. az exportőrök szabad kapacitása, iii. a kínai import árszintje és iv. a készletszint.

2.1.   A dömpingelt import volumenének alakulása

| (114) | A KNK-ból származó import látványosan növekedett, 2005 és a vizsgált időszak között 26 000 tonnáról 543 000 tonnára, mint ahogy ezt a fenti (59) preambulumbekezdés ismerteti. Ennek az importnak az árszintje tartósan alacsony volt, ami jelentős alákínálást jelentett a Közösség piacán más beszerzési források által kínált árakhoz képest. E dömpingelt import piaci részesedésének jelentős növekedése (lásd a fenti (61) preambulumbekezdést) megerősíti, hogy az import ilyen alakulása nem a kereslet növekedésének következménye volt. Sőt, úgy tűnik, hogy az import alakulásának nagyrészt egy azon alapuló mögöttes stratégia volt a hajtóereje, hogy a más forrásokból származó dömpingelt import korábban elfoglalt piaci helyét (lásd az alábbi (141) preambulumbekezdést) foglalja el, azzal a céllal, hogy agresszíven új piacot hódítson meg. A 2008 második felében megfigyelhető importár-növekedés teljes mértékben a nyersanyagköltségek növekedésének tudható be, ami világszerte növelte a varrat nélküli csövek költségeit, és semmi jel nem mutatott arra, hogy csökkenteni kívánták volna az EK piacán jelenlévő más szállítók és a saját áraik közötti különbséget. |
| --- | --- |

(114)

A KNK-ból származó import látványosan növekedett, 2005 és a vizsgált időszak között 26 000 tonnáról 543 000 tonnára, mint ahogy ezt a fenti (59) preambulumbekezdés ismerteti. Ennek az importnak az árszintje tartósan alacsony volt, ami jelentős alákínálást jelentett a Közösség piacán más beszerzési források által kínált árakhoz képest. E dömpingelt import piaci részesedésének jelentős növekedése (lásd a fenti (61) preambulumbekezdést) megerősíti, hogy az import ilyen alakulása nem a kereslet növekedésének következménye volt. Sőt, úgy tűnik, hogy az import alakulásának nagyrészt egy azon alapuló mögöttes stratégia volt a hajtóereje, hogy a más forrásokból származó dömpingelt import korábban elfoglalt piaci helyét (lásd az alábbi (141) preambulumbekezdést) foglalja el, azzal a céllal, hogy agresszíven új piacot hódítson meg. A 2008 második felében megfigyelhető importár-növekedés teljes mértékben a nyersanyagköltségek növekedésének tudható be, ami világszerte növelte a varrat nélküli csövek költségeit, és semmi jel nem mutatott arra, hogy csökkenteni kívánták volna az EK piacán jelenlévő más szállítók és a saját áraik közötti különbséget.

| (115) | Ennek alapján megállapítható, hogy nincs közvetlen összefüggés a felhasználás alakulása és dömpingelt import szintje között. Ehelyett azt lehet megállapítani, hogy a dömpingelt import 2005 és a vizsgált időszak között mindenképpen növekedett volna, még változatlan felhasználás mellett is, azzal az egy különbséggel, hogy nagyobb hatása lett volna más szállítók piaci részesedésére. Nem zárható ki, hogy ez már a figyelembe vett időszakban is jelentős kárt okozott volna a közösségi ágazatnak akkor, ha a felhasználás nem olyan ütemben nőtt volna, mint ahogy az valójában történt. Megállapítható ezért, hogy ha a Közösség piacán összességében a tendencia lefelé mutatott volna, az akkor sem gyakorolt volna lényeges hatást a dömpingelt import volumenének alakulására. A Közösség piacára való betöréshez a figyelembe vett időszakban használt agresszív stratégia minden valószínűség szerint folytatódni fog, azzal a fő céllal, hogy a dömpingelt olcsó import révén más gazdasági szereplők rovására szerezzenek piaci részesedést. |
| --- | --- |

(115)

Ennek alapján megállapítható, hogy nincs közvetlen összefüggés a felhasználás alakulása és dömpingelt import szintje között. Ehelyett azt lehet megállapítani, hogy a dömpingelt import 2005 és a vizsgált időszak között mindenképpen növekedett volna, még változatlan felhasználás mellett is, azzal az egy különbséggel, hogy nagyobb hatása lett volna más szállítók piaci részesedésére. Nem zárható ki, hogy ez már a figyelembe vett időszakban is jelentős kárt okozott volna a közösségi ágazatnak akkor, ha a felhasználás nem olyan ütemben nőtt volna, mint ahogy az valójában történt. Megállapítható ezért, hogy ha a Közösség piacán összességében a tendencia lefelé mutatott volna, az akkor sem gyakorolt volna lényeges hatást a dömpingelt import volumenének alakulására. A Közösség piacára való betöréshez a figyelembe vett időszakban használt agresszív stratégia minden valószínűség szerint folytatódni fog, azzal a fő céllal, hogy a dömpingelt olcsó import révén más gazdasági szereplők rovására szerezzenek piaci részesedést.

| (116) | A legújabban rendelkezésre álló, a teljes 2008-as évre vonatkozó adatok szerint az import 507 589 tonna volt, azaz több, mint 2007-ben, habár kissé kevesebb, mint a vizsgált időszakban. Ezenfelül a 2008 utolsó két hónapjára vonatkozó adatok azt mutatják, hogy az import még nőtt is az előző év azonos időszakához képest (2008-ban 84 000 tonna volt, szemben a 2007-es 79 000 tonnával); annak ellenére, hogy a vizsgálat kimutatta, hogy 2008 novemberében már egyértelmű jelei voltak annak, hogy a kereslet a Közösség piacán csökken. Megállapítható tehát, hogy a rendelkezésre álló legfrissebb információk szerint a KNK-ból származó importvolumen minimum állandónak tekinthető. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy még abban az esetben is, ha a dömpingelt import rövid távon a korábbiakhoz képest eltérő tendenciát mutatna, azaz változatlan maradna vagy elkezdene csökkeni, azt akkor is a felhasználás alakulásának tükrében kellene értelmezni és elemezni. Más szóval, az erre a tényezőre vonatkozó megállapítások nem alapulhatnak egyszerűen a dömpingelt import volumenének abszolút értékben vett alakulásának megfigyelésére, hanem megfelelően számításba kell venni annak a piacnak a viszonyait, ahol ez történik, és hogy ezek eredményeként nő, vagy pedig csökken-e a dömpingelt import piaci részesedése. A rendelkezésre álló információk alapján egyértelmű, hogy nem csak a dömpingelt import piaci részesedésének tetemes növekedése volt tapasztalható a figyelembe vett időszakban, hanem az is látszott, hogy nincs jele annak, hogy ez a tendencia megállna vagy megfordulna olyan időszakban, amikor a kereslet már elkezdett szűkülni. A dömpingelt kínai import piaci részesedésének növekedése következésképpen elkerülhetetlennek tűnik (lásd a fenti (96) preambulumbekezdést). Megállapítható tehát, hogy, figyelembe véve a felhasználás várható nagy arányú csökkenését, e dömpingelt import nyomása a közösség piacán valószínűleg nagy mértékben nőni fog. |
| --- | --- |

(116)

A legújabban rendelkezésre álló, a teljes 2008-as évre vonatkozó adatok szerint az import 507 589 tonna volt, azaz több, mint 2007-ben, habár kissé kevesebb, mint a vizsgált időszakban. Ezenfelül a 2008 utolsó két hónapjára vonatkozó adatok azt mutatják, hogy az import még nőtt is az előző év azonos időszakához képest (2008-ban 84 000 tonna volt, szemben a 2007-es 79 000 tonnával); annak ellenére, hogy a vizsgálat kimutatta, hogy 2008 novemberében már egyértelmű jelei voltak annak, hogy a kereslet a Közösség piacán csökken. Megállapítható tehát, hogy a rendelkezésre álló legfrissebb információk szerint a KNK-ból származó importvolumen minimum állandónak tekinthető. Ebben a tekintetben meg kell jegyezni, hogy még abban az esetben is, ha a dömpingelt import rövid távon a korábbiakhoz képest eltérő tendenciát mutatna, azaz változatlan maradna vagy elkezdene csökkeni, azt akkor is a felhasználás alakulásának tükrében kellene értelmezni és elemezni. Más szóval, az erre a tényezőre vonatkozó megállapítások nem alapulhatnak egyszerűen a dömpingelt import volumenének abszolút értékben vett alakulásának megfigyelésére, hanem megfelelően számításba kell venni annak a piacnak a viszonyait, ahol ez történik, és hogy ezek eredményeként nő, vagy pedig csökken-e a dömpingelt import piaci részesedése. A rendelkezésre álló információk alapján egyértelmű, hogy nem csak a dömpingelt import piaci részesedésének tetemes növekedése volt tapasztalható a figyelembe vett időszakban, hanem az is látszott, hogy nincs jele annak, hogy ez a tendencia megállna vagy megfordulna olyan időszakban, amikor a kereslet már elkezdett szűkülni. A dömpingelt kínai import piaci részesedésének növekedése következésképpen elkerülhetetlennek tűnik (lásd a fenti (96) preambulumbekezdést). Megállapítható tehát, hogy, figyelembe véve a felhasználás várható nagy arányú csökkenését, e dömpingelt import nyomása a közösség piacán valószínűleg nagy mértékben nőni fog.

2.2.   Az exportőrök szabad kapacitása

| (117) | A mintába felvett exportáló gyártók által megadott információk elemzése azt mutatja, hogy ezeknél a vállalatoknál csak a 2008-as évre legalább 740 000 tonna kapacitásnövekedés várható. A közösségi ágazat továbbá azt állítja, hogy a mintába felvett két vállalat varrat nélküli csövet gyártó üzemek építését tervezi, ami 2009 közepére 500 000 tonna új kapacitást jelent. Az előrejelzett kapacitásnövekedés természetesen csak akkor lesz ellenőrizhető, amikor ezek már működnek, így nehéz megítélni a jövőbeni kínai szabad kapacitásokat. Az azonban csak a mintába felvett kínai exportőröktől kapott válaszok alapján is megállapítható, hogy Kínában jelentős szabad termelési kapacitások vannak, figyelembe véve azt is, hogy a vizsgált időszakban a Közösség számított összfelhasználása 3 300 000 tonna volt. A panaszos ezenkívül hitelt érdemlő információkat nyújtott be arról, hogy 2009 januárjában két új, varrat nélküli csöveket gyártó létesítményt helyeztek üzembe a KNK-ban. Ez a két üzem, egyenként mintegy 400 000 tonna kapacitással, önmagában képes arra, hogy az EK piaci keresletének egynegyedét kielégítse. |
| --- | --- |

(117)

A mintába felvett exportáló gyártók által megadott információk elemzése azt mutatja, hogy ezeknél a vállalatoknál csak a 2008-as évre legalább 740 000 tonna kapacitásnövekedés várható. A közösségi ágazat továbbá azt állítja, hogy a mintába felvett két vállalat varrat nélküli csövet gyártó üzemek építését tervezi, ami 2009 közepére 500 000 tonna új kapacitást jelent. Az előrejelzett kapacitásnövekedés természetesen csak akkor lesz ellenőrizhető, amikor ezek már működnek, így nehéz megítélni a jövőbeni kínai szabad kapacitásokat. Az azonban csak a mintába felvett kínai exportőröktől kapott válaszok alapján is megállapítható, hogy Kínában jelentős szabad termelési kapacitások vannak, figyelembe véve azt is, hogy a vizsgált időszakban a Közösség számított összfelhasználása 3 300 000 tonna volt. A panaszos ezenkívül hitelt érdemlő információkat nyújtott be arról, hogy 2009 januárjában két új, varrat nélküli csöveket gyártó létesítményt helyeztek üzembe a KNK-ban. Ez a két üzem, egyenként mintegy 400 000 tonna kapacitással, önmagában képes arra, hogy az EK piaci keresletének egynegyedét kielégítse.

| (118) | A kínai gyártók szövetsége (CISA) által megadott információk szerint a kínai össztermelés 20 millió tonna körül van. A mintába felvett kínai gyártók arról számoltak be, hogy szemben a 2005-ös 17 %-os exportrészaránnyal a vizsgált időszakban exportjuk átlagban összértékesítésük 27 %-át tette ki. Megállapítható tehát, hogy a figyelembe vett időszakban a kínai exportőrök exportálási hajlandósága lényegesen megnőtt, ami az export abszolút értékben mért nagyon jelentős növekedéseként jelent meg, mivel a mintába felvett gyártók összértékesítése több mint 56 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. Nincs jele annak, hogy ez a tendencia, amely a termelésbővülés és az exportrészarány növekedésének együttes hatása, a közeljövőben megfordulna. |
| --- | --- |

(118)

A kínai gyártók szövetsége (CISA) által megadott információk szerint a kínai össztermelés 20 millió tonna körül van. A mintába felvett kínai gyártók arról számoltak be, hogy szemben a 2005-ös 17 %-os exportrészaránnyal a vizsgált időszakban exportjuk átlagban összértékesítésük 27 %-át tette ki. Megállapítható tehát, hogy a figyelembe vett időszakban a kínai exportőrök exportálási hajlandósága lényegesen megnőtt, ami az export abszolút értékben mért nagyon jelentős növekedéseként jelent meg, mivel a mintába felvett gyártók összértékesítése több mint 56 %-kal növekedett a figyelembe vett időszakban. Nincs jele annak, hogy ez a tendencia, amely a termelésbővülés és az exportrészarány növekedésének együttes hatása, a közeljövőben megfordulna.

| (119) | A kínai exportnak a Közösségbe irányuló százalékos aránya (az összes kínai exporthoz viszonyítva) a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett, a 2005-ös 1 %-ról a vizsgált időszakban mért 9 %-ra. Ez megerősíti, hogy a figyelembe vett időszakban jelentős elmozdulás történt az exportálási tevékenységekben és a Közösség nagyobb jelentőségre tett szert a kínai exportőrök általános piaci stratégiájában. A kínai export további főbb piacai: az USA 36 %-kal (a 2007-es 31 %-ról), Algéria (6 % a 2006-os 2 %-ról) és Dél-Korea (6 % a 2005-ös 3 %-ról). Ennek alapján az újonnan létrehozott többletkapacitások jelentős része várhatóan az EK piacára fog irányulni. Ráadásul hamarosan ezeknek a piacoknak, különösen az USA piacának jelentős zsugorodása várható, így az innen felszabaduló volumeneket is könnyen átirányíthatják az EK–ba. Ilyen átirányítás eddig még nem nagyon történt, mert, a kínai statisztikák és a mintába felvett kínai gyártóktól kapott információk alapján, az EK piaci árai valamivel alatta vannak a többi piacon elérhető áraknak. Várható azonban, hogy ha a többi piacon az exportmennyiség jelentősen csökken, az árszempontokat mellőzni fogják annak érdekében, hogy elegendően magas szinten tudják tartani a termelést és a kapacitáskihasználást. Az is várható, hogy az átirányítási stratégiának könnyű célpontjai lesznek az olyan piacok, ahol a piacszerzésről már bebizonyosodott, hogy könnyű és nagyon sikeres – mint például a Közösség piaca. |
| --- | --- |

(119)

A kínai exportnak a Közösségbe irányuló százalékos aránya (az összes kínai exporthoz viszonyítva) a figyelembe vett időszakban jelentősen növekedett, a 2005-ös 1 %-ról a vizsgált időszakban mért 9 %-ra. Ez megerősíti, hogy a figyelembe vett időszakban jelentős elmozdulás történt az exportálási tevékenységekben és a Közösség nagyobb jelentőségre tett szert a kínai exportőrök általános piaci stratégiájában. A kínai export további főbb piacai: az USA 36 %-kal (a 2007-es 31 %-ról), Algéria (6 % a 2006-os 2 %-ról) és Dél-Korea (6 % a 2005-ös 3 %-ról). Ennek alapján az újonnan létrehozott többletkapacitások jelentős része várhatóan az EK piacára fog irányulni. Ráadásul hamarosan ezeknek a piacoknak, különösen az USA piacának jelentős zsugorodása várható, így az innen felszabaduló volumeneket is könnyen átirányíthatják az EK–ba. Ilyen átirányítás eddig még nem nagyon történt, mert, a kínai statisztikák és a mintába felvett kínai gyártóktól kapott információk alapján, az EK piaci árai valamivel alatta vannak a többi piacon elérhető áraknak. Várható azonban, hogy ha a többi piacon az exportmennyiség jelentősen csökken, az árszempontokat mellőzni fogják annak érdekében, hogy elegendően magas szinten tudják tartani a termelést és a kapacitáskihasználást. Az is várható, hogy az átirányítási stratégiának könnyű célpontjai lesznek az olyan piacok, ahol a piacszerzésről már bebizonyosodott, hogy könnyű és nagyon sikeres – mint például a Közösség piaca.

2.3.   Kínai importárak

| (120) | A kínai importárak a figyelembe vett időszakban lényegesen elmaradtak nem csak a közösségi ágazat áraitól, hanem a más országokból származó import áraitól is. Ezt megerősíti a fenti (65) és a lenti (142) preambulumbekezdésben említett alákínálási elemzés. A megállapított nagyon jelentős és szisztematikus (azaz típusonkénti lebontásban is viszonylag egyöntetű) alákínálás biztosította a dömpingelt import piaci részesdésének folyamatos bővülését a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszakban tehát egyértelmű kapcsolat volt a dömpingelt import piaci részesedésének növekedése és a más forrásból – ideértve a közösségi ágazatot is – származó értékesítés piaci részesedésének csökkenése között, és ezt annak az előnynek a kihasználásával lehetett elérni, amit az eladási árak közötti jól látható különbség jelentett. Az, hogy ez a figyelembe vett időszakban nem okozott jelentős kárt a közösségi ágazatnak, csak annak köszönhető, hogy a közösségi piac bővülése elegendő volt ahhoz, hogy a közösségi ágazat meg tudja tartani termelését, termelési kapacitásait, értékesítését és nyereségességét. |
| --- | --- |

(120)

A kínai importárak a figyelembe vett időszakban lényegesen elmaradtak nem csak a közösségi ágazat áraitól, hanem a más országokból származó import áraitól is. Ezt megerősíti a fenti (65) és a lenti (142) preambulumbekezdésben említett alákínálási elemzés. A megállapított nagyon jelentős és szisztematikus (azaz típusonkénti lebontásban is viszonylag egyöntetű) alákínálás biztosította a dömpingelt import piaci részesdésének folyamatos bővülését a figyelembe vett időszakban. A figyelembe vett időszakban tehát egyértelmű kapcsolat volt a dömpingelt import piaci részesedésének növekedése és a más forrásból – ideértve a közösségi ágazatot is – származó értékesítés piaci részesedésének csökkenése között, és ezt annak az előnynek a kihasználásával lehetett elérni, amit az eladási árak közötti jól látható különbség jelentett. Az, hogy ez a figyelembe vett időszakban nem okozott jelentős kárt a közösségi ágazatnak, csak annak köszönhető, hogy a közösségi piac bővülése elegendő volt ahhoz, hogy a közösségi ágazat meg tudja tartani termelését, termelési kapacitásait, értékesítését és nyereségességét.

| (121) | Nincs ok azt hinni, hogy jelentős keresletszűküléssel jellemezhető gazdasági környezetben tendencia lehetne az alacsony árszint növekedése. Ellenkezőleg, ha a szállítókon múlik, figyelemmel a zsugorodó felhasználásra, az alacsony árszint várhatóan alacsony is marad, hogy a szállító növelni tudja piaci részesedését vagy legalábbis megtartsa és stabilizálja a meglévőket. Ugyanakkor az érintett terméket a saját termékeikbe beépítő, már eddig is olcsó árukat vevő gyártók is nyomást fognak gyakorolni annak érdekében, hogy az alacsony árszint megmaradjon vagy akár csökkenjen is, hogy meg tudják fogni a költségeiket. A korábban drágább termékeket előnyben részesítő gyártók hajlamosak ott csökkenteni a termelési költségeiket ahol csak lehet, így még akkor is az olcsóbb beszerzések felé mozdulnak el, ha ez esetleg például a termékminőség vagy az ellátásbiztonság rovására történik. |
| --- | --- |

(121)

Nincs ok azt hinni, hogy jelentős keresletszűküléssel jellemezhető gazdasági környezetben tendencia lehetne az alacsony árszint növekedése. Ellenkezőleg, ha a szállítókon múlik, figyelemmel a zsugorodó felhasználásra, az alacsony árszint várhatóan alacsony is marad, hogy a szállító növelni tudja piaci részesedését vagy legalábbis megtartsa és stabilizálja a meglévőket. Ugyanakkor az érintett terméket a saját termékeikbe beépítő, már eddig is olcsó árukat vevő gyártók is nyomást fognak gyakorolni annak érdekében, hogy az alacsony árszint megmaradjon vagy akár csökkenjen is, hogy meg tudják fogni a költségeiket. A korábban drágább termékeket előnyben részesítő gyártók hajlamosak ott csökkenteni a termelési költségeiket ahol csak lehet, így még akkor is az olcsóbb beszerzések felé mozdulnak el, ha ez esetleg például a termékminőség vagy az ellátásbiztonság rovására történik.

| (122) | A fenti (98) preambulumbekezdés említette, hogy a kínai importárak bizonyos növekedést mutattak a vizsgált időszak után. Mivel ez a növekedés főként néhány fontos nyersanyag világszintű árnövekedését türközte, nem zárható ki, hogy az csak ideiglenes, és visszafordul, amint ezeknek a nyersanyagoknak az ára csökken. Ráadásul, tekintve, hogy ezek a nyersanyagok közcikkek, az áremelkedésük végül többé-kevésbe ugyanúgy megjelenik az összes többi gyártó által gyártott varrat nélküli csövek árában. A közösségi ágazatnak is érvényesítenie kellett ezt az árnövekedést az eladási áraiban, amelyek így emelkedtek. Következésképpen, mivel a piacon az összes ár emelkedést mutatott, a dömpingelt import árai továbbra is lényegesen elmaradtak a közösségi ágazat eladási áraitól, még a vizsgált időszak utáni időszakban is. |
| --- | --- |

(122)

A fenti (98) preambulumbekezdés említette, hogy a kínai importárak bizonyos növekedést mutattak a vizsgált időszak után. Mivel ez a növekedés főként néhány fontos nyersanyag világszintű árnövekedését türközte, nem zárható ki, hogy az csak ideiglenes, és visszafordul, amint ezeknek a nyersanyagoknak az ára csökken. Ráadásul, tekintve, hogy ezek a nyersanyagok közcikkek, az áremelkedésük végül többé-kevésbe ugyanúgy megjelenik az összes többi gyártó által gyártott varrat nélküli csövek árában. A közösségi ágazatnak is érvényesítenie kellett ezt az árnövekedést az eladási áraiban, amelyek így emelkedtek. Következésképpen, mivel a piacon az összes ár emelkedést mutatott, a dömpingelt import árai továbbra is lényegesen elmaradtak a közösségi ágazat eladási áraitól, még a vizsgált időszak utáni időszakban is.

| (123) | Végül megállapítható, hogy a dömpingelt import nagyon alacsony árszintjének negatív hatása kettős: i. egyfelől a jelentős árkülönbség valószínűleg elmozdulást fog okozni a dömpingelt import irányába, mert valószínűbb, hogy a felhasználók egyre nagyobb mennyiségben vesznek olcsóbb árukat, ii. másfelől az ilyen alacsony piaci árszintet a vevők valószínűleg alkupozícióik javítására fogják használni, hogy leszorítsák a közösségi gyártók és más források által kínált termékek árait, ezáltal nyomást gyakorolva mind a volumenek csökkenése, mind az alacsonyabb árszint irányába. Míg ezek a hatások megkérdőjelezhetők olyan helyzetben, amikor az árkülönbségek nem túl nagyok, a jelen esetben, és figyelembe véve az alákínálás megállapított igen nagy mértékét, a keletkező kár várhatóan súlyos lesz. |
| --- | --- |

(123)

Végül megállapítható, hogy a dömpingelt import nagyon alacsony árszintjének negatív hatása kettős: i. egyfelől a jelentős árkülönbség valószínűleg elmozdulást fog okozni a dömpingelt import irányába, mert valószínűbb, hogy a felhasználók egyre nagyobb mennyiségben vesznek olcsóbb árukat, ii. másfelől az ilyen alacsony piaci árszintet a vevők valószínűleg alkupozícióik javítására fogják használni, hogy leszorítsák a közösségi gyártók és más források által kínált termékek árait, ezáltal nyomást gyakorolva mind a volumenek csökkenése, mind az alacsonyabb árszint irányába. Míg ezek a hatások megkérdőjelezhetők olyan helyzetben, amikor az árkülönbségek nem túl nagyok, a jelen esetben, és figyelembe véve az alákínálás megállapított igen nagy mértékét, a keletkező kár várhatóan súlyos lesz.

2.4.   Készletszint

| (124) | Ennek a tényezőnek nincs különösebb jelentősége az elemzésben, mert a készleteket általában a kereskedők (raktározók), nem pedig a gyártók tárolják. Noha a közösségi ágazat tett ilyen értelmű állítást, nem található bizonyíték arra, hogy olyan mértékű betárolási tevékenység folyna, ami a közeljövőben jelentősen befolyásolná a piacot. |
| --- | --- |

(124)

Ennek a tényezőnek nincs különösebb jelentősége az elemzésben, mert a készleteket általában a kereskedők (raktározók), nem pedig a gyártók tárolják. Noha a közösségi ágazat tett ilyen értelmű állítást, nem található bizonyíték arra, hogy olyan mértékű betárolási tevékenység folyna, ami a közeljövőben jelentősen befolyásolná a piacot.

2.5.   További tényezők

| (125) | Ki kell emelni, hogy a mintába felvett kínai gyártók egyke sem felelt meg a piacgazdasági elbánás kritériumainak, többek között azért, mert a vállalatok mindegyike továbbra is úgy tekintendő, hogy állami befolyás alatt működik (egész pontosan: nem feleltek meg az 1. sz., illetve a 3. sz. kritériumnak, vagy még más kritériumoknak sem). A jelenlegi világgazdasági válságban feltehető, hogy a kínai állam kísértést érez arra, hogy e vállalatok (vagy beszállítóik) támogatása céljából még jobban beavatkozzon, ezáltal segítve őket, hogy költségeiket alacsonyan tartsák és megtartsák, vagy akár növeljék is előnyüket az EK piacán. Végezetül megállapítható, hogy a kínai exportőrök úgy tekintendők, mint akik olyan környezetben működnek, ahol könnyen alkalmat találhatnak arra, hogy továbbra is megtarthassák árelőnyüket még abban az esetben is, ha a Közösség piacán tevékenykedő más szállítók a figyelembe vett időszakban tapasztalt dömpingárakhoz való közelítés céljából csökkentenék is áraikat. Még ha a vizsgált időszakban a dömpingelt importnál tapasztalt jelentős alákínálás által gyakorolt nyomás folytán csökkenne is a közösségi ágazat árszintje, nem zárható ki, hogy a kínai exportőrök tovább csökkentenék áraikat, hogy megmaradjon a vizsgált időszakban fennálló különbség. |
| --- | --- |

(125)

Ki kell emelni, hogy a mintába felvett kínai gyártók egyke sem felelt meg a piacgazdasági elbánás kritériumainak, többek között azért, mert a vállalatok mindegyike továbbra is úgy tekintendő, hogy állami befolyás alatt működik (egész pontosan: nem feleltek meg az 1. sz., illetve a 3. sz. kritériumnak, vagy még más kritériumoknak sem). A jelenlegi világgazdasági válságban feltehető, hogy a kínai állam kísértést érez arra, hogy e vállalatok (vagy beszállítóik) támogatása céljából még jobban beavatkozzon, ezáltal segítve őket, hogy költségeiket alacsonyan tartsák és megtartsák, vagy akár növeljék is előnyüket az EK piacán. Végezetül megállapítható, hogy a kínai exportőrök úgy tekintendők, mint akik olyan környezetben működnek, ahol könnyen alkalmat találhatnak arra, hogy továbbra is megtarthassák árelőnyüket még abban az esetben is, ha a Közösség piacán tevékenykedő más szállítók a figyelembe vett időszakban tapasztalt dömpingárakhoz való közelítés céljából csökkentenék is áraikat. Még ha a vizsgált időszakban a dömpingelt importnál tapasztalt jelentős alákínálás által gyakorolt nyomás folytán csökkenne is a közösségi ágazat árszintje, nem zárható ki, hogy a kínai exportőrök tovább csökkentenék áraikat, hogy megmaradjon a vizsgált időszakban fennálló különbség.

3.   A kárveszélyre vonatkozó megállapítás

| (126) | A fenti (113)–(125) preambulumbekezdésben elemzett kárveszélytényezők az EK-piacnak a vizsgált időszak után megváltozott és legalább a közeljövőben valószínűleg továbbra is fennálló konkrét helyzetével összefüggésében értelmezendők. Figyelembe véve a fenti (91) preambulumbekezdésben is említett nagy arányú felhasználáscsökkenést, a kínai import jelentős kárveszélyt jelent, a következő okokból:






  i. | a volumen mind abszolút, mind relatív értékű eddigi növekedése a Közösség piacán a piacszerzési stratégia alapjaként, együtt azzal, hogy a zsugorodó kereslet dacára a volumen a vizsgált időszak után is gyakorlatilag változatlan maradt; |
| --- | --- | --- |

(126)

A fenti (113)–(125) preambulumbekezdésben elemzett kárveszélytényezők az EK-piacnak a vizsgált időszak után megváltozott és legalább a közeljövőben valószínűleg továbbra is fennálló konkrét helyzetével összefüggésében értelmezendők. Figyelembe véve a fenti (91) preambulumbekezdésben is említett nagy arányú felhasználáscsökkenést, a kínai import jelentős kárveszélyt jelent, a következő okokból:

i.

a volumen mind abszolút, mind relatív értékű eddigi növekedése a Közösség piacán a piacszerzési stratégia alapjaként, együtt azzal, hogy a zsugorodó kereslet dacára a volumen a vizsgált időszak után is gyakorlatilag változatlan maradt;

| ii. | az import abszolút, illetve relatív értékének potenciális jövőbeni növekedése, mivel a KNK-ban nagy kihasználatlan termelési kapacitások vannak és mert szűkülnek azok a piacok, ahonnan Európába átirányítható további volumenek szabadulhatnak fel; és |
| --- | --- |

ii.

az import abszolút, illetve relatív értékének potenciális jövőbeni növekedése, mivel a KNK-ban nagy kihasználatlan termelési kapacitások vannak és mert szűkülnek azok a piacok, ahonnan Európába átirányítható további volumenek szabadulhatnak fel; és

| iii. | A Közösségben gyártott vagy más országból származó hasonló termék árához képest tapasztalható jelentős árkülönbözet, ami egyrészt valószínűleg kedvez annak, hogy a felhasználók átálljanak a dömpingelt kínai importra, másrészt lenyomja az árakat a Közösség piacán. |
| --- | --- |

iii.

A Közösségben gyártott vagy más országból származó hasonló termék árához képest tapasztalható jelentős árkülönbözet, ami egyrészt valószínűleg kedvez annak, hogy a felhasználók átálljanak a dömpingelt kínai importra, másrészt lenyomja az árakat a Közösség piacán.

Ideiglenesen megállapítható, hogy intézkedések hiányában a dömpingelt kínai import nagyon hamar jelentős kárt okozna a veszélyeztetett közösségi ágazatnak, különösön az értékesítés, a piaci részesedés, a termelés és nyereségesség csökkenésének formájában.

F.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉSEK

1.   Bevezetés

| (127) | A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a dömpingelt import jelentősnek tekinthető kárt okozott-e a közösségi ágazatnak vagy ilyen kárveszélyt jelent-e. A Bizottság a dömpingelt importtól különböző többi olyan ismert tényezőt is megvizsgálta, amelyek azzal egyidőben kárt okozhattak a közösségi ágazatnak vagy kárveszélyt jelenthettek számára, hogy az e tényezők által okozott esetleges kár ne legyen a dömpingelt importnak tulajdonítva. |
| --- | --- |

(127)

A Bizottság az alaprendelet 3. cikke (6) és (7) bekezdésének megfelelően megvizsgálta, hogy a dömpingelt import jelentősnek tekinthető kárt okozott-e a közösségi ágazatnak vagy ilyen kárveszélyt jelent-e. A Bizottság a dömpingelt importtól különböző többi olyan ismert tényezőt is megvizsgálta, amelyek azzal egyidőben kárt okozhattak a közösségi ágazatnak vagy kárveszélyt jelenthettek számára, hogy az e tényezők által okozott esetleges kár ne legyen a dömpingelt importnak tulajdonítva.

2.   A dömpingelt import hatása

| (128) | 2005 és a vizsgált időszak között a Kínából származó érintett termék dömpingelt behozatalának mennyisége 26 273 tonnáról 542 840 tonnára, azaz több, mint 20-szorosára emelkedett, és közösségi piaci részesedése több mint 16 százalékponttal növekedett (1 %-ról 17,1 %-ra). Az import átlagos árszintje 2005 és a vizsgált időszak között csökkent, és lényegesen alacsonyabb volt, mint az összes többi beszerzési forrás átlagárszintje. |
| --- | --- |

(128)

2005 és a vizsgált időszak között a Kínából származó érintett termék dömpingelt behozatalának mennyisége 26 273 tonnáról 542 840 tonnára, azaz több, mint 20-szorosára emelkedett, és közösségi piaci részesedése több mint 16 százalékponttal növekedett (1 %-ról 17,1 %-ra). Az import átlagos árszintje 2005 és a vizsgált időszak között csökkent, és lényegesen alacsonyabb volt, mint az összes többi beszerzési forrás átlagárszintje.

| (129) | Mint a fenti (65) preambulumbekezdés említi, a kínai importnál az alákínálás súlyozott átlaggal számítva általánosan 24 %-os volt. Arra is rá kell mutatni, hogy ugyanebben az időszakban ugyanennek a dömpingelt importnak az árszintje lényegesen alacsonyabb volt, mint bármely más forrásból származó importé (lásd az alábbi (143) preambulumbekezdést). |
| --- | --- |

(129)

Mint a fenti (65) preambulumbekezdés említi, a kínai importnál az alákínálás súlyozott átlaggal számítva általánosan 24 %-os volt. Arra is rá kell mutatni, hogy ugyanebben az időszakban ugyanennek a dömpingelt importnak az árszintje lényegesen alacsonyabb volt, mint bármely más forrásból származó importé (lásd az alábbi (143) preambulumbekezdést).

| (130) | A KNK-ból származó import 2005 és a vizsgált időszak között nem okozott olyan kárt, amely jelentősnek lenne ítélhető. Ugyanakkor egyértelmű időbeli egybeesés van a kínai import jelentős növekedése és több kármutató romlása között (például a közösségi ágazat piaci részesedése, amelynek csökkenése a felhasználás növekedésének dacára elérte az 5 százalékpontot). A dömpingelt kínai import növekedése így oka volt annak, hogy a közösségi ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni a Közösség piacán végbement keresletnövekedést. Azt is meg kell említeni ebben a tekintetben, hogy egyértelmű időbeli egybeesés van a kínai termékek piaci részesedésének gyors növekedése és az Oroszországból és Ukrajnából származó, ár tekintetében a kínai termékek legkomolyabb versenytársainak számító import piaci részesedésének jelentős lemorzsolódása között. |
| --- | --- |

(130)

A KNK-ból származó import 2005 és a vizsgált időszak között nem okozott olyan kárt, amely jelentősnek lenne ítélhető. Ugyanakkor egyértelmű időbeli egybeesés van a kínai import jelentős növekedése és több kármutató romlása között (például a közösségi ágazat piaci részesedése, amelynek csökkenése a felhasználás növekedésének dacára elérte az 5 százalékpontot). A dömpingelt kínai import növekedése így oka volt annak, hogy a közösségi ágazat nem tudta teljes mértékben kihasználni a Közösség piacán végbement keresletnövekedést. Azt is meg kell említeni ebben a tekintetben, hogy egyértelmű időbeli egybeesés van a kínai termékek piaci részesedésének gyors növekedése és az Oroszországból és Ukrajnából származó, ár tekintetében a kínai termékek legkomolyabb versenytársainak számító import piaci részesedésének jelentős lemorzsolódása között.

| (131) | Úgy ítélhető meg továbbá, hogy e dömpingelt behozatal a vizsgált időszaktól kezdve általános nyomást gyakorolt az árakra a Közösség piacán, mivel a Kínából származó import jelentősen alákínált a közösségi ágazat árainak, így az nem tudta eladási árait olyan mértékben növelni, ami elégséges lett volna a nyereségesség elért szintjének fenntartásához. |
| --- | --- |

(131)

Úgy ítélhető meg továbbá, hogy e dömpingelt behozatal a vizsgált időszaktól kezdve általános nyomást gyakorolt az árakra a Közösség piacán, mivel a Kínából származó import jelentősen alákínált a közösségi ágazat árainak, így az nem tudta eladási árait olyan mértékben növelni, ami elégséges lett volna a nyereségesség elért szintjének fenntartásához.

| (132) | Mint a fenti (89) preambulumbekezdés megállapítja, összességében a közösségi ágazatot érő kár nem volt jelentős, függetlenül attól, hogy a kínai import hatására egyes kármutatók tendenciaszerűen romlottak. Ezeket a megállapításokat azonban a felhasználás, az import és egyes kármutatók alakulásának a vizsgált időszakot követő időszakra készített és a fenti (91)–(112) preambulumbekezdésben ismertetett előretekintő elemzése tükrében kell értelmezni. |
| --- | --- |

(132)

Mint a fenti (89) preambulumbekezdés megállapítja, összességében a közösségi ágazatot érő kár nem volt jelentős, függetlenül attól, hogy a kínai import hatására egyes kármutatók tendenciaszerűen romlottak. Ezeket a megállapításokat azonban a felhasználás, az import és egyes kármutatók alakulásának a vizsgált időszakot követő időszakra készített és a fenti (91)–(112) preambulumbekezdésben ismertetett előretekintő elemzése tükrében kell értelmezni.

| (133) | Mint a fenti (93) preambulumbekezdés ismerteti, a vizsgált időszak és 2008 decembere közötti legutóbbi időszakra vonatkozó információk szerint a dömpingelt import volumene 2007 azonos időszakához képest nem csökkent 2008 utolsó két hónapjában, annak ellenére, hogy egyértelmű jelei vannak annak, hogy a közösségi felhasználás 2008 novemberében és decemberében már csökkent. Ez azt mutatja, hogy a felhasználás kezdeti csökkenése nem hatott az import volumenére; ehelyett az import piaci részesedése nőtt. Nincs ok azt hinni, hogy a rövid távon hasonló, sőt rosszabb körülmények között ez a tendencia megfordul. |
| --- | --- |

(133)

Mint a fenti (93) preambulumbekezdés ismerteti, a vizsgált időszak és 2008 decembere közötti legutóbbi időszakra vonatkozó információk szerint a dömpingelt import volumene 2007 azonos időszakához képest nem csökkent 2008 utolsó két hónapjában, annak ellenére, hogy egyértelmű jelei vannak annak, hogy a közösségi felhasználás 2008 novemberében és decemberében már csökkent. Ez azt mutatja, hogy a felhasználás kezdeti csökkenése nem hatott az import volumenére; ehelyett az import piaci részesedése nőtt. Nincs ok azt hinni, hogy a rövid távon hasonló, sőt rosszabb körülmények között ez a tendencia megfordul.

| (134) | Ugyanakkor még ha a dömpingelt import abszolút értékben valamilyen mértékben csökkenne is, a piaci részesedése akkor is állandó maradna vagy nőne egy olyan piacon, amelynek az előrejelzések szerint viszonylag gyors szűkülése várható. Végezetül megállapítható, hogy ha a kínai import a keresletcsökkenéshez képest az arányosnál nagyobb mértékben kezdene is el csökkenni, a csökkenő felhasználás körülményei között az olcsó kínai áruk nagy mennyiségének a jelenléte önmagában akkor is károkozónak lenne tekintendő, mert jelentősen lenyomná az általános árszintet a piacon. Túlkínálati helyzetben, és olyan vevőkkel, akik versenyképességük megtartása érdekében igyekeznek termelési költségeiket csökkenteni, a beszerzések árai nagy valószínűséggel a legalacsonyabb szint felé fognak mozogni (és ez a kínai termékek árszintje). A minőség és az ellátásbiztonság szempontjai, amelyek ma még esetleg a közösségi ágazat mellett szólnak, valószínűleg kisebb szerepet fognak kapni és a közösségi ágazat kénytelen lesz csökkenteni árait az olcsó kínai termékek által a piacra gyakorolt nyomás miatt. |
| --- | --- |

(134)

Ugyanakkor még ha a dömpingelt import abszolút értékben valamilyen mértékben csökkenne is, a piaci részesedése akkor is állandó maradna vagy nőne egy olyan piacon, amelynek az előrejelzések szerint viszonylag gyors szűkülése várható. Végezetül megállapítható, hogy ha a kínai import a keresletcsökkenéshez képest az arányosnál nagyobb mértékben kezdene is el csökkenni, a csökkenő felhasználás körülményei között az olcsó kínai áruk nagy mennyiségének a jelenléte önmagában akkor is károkozónak lenne tekintendő, mert jelentősen lenyomná az általános árszintet a piacon. Túlkínálati helyzetben, és olyan vevőkkel, akik versenyképességük megtartása érdekében igyekeznek termelési költségeiket csökkenteni, a beszerzések árai nagy valószínűséggel a legalacsonyabb szint felé fognak mozogni (és ez a kínai termékek árszintje). A minőség és az ellátásbiztonság szempontjai, amelyek ma még esetleg a közösségi ágazat mellett szólnak, valószínűleg kisebb szerepet fognak kapni és a közösségi ágazat kénytelen lesz csökkenteni árait az olcsó kínai termékek által a piacra gyakorolt nyomás miatt.

| (135) | Következésképpen, mérlegelve azt, hogy noha a közösségi ágazatot a figyelembe vett időszakban nem érte jelentős kár, de a vizsgált időszak végére veszélyeztetett helyzetbe került (lásd (89) preambulumbekezdés), hogy a teljes mértékben csak a vizsgált időszak után érzékelhető kárnak az összes feltétele most is fennáll (lásd a fenti (112) preambulumbekezdést), és hogy a kárveszély feltételei szintén teljesülnek, mint ahogy ezt a fenti (126) preambulumbekezdés ismerteti, meg kell állapítani, hogy okozati kapcsolat van a dömpingelt kínai import közvetlen fenyegetése és a között a kár között, amelyet a közösségi ágazat várhatóan elszenvedni lesz kénytelen. |
| --- | --- |

(135)

Következésképpen, mérlegelve azt, hogy noha a közösségi ágazatot a figyelembe vett időszakban nem érte jelentős kár, de a vizsgált időszak végére veszélyeztetett helyzetbe került (lásd (89) preambulumbekezdés), hogy a teljes mértékben csak a vizsgált időszak után érzékelhető kárnak az összes feltétele most is fennáll (lásd a fenti (112) preambulumbekezdést), és hogy a kárveszély feltételei szintén teljesülnek, mint ahogy ezt a fenti (126) preambulumbekezdés ismerteti, meg kell állapítani, hogy okozati kapcsolat van a dömpingelt kínai import közvetlen fenyegetése és a között a kár között, amelyet a közösségi ágazat várhatóan elszenvedni lesz kénytelen.

3.   Más tényezők hatása

3.1.   A közösségi ágazat import- és exporttevékenysége

| (136) | Megállapításra került, hogy a KNK-ból és más országokból a közösségi ágazat néhány tagja korlátozott mennyiségben importált az érintett termékből. Az ilyen import (amely becslések szerint kevesebb, mint a KNK-ból származó összes import 2 %-a) célja az volt, hogy olyan konkrét vevői igényeket elégítsenek ki, amelyek vagy az e közösségi gyártók által nem gyártott specifikációjú termékeket vagy rendkívül olcsó árukat jelentettek. Tekintve az ilyen import nagyon csekély mennyiségét, nem tekintendő úgy, hogy az megszakítaná a fent ismertetett oksági láncot. |
| --- | --- |

(136)

Megállapításra került, hogy a KNK-ból és más országokból a közösségi ágazat néhány tagja korlátozott mennyiségben importált az érintett termékből. Az ilyen import (amely becslések szerint kevesebb, mint a KNK-ból származó összes import 2 %-a) célja az volt, hogy olyan konkrét vevői igényeket elégítsenek ki, amelyek vagy az e közösségi gyártók által nem gyártott specifikációjú termékeket vagy rendkívül olcsó árukat jelentettek. Tekintve az ilyen import nagyon csekély mennyiségét, nem tekintendő úgy, hogy az megszakítaná a fent ismertetett oksági láncot.

| (137) | A közösségi gyártók egyik csoportja továbbá az egyik kínai exportőr gyártóval kapcsolt vállalkozási viszonyban áll, kisebbségi tulajdonrész révén. Megállapítható volt azonban, hogy ettől a kínai exportáló gyártótól nem irányult a Közösségbe exportértékesítés olyan vállalatok számára, amelyek kapcsolt vállalkozási viszonyban vannak az említett közösségi gyártóval. Megállapítható tehát, hogy az ilyen kisebbségi tulajdonhányadnak nincs hatása a közösségi ágazat helyzetére, és az sem valószínű, hogy a jövőben lenne ilyen hatása. |
| --- | --- |

(137)

A közösségi gyártók egyik csoportja továbbá az egyik kínai exportőr gyártóval kapcsolt vállalkozási viszonyban áll, kisebbségi tulajdonrész révén. Megállapítható volt azonban, hogy ettől a kínai exportáló gyártótól nem irányult a Közösségbe exportértékesítés olyan vállalatok számára, amelyek kapcsolt vállalkozási viszonyban vannak az említett közösségi gyártóval. Megállapítható tehát, hogy az ilyen kisebbségi tulajdonhányadnak nincs hatása a közösségi ágazat helyzetére, és az sem valószínű, hogy a jövőben lenne ilyen hatása.

| (138) | A közösségi gyártók egyik csoportja jelentős mennyiségű acélcsövet importált Argentínából és Mexikóból, velük kapcsolt vállalkozási viszonyban lévő vállalatoktól. Ezek főként nagy értékű termékek voltak, mint például csővezetékekhez használt csövek és OCTG-csövek, és a csoport közösségi termelésének kevesebb mint 10 %-át tették ki. Ezenkívül egy modellek közötti összehasonlítás kimutatta, hogy ez az import nem jelentett alákínálást a közösségi ágazat értékesítési áraihoz képest. Ezért megállapítható, hogy ez az import nem okozott kárt, illetve a jövőben sem fog kárt okozni a közösségi ágazatnak. |
| --- | --- |

(138)

A közösségi gyártók egyik csoportja jelentős mennyiségű acélcsövet importált Argentínából és Mexikóból, velük kapcsolt vállalkozási viszonyban lévő vállalatoktól. Ezek főként nagy értékű termékek voltak, mint például csővezetékekhez használt csövek és OCTG-csövek, és a csoport közösségi termelésének kevesebb mint 10 %-át tették ki. Ezenkívül egy modellek közötti összehasonlítás kimutatta, hogy ez az import nem jelentett alákínálást a közösségi ágazat értékesítési áraihoz képest. Ezért megállapítható, hogy ez az import nem okozott kárt, illetve a jövőben sem fog kárt okozni a közösségi ágazatnak.

| (139) | Mint az alábbi táblázatból látszik, az exportértékesítés volumene a figyelembe vett időszakban változatlan maradt. A vizsgálat kiterjedt a közösségi ágazat exporttevékenysége is, és kizárható, hogy az hozzájárulna a közösségi ágazatot érő kárhoz. Először is, az ilyen tevékenységek lehetséges hatásai megfelelően el lettek különítve és külön voltak vizsgálva az eljárás során. Másodszor, mint a fenti (102) preambulumbekezdés említi, a közösségi ágazat exportja az előrejelzések szerint változatlan marad a közösségi piacon végbemenő termelés- és értékesítéscsökkenéshez viszonyítva, mivel az export más piaci szegmensekre összpontosul, a fenti (102) preambulumbekezdésben leírtak szerint.









  Közösségi ágazat | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportértékesítés (tonna) | 1 651 514 | 1 825 543 | 1 711 165 | 1 646 927 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 111 | 104 | 100 |

(139)

Mint az alábbi táblázatból látszik, az exportértékesítés volumene a figyelembe vett időszakban változatlan maradt. A vizsgálat kiterjedt a közösségi ágazat exporttevékenysége is, és kizárható, hogy az hozzájárulna a közösségi ágazatot érő kárhoz. Először is, az ilyen tevékenységek lehetséges hatásai megfelelően el lettek különítve és külön voltak vizsgálva az eljárás során. Másodszor, mint a fenti (102) preambulumbekezdés említi, a közösségi ágazat exportja az előrejelzések szerint változatlan marad a közösségi piacon végbemenő termelés- és értékesítéscsökkenéshez viszonyítva, mivel az export más piaci szegmensekre összpontosul, a fenti (102) preambulumbekezdésben leírtak szerint.

Közösségi ágazat

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Exportértékesítés (tonna)

1 651 514

1 825 543

1 711 165

1 646 927

Index (2005 = 100)

100

111

104

100

3.2.   Import harmadik országokból (Oroszország és Ukrajna)

| (140) | Az Oroszországból és Ukrajnából származó import mennyisége a figyelembe vett időszakban mindkét esetben jelentősen csökkent, mint ahogy ez látható az alábbi táblázatban. Az összesített piaci részesedés a 2005. évi 15,4 %-ról 4,4 %-ra esett a vizsgált időszakban. Ugyanakkor az eladási átlagárak 33 %-kal nőttek. Fontos megjegyezni, hogy mind az orosz, mind az ukrán importra 2006 óta dömpingellenes intézkedések vannak hatályban (lásd még a fenti (86) preambulumbekezdést). Az alábbi táblázatban szereplő árak ezért nem ugyanazok, mint amelyeken az áruk tényleges bekerülnek az EK piacára. Az előírt dömpingellenes vámmal megnövelve, az Oroszországból és Ukrajnából származó importnak a vizsgált időszakban érvényes átlagára 860 EUR/tonna. |
| --- | --- |

(140)

Az Oroszországból és Ukrajnából származó import mennyisége a figyelembe vett időszakban mindkét esetben jelentősen csökkent, mint ahogy ez látható az alábbi táblázatban. Az összesített piaci részesedés a 2005. évi 15,4 %-ról 4,4 %-ra esett a vizsgált időszakban. Ugyanakkor az eladási átlagárak 33 %-kal nőttek. Fontos megjegyezni, hogy mind az orosz, mind az ukrán importra 2006 óta dömpingellenes intézkedések vannak hatályban (lásd még a fenti (86) preambulumbekezdést). Az alábbi táblázatban szereplő árak ezért nem ugyanazok, mint amelyeken az áruk tényleges bekerülnek az EK piacára. Az előírt dömpingellenes vámmal megnövelve, az Oroszországból és Ukrajnából származó importnak a vizsgált időszakban érvényes átlagára 860 EUR/tonna.

| (141) | Tekintve az EK piacára belépő kínai import és az orosz, illetve ukrán import átlagárai közötti tartós különbséget, és azt, hogy az orosz és ukrán import a piaci árak közelségéből kifolyólag nyilvánvalóan versenytársai voltak a kínai importnak, megállapítható, hogy a két ország piaci részesedésének drasztikus csökkenése annak köszönhető, hogy a rájuk kivetett dömpingellenes vámok rontották importjuk versenyképességét a dömpingelt kínai importtal szemben, ami következésképpen lemorzsolta az orosz és ukrán import korábbi piaci részesedését. Meg kell jegyezni azt is, hogy ez a lemorzsolódás már annyira nagy mértékű volt, hogy a kínai import piaci részesedésének további bővülése ezentúl már a piaci árak közelsége alapján a következő legnyilvánvalóbb versenytárs rovására fog történni, ez pedig a közösségi ágazat.









  Oroszország és Ukrajna | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Importvolumen (tonna) | 395 926 | 255 394 | 172 155 | 140 910 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 65 | 43 | 36 |
| Az import piaci részesedése | 15,4 % | 9,4 % | 5,5 % | 4,4 % |
| Importár (EUR/tonna) | 613 | 672 | 777 | 814 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 110 | 127 | 133 |
| Forrás: Eurostat. |

(141)

Tekintve az EK piacára belépő kínai import és az orosz, illetve ukrán import átlagárai közötti tartós különbséget, és azt, hogy az orosz és ukrán import a piaci árak közelségéből kifolyólag nyilvánvalóan versenytársai voltak a kínai importnak, megállapítható, hogy a két ország piaci részesedésének drasztikus csökkenése annak köszönhető, hogy a rájuk kivetett dömpingellenes vámok rontották importjuk versenyképességét a dömpingelt kínai importtal szemben, ami következésképpen lemorzsolta az orosz és ukrán import korábbi piaci részesedését. Meg kell jegyezni azt is, hogy ez a lemorzsolódás már annyira nagy mértékű volt, hogy a kínai import piaci részesedésének további bővülése ezentúl már a piaci árak közelsége alapján a következő legnyilvánvalóbb versenytárs rovására fog történni, ez pedig a közösségi ágazat.

Oroszország és Ukrajna

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Importvolumen (tonna)

395 926

255 394

172 155

140 910

Index (2005 = 100)

100

65

43

36

Az import piaci részesedése

15,4 %

9,4 %

5,5 %

4,4 %

Importár (EUR/tonna)

613

672

777

814

Index (2005 = 100)

100

110

127

133

Forrás: Eurostat.

3.3.   Más harmadik országból származó import

| (142) | A más harmadik országból származó import mennyisége és piaci ára jelentősen nőtt 2005 és a vizsgált időszak között. Az ilyen import piaci részesedése azonban lényegében állandó maradt az időszakban. A piaci árak elemzése azt mutatja, hogy az ezekből az országokból származó termékek a közösségi ágazat által gyártott és értékesített termékekhez, illetve a dömpingelt kínai importhoz képest nagyon drágák.









  Más harmadik ország | 2005 | 2006 | 2007 | Vizsgált időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Argentína |
| Importvolumen (tonna) | 54 082 | 53 423 | 60 556 | 70 804 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 99 | 112 | 131 |
| Az import piaci részesedése | 2,1 % | 2,0 % | 1,9 % | 2,2 % |
| Japán |
| Importvolumen (tonna) | 40 686 | 61 807 | 45 719 | 41 028 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 152 | 112 | 101 |
| Az import piaci részesedése | 1,6 % | 2,3 % | 1,5 % | 1,3 % |
| USA |
| Importvolumen (tonna) | 25 866 | 18 006 | 26 875 | 41 226 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 70 | 104 | 159 |
| Az import piaci részesedése | 1,0 % | 0,7 % | 0,9 % | 1,3 % |
| Mexikó |
| Importvolumen (tonna) | 16 211 | 18 412 | 30 001 | 25 771 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 114 | 185 | 159 |
| Az import piaci részesedése | 0,6 % | 0,7 % | 1,0 % | 0,8 % |
| Összes többi harmadik ország |
| Importvolumen (tonna) | 63 107 | 64 620 | 77 647 | 90 788 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 102 | 123 | 144 |
| Az import piaci részesedése | 2,5 % | 2,4 % | 2,5 % | 2,9 % |
| Harmadik országok összesen |
| Importvolumen (tonna) | 199 952 | 216 268 | 240 798 | 269 617 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 108 | 120 | 135 |
| Az import piaci részesedése | 7,8 % | 8,0 % | 7,6 % | 8,5 % |
| Importár (EUR/tonna) | 1 332 | 1 911 | 1 875 | 1 709 |
| Index (2005 = 100) | 100 | 143 | 141 | 128 |
| Forrás: Eurostat. |

(142)

A más harmadik országból származó import mennyisége és piaci ára jelentősen nőtt 2005 és a vizsgált időszak között. Az ilyen import piaci részesedése azonban lényegében állandó maradt az időszakban. A piaci árak elemzése azt mutatja, hogy az ezekből az országokból származó termékek a közösségi ágazat által gyártott és értékesített termékekhez, illetve a dömpingelt kínai importhoz képest nagyon drágák.

Más harmadik ország

2005

2006

2007

Vizsgált időszak

Argentína

Importvolumen (tonna)

54 082

53 423

60 556

70 804

Index (2005 = 100)

100

99

112

131

Az import piaci részesedése

2,1 %

2,0 %

1,9 %

2,2 %

Japán

Importvolumen (tonna)

40 686

61 807

45 719

41 028

Index (2005 = 100)

100

152

112

101

Az import piaci részesedése

1,6 %

2,3 %

1,5 %

1,3 %

USA

Importvolumen (tonna)

25 866

18 006

26 875

41 226

Index (2005 = 100)

100

70

104

159

Az import piaci részesedése

1,0 %

0,7 %

0,9 %

1,3 %

Mexikó

Importvolumen (tonna)

16 211

18 412

30 001

25 771

Index (2005 = 100)

100

114

185

159

Az import piaci részesedése

0,6 %

0,7 %

1,0 %

0,8 %

Összes többi harmadik ország

Importvolumen (tonna)

63 107

64 620

77 647

90 788

Index (2005 = 100)

100

102

123

144

Az import piaci részesedése

2,5 %

2,4 %

2,5 %

2,9 %

Harmadik országok összesen

Importvolumen (tonna)

199 952

216 268

240 798

269 617

Index (2005 = 100)

100

108

120

135

Az import piaci részesedése

7,8 %

8,0 %

7,6 %

8,5 %

Importár (EUR/tonna)

1 332

1 911

1 875

1 709

Index (2005 = 100)

100

143

141

128

Forrás: Eurostat.

| (143) | Az argentin és a mexikói importárak átlagban lényegesen meghaladták a közösségi ágazat átlagos eladási árait. Mint a fenti (138) preambulumbekezdés említi, az argentin és a mexikói árak nem jelentettek alákínálást a közösségi ágazat áraihoz képest. |
| --- | --- |

(143)

Az argentin és a mexikói importárak átlagban lényegesen meghaladták a közösségi ágazat átlagos eladási árait. Mint a fenti (138) preambulumbekezdés említi, az argentin és a mexikói árak nem jelentettek alákínálást a közösségi ágazat áraihoz képest.

| (144) | A Japánból és az USA-ból származó import is átlagban lényegesen drágábban érkezett, mint a közösségi ágazat átlagos eladási árai. Ráadásul ezek egyáltalán nem növelték piaci részesedésüket. Ez az import így szintén nem tekinthető lehetséges kárforrásnak a közösségi ágazatra nézve. |
| --- | --- |

(144)

A Japánból és az USA-ból származó import is átlagban lényegesen drágábban érkezett, mint a közösségi ágazat átlagos eladási árai. Ráadásul ezek egyáltalán nem növelték piaci részesedésüket. Ez az import így szintén nem tekinthető lehetséges kárforrásnak a közösségi ágazatra nézve.

| (145) | Az összes többi országból származó import olyan kis mennyiségben érkezett, hogy nem tekinthetők károkozóknak. Megállapítható tehát, hogy a Kínától különböző forrásból származó import nem okozott kárt a közösségi ágazatnak, és hogy nincs olyan tényező, amely alátámasztaná azt a feltételezést, hogy a közeljövőben ezek esetleg kárt okoznának. |
| --- | --- |

(145)

Az összes többi országból származó import olyan kis mennyiségben érkezett, hogy nem tekinthetők károkozóknak. Megállapítható tehát, hogy a Kínától különböző forrásból származó import nem okozott kárt a közösségi ágazatnak, és hogy nincs olyan tényező, amely alátámasztaná azt a feltételezést, hogy a közeljövőben ezek esetleg kárt okoznának.

3.4.   Verseny a többi közösségi gyártóval

| (146) | Nincs ok azt feltételezni, hogy a panaszt aktívan nem támogató közösségi gyártók olyan helyzetben vannak, ami a vizsgált időszakban lényegesen eltért, vagy a közeljövőben eltérő lesz a közösségi ágazat helyzetétől. Nincs olyan tényező, amely azt jelezné, hogy ezeknek a gyártóknak a magatartása a közeljövőben oka lehetne a közösségi ágazatot érő kárnak. |
| --- | --- |

(146)

Nincs ok azt feltételezni, hogy a panaszt aktívan nem támogató közösségi gyártók olyan helyzetben vannak, ami a vizsgált időszakban lényegesen eltért, vagy a közeljövőben eltérő lesz a közösségi ágazat helyzetétől. Nincs olyan tényező, amely azt jelezné, hogy ezeknek a gyártóknak a magatartása a közeljövőben oka lehetne a közösségi ágazatot érő kárnak.

3.5.   Termelési költségek (nyersanyag)

| (147) | A fenti (80) preambulumbekezdés említette, hogy az közösségi ágazatnak az eladási árak emelése révén sikerült áthárítania a figyelembe vett időszakban fellépő költségnövekedés egy részét. Következésképpen a 2005 és a vizsgált időszak közötti időszakra kijelenthető, hogy a közösségi ágazat demonstrálta, hogy rendes körülmények között képes hatékonyan működni és megfelelően reagálni a beszerzési árakban bekövetkező változásokra. |
| --- | --- |

(147)

A fenti (80) preambulumbekezdés említette, hogy az közösségi ágazatnak az eladási árak emelése révén sikerült áthárítania a figyelembe vett időszakban fellépő költségnövekedés egy részét. Következésképpen a 2005 és a vizsgált időszak közötti időszakra kijelenthető, hogy a közösségi ágazat demonstrálta, hogy rendes körülmények között képes hatékonyan működni és megfelelően reagálni a beszerzési árakban bekövetkező változásokra.

| (148) | Mint a fenti (107) preambulumbekezdés említi, a vizsgált időszak után a költségek jelentősen megemelkedtek és a későbbi időszakra is további emelkedés várható, főleg az állandó költségeknek a kisebb kapacitáskihasználás miatt várható relatív növekedése folytán. Mindenképpen figyelembe kell venni azt is, hogy a közösségi ágazat átlagköltségeinek növekedését okozhatja a termékösszetétel megváltozása is, amire a közösségi ágazatot rákényszerítheti a dömpingelt kínai import egyes típusai által gyakorolt komoly leszorító hatás. |
| --- | --- |

(148)

Mint a fenti (107) preambulumbekezdés említi, a vizsgált időszak után a költségek jelentősen megemelkedtek és a későbbi időszakra is további emelkedés várható, főleg az állandó költségeknek a kisebb kapacitáskihasználás miatt várható relatív növekedése folytán. Mindenképpen figyelembe kell venni azt is, hogy a közösségi ágazat átlagköltségeinek növekedését okozhatja a termékösszetétel megváltozása is, amire a közösségi ágazatot rákényszerítheti a dömpingelt kínai import egyes típusai által gyakorolt komoly leszorító hatás.

| (149) | Mint a fenti (105) preambulumbekezdés említi, a nagy alákínálás miatt egyes terméktípusok piaca jelentősen beszűkülhet vagy teljesen be is zárulhat a közösségi ágazat előtt, miáltal kénytelen lesz a termelést olyan terméktípusok irányába eltolni, amelyek jobb áron értékesíthetők, de ugyanakkor arányosan nagyobbak a költségeik is. Ugyanakkor úgy tűnik, hogy, szemben az elemzett időszakban fennálló helyzettel, a kínai import miatti, a piaci részesedés elvesztésében és a leszorított eladási árakban megnyilvánuló nyomásnak tulajdoníthatón a közösségi ágazat már nem rendelkezik a szükséges eszközökkel ahhoz, hogy a költségnövekedést az eladási árak megfelelő emelésével áthárítsa a vevőkre. |
| --- | --- |

(149)

Mint a fenti (105) preambulumbekezdés említi, a nagy alákínálás miatt egyes terméktípusok piaca jelentősen beszűkülhet vagy teljesen be is zárulhat a közösségi ágazat előtt, miáltal kénytelen lesz a termelést olyan terméktípusok irányába eltolni, amelyek jobb áron értékesíthetők, de ugyanakkor arányosan nagyobbak a költségeik is. Ugyanakkor úgy tűnik, hogy, szemben az elemzett időszakban fennálló helyzettel, a kínai import miatti, a piaci részesedés elvesztésében és a leszorított eladási árakban megnyilvánuló nyomásnak tulajdoníthatón a közösségi ágazat már nem rendelkezik a szükséges eszközökkel ahhoz, hogy a költségnövekedést az eladási árak megfelelő emelésével áthárítsa a vevőkre.

3.6.   A varrat nélküli csövek közösségi piacának visszaesése a gazdasági visszaesés miatt

| (150) | A felhasználás csökkenésének és a zsugorodó keresletnek a valószínű hatásait illetően, ezek minden bizonnyal kihatnak majd a közösségi ágazat általános teljesítményére is. Az azonban, hogy e valószínűleg negatív hatás mennyire lesz jelentős, függ a kínai import piaci részesedésének alakulásától. Még ha a gazdasági visszaesést ezért lehetséges károkozónak is lehetne tekinteni a 2008 novemberétől kezdődő időszakban, az semmiképpen nem csökkentené azokat a káros hatásokat, amelyeket a nagyon olcsó dömpingelt kínai import jelentős mennyiségeinek az EK piacán való jelenléte okoz. Például még csökkenő mennyiségek esetén is a közösségi ágazat képes lehetne megtartani egy elfogadható árszintet és így korlátozni a keresletcsökkenés negatív hatásait, ha nem lenne a tisztességtelen verseny a nagyon olcsó dömpingelt kínai árukkal, amelyek lenyomják az általános árszintet a piacon. A gazdasági visszaesés ezért nem tekinthető a kárveszély és a dömpingelt kínai import közötti oksági lánc megszakításának lehetséges okának. |
| --- | --- |

(150)

A felhasználás csökkenésének és a zsugorodó keresletnek a valószínű hatásait illetően, ezek minden bizonnyal kihatnak majd a közösségi ágazat általános teljesítményére is. Az azonban, hogy e valószínűleg negatív hatás mennyire lesz jelentős, függ a kínai import piaci részesedésének alakulásától. Még ha a gazdasági visszaesést ezért lehetséges károkozónak is lehetne tekinteni a 2008 novemberétől kezdődő időszakban, az semmiképpen nem csökkentené azokat a káros hatásokat, amelyeket a nagyon olcsó dömpingelt kínai import jelentős mennyiségeinek az EK piacán való jelenléte okoz. Például még csökkenő mennyiségek esetén is a közösségi ágazat képes lehetne megtartani egy elfogadható árszintet és így korlátozni a keresletcsökkenés negatív hatásait, ha nem lenne a tisztességtelen verseny a nagyon olcsó dömpingelt kínai árukkal, amelyek lenyomják az általános árszintet a piacon. A gazdasági visszaesés ezért nem tekinthető a kárveszély és a dömpingelt kínai import közötti oksági lánc megszakításának lehetséges okának.

4.   Az okozati összefüggésre vonatkozó megállapítás

| (151) | Az időbeli egybeesés egyfelől a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal növekedése, a piaci részesedés növekedése és a megállapított alákínálás, másfelől az összes olyan tényező fennállása között, amelyek olyan egyértelmű és közvetlen kár veszélyére mutatnak, amely a közösségi ágazat helyzetének jelentős rosszabbodását fogja okozni, arra a következtetésre vezet, hogy a dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozna a közösségi ágazatnak, ha ezen import ellen nem kerülne sor védőintézkedés bevezetésére. |
| --- | --- |

(151)

Az időbeli egybeesés egyfelől a KNK-ból érkező dömpingelt behozatal növekedése, a piaci részesedés növekedése és a megállapított alákínálás, másfelől az összes olyan tényező fennállása között, amelyek olyan egyértelmű és közvetlen kár veszélyére mutatnak, amely a közösségi ágazat helyzetének jelentős rosszabbodását fogja okozni, arra a következtetésre vezet, hogy a dömpingelt behozatal az alaprendelet 3. cikkének (6) bekezdése értelmében jelentős kárt okozna a közösségi ágazatnak, ha ezen import ellen nem kerülne sor védőintézkedés bevezetésére.

| (152) | Az elemezés kiterjedt más tényezőkre, de azokról megállapította, hogy nem meghatározó okai a feltehetőn bekövetkező kárnak. Sem a más országokból származó import, sem a költségek, sem az érintett termék iránti keresletnek a gazdasági visszaesés miatti általános csökkenése semmilyen módon nem csökkenti a kínai export által jelentett potenciális kár romboló hatását a közösségi ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(152)

Az elemezés kiterjedt más tényezőkre, de azokról megállapította, hogy nem meghatározó okai a feltehetőn bekövetkező kárnak. Sem a más országokból származó import, sem a költségek, sem az érintett termék iránti keresletnek a gazdasági visszaesés miatti általános csökkenése semmilyen módon nem csökkenti a kínai export által jelentett potenciális kár romboló hatását a közösségi ágazat helyzetére.

| (153) | A közösségi ágazat helyzetére már hatást gyakorló vagy valószínűleg később hatást gyakorló ismert tényezők hatásait a dömpingelt behozatal valószínű káros hatásától megfelelő módon megkülönböztető és elválasztó fenti elemzés alapján megállapítható, hogy a Kínából származó import az alaprendelet 3. cikkének (6) és (9) bekezdése értelmében közvetlen fenyegetést jelent a közösségi ágazatra. |
| --- | --- |

(153)

A közösségi ágazat helyzetére már hatást gyakorló vagy valószínűleg később hatást gyakorló ismert tényezők hatásait a dömpingelt behozatal valószínű káros hatásától megfelelő módon megkülönböztető és elválasztó fenti elemzés alapján megállapítható, hogy a Kínából származó import az alaprendelet 3. cikkének (6) és (9) bekezdése értelmében közvetlen fenyegetést jelent a közösségi ágazatra.

G.   KÖZÖSSÉGI ÉRDEK

| (154) | A Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra, a kárveszélyre és az okozati összefüggésre vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az lenne megállapítható, hogy ebben a konkrét esetben nem áll a Közösség érdekében intézkedés elfogadása. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta az intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását. |
| --- | --- |

(154)

A Bizottság megvizsgálta, hogy a dömpingre, a kárra, a kárveszélyre és az okozati összefüggésre vonatkozó megállapítások ellenére fennállnak-e olyan kényszerítő okok, amelyek alapján az lenne megállapítható, hogy ebben a konkrét esetben nem áll a Közösség érdekében intézkedés elfogadása. E célból a Bizottság az alaprendelet 21. cikkének (1) bekezdése szerint az összes érintett fél esetében megvizsgálta az intézkedések, illetve az intézkedések elmaradásának várható hatását.

1.   A közösségi ágazat érdeke

| (155) | A fentiek alapján intézkedéseket kellene bevezetni a Kínából származó importra vonatkozóan. Ezen intézkedések várhatóan az említett országokból származó import árának emelkedéséhez vezetnének, és lehetőséget biztosítanának a közösségi ágazat számára, hogy a termelés megfelelő szintjének, az értékesítésnek és így piaci részesedésének a megtartása révén javítson helyzetén. Intézkedés hiányában várható lenne, hogy – tekintve a felhasználás csökkenését is – a KNK-ból származó import továbbra is nagyon olcsón érkezne, ezáltal növelné a piaci részesedését és leszorító hatása lenne az általános piaci árszintre. Ebben a helyzetben a közösségi ágazat a kínai import jelenléte miatti volumenvesztés következtében a kár azonnali veszélyével, és a Közösség piacán egyre nagyobb mennyiségben megjelenő kínai importnak a piaci árakra gyakorolt leszorító hatása következtében fellépő valószínű árcsökkenéssel szembesül. |
| --- | --- |

(155)

A fentiek alapján intézkedéseket kellene bevezetni a Kínából származó importra vonatkozóan. Ezen intézkedések várhatóan az említett országokból származó import árának emelkedéséhez vezetnének, és lehetőséget biztosítanának a közösségi ágazat számára, hogy a termelés megfelelő szintjének, az értékesítésnek és így piaci részesedésének a megtartása révén javítson helyzetén. Intézkedés hiányában várható lenne, hogy – tekintve a felhasználás csökkenését is – a KNK-ból származó import továbbra is nagyon olcsón érkezne, ezáltal növelné a piaci részesedését és leszorító hatása lenne az általános piaci árszintre. Ebben a helyzetben a közösségi ágazat a kínai import jelenléte miatti volumenvesztés következtében a kár azonnali veszélyével, és a Közösség piacán egyre nagyobb mennyiségben megjelenő kínai importnak a piaci árakra gyakorolt leszorító hatása következtében fellépő valószínű árcsökkenéssel szembesül.

2.   A többi közösségi gyártó érdeke

| (156) | Nincs jele annak, hogy a panaszt aktívan nem támogató többi közösségi gyártó érdekei különböznének a közösségi ágazat jelzett érdekeitől. A rendelkezésre álló információk alapján gyakorlatilag nincs ok feltételezni, hogy a közösségi ágazat tekintetében elvégzett elemzés nem vonatkozik ugyanúgy a többi ilyen vállalatra is. |
| --- | --- |

(156)

Nincs jele annak, hogy a panaszt aktívan nem támogató többi közösségi gyártó érdekei különböznének a közösségi ágazat jelzett érdekeitől. A rendelkezésre álló információk alapján gyakorlatilag nincs ok feltételezni, hogy a közösségi ágazat tekintetében elvégzett elemzés nem vonatkozik ugyanúgy a többi ilyen vállalatra is.

3.   A független közösségi importőrök érdeke

| (157) | Csak hat importőr működött együtt a vizsgálatban. Csak egy importőr vásárol kizárólag Kínából, és ez az összes kínai import mintegy 1,5 %-át teszi ki; ennek az importőrnek a nyereségessége 5 % alatt van és ő az egyetlen, aki egyértelműen ellenezte intézkedések esetleges bevezetését. Érdemes azonban megjegyezni, hogy a vizsgált időszakban az érintett termék a vállalat forgalmának kevesebb, mint 10 %-át tette ki. Ezenkívül, mivel a dömpingellenes vámok az összes kínai gyártóra vonatkozni fognak, valószínű, hogy ez az importőr képes lesz áthárítani a költségnövekedését a vevőire, mivel közvetlen versenytársai ugyanúgy érintettek lesznek. Az összes többi együttműködő importőr más forrásból is vásárol, ideértve a közösségi ágazatot is (a közösségi ágazattól történő beszerzésük a szükségletük 25 %-a és 95 %-a között mozog) és nyereségességük sokkal nagyobb. |
| --- | --- |

(157)

Csak hat importőr működött együtt a vizsgálatban. Csak egy importőr vásárol kizárólag Kínából, és ez az összes kínai import mintegy 1,5 %-át teszi ki; ennek az importőrnek a nyereségessége 5 % alatt van és ő az egyetlen, aki egyértelműen ellenezte intézkedések esetleges bevezetését. Érdemes azonban megjegyezni, hogy a vizsgált időszakban az érintett termék a vállalat forgalmának kevesebb, mint 10 %-át tette ki. Ezenkívül, mivel a dömpingellenes vámok az összes kínai gyártóra vonatkozni fognak, valószínű, hogy ez az importőr képes lesz áthárítani a költségnövekedését a vevőire, mivel közvetlen versenytársai ugyanúgy érintettek lesznek. Az összes többi együttműködő importőr más forrásból is vásárol, ideértve a közösségi ágazatot is (a közösségi ágazattól történő beszerzésük a szükségletük 25 %-a és 95 %-a között mozog) és nyereségességük sokkal nagyobb.

4.   A felhasználók érdeke

| (158) | A mindössze öt együttműködő felhasználóból csak egy vásárol Kínából (ez a beszerzési mennyiség 20 %-a, a többit főleg a közösségi ágazattól szerzi be) és azt állítja, hogy az intézkedések bevezetése jelentős hatással lenne az üzletmenetére. Ennek a vállalatnak a nyereségessége azonban a kérdéses terméket felhasználó termékei tekintetében nagyon nagy, több mint 10 %. Számítás kimutatta, hogy még a legrosszabb esetben is, azaz ha az összes kínai termék beszerzése a közösségi ágazat áraival egyenlő árakon történik, és az árnövekedést egyáltalán nem lehet áthárítani a vevőkre, az ennek a felhasználónak a nyereségességére gyakorolt hatás csak kis mértékű lenne (a forgalom 1 %-a körül). Úgy tekintendő ezért, hogy az intézkedések esetleges bevezetése semmiképpen nem okozná e felhasználó érdekeinek jelentős sérelmét. |
| --- | --- |

(158)

A mindössze öt együttműködő felhasználóból csak egy vásárol Kínából (ez a beszerzési mennyiség 20 %-a, a többit főleg a közösségi ágazattól szerzi be) és azt állítja, hogy az intézkedések bevezetése jelentős hatással lenne az üzletmenetére. Ennek a vállalatnak a nyereségessége azonban a kérdéses terméket felhasználó termékei tekintetében nagyon nagy, több mint 10 %. Számítás kimutatta, hogy még a legrosszabb esetben is, azaz ha az összes kínai termék beszerzése a közösségi ágazat áraival egyenlő árakon történik, és az árnövekedést egyáltalán nem lehet áthárítani a vevőkre, az ennek a felhasználónak a nyereségességére gyakorolt hatás csak kis mértékű lenne (a forgalom 1 %-a körül). Úgy tekintendő ezért, hogy az intézkedések esetleges bevezetése semmiképpen nem okozná e felhasználó érdekeinek jelentős sérelmét.

5.   A közösségi érdekre vonatkozó megállapítás

| (159) | Összefoglalásként megállapítható, hogy a KNK-ból származó importra vonatkozó intézkedések bevezetése, figyelembe véve a csökkenő felhasználást, várhatóan nem lesz hatással az EK piacán kínált mennyiségekre, mivel a közösségi ágazatnak van elegendő szabad termelési kapacitása. Nem várhatók tehát negatív hatások az ellátásbiztonságot illetően (emlékeztetőül: az importált terméktípusokat gyártja a közösségi ágazat is). Az elemzésből az is kitűnik, hogy az importőröknek vagy a felhasználóknak nincs olyan fontosabb érdekük, amit veszélyeztetne az intézkedések bevezetése, és az importőröknek és felhasználóknak ebben az esetben tapasztalt viszonylag alacsony szintű közreműködése ezt a megállapítást támasztja alá. |
| --- | --- |

(159)

Összefoglalásként megállapítható, hogy a KNK-ból származó importra vonatkozó intézkedések bevezetése, figyelembe véve a csökkenő felhasználást, várhatóan nem lesz hatással az EK piacán kínált mennyiségekre, mivel a közösségi ágazatnak van elegendő szabad termelési kapacitása. Nem várhatók tehát negatív hatások az ellátásbiztonságot illetően (emlékeztetőül: az importált terméktípusokat gyártja a közösségi ágazat is). Az elemzésből az is kitűnik, hogy az importőröknek vagy a felhasználóknak nincs olyan fontosabb érdekük, amit veszélyeztetne az intézkedések bevezetése, és az importőröknek és felhasználóknak ebben az esetben tapasztalt viszonylag alacsony szintű közreműködése ezt a megállapítást támasztja alá.

H.   JAVASLAT IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEKRE

| (160) | A dömpingre, a kárra, a kárveszélyre, az okozati összefüggésre és a közösségi érdekre vonatkozó megállapítások alapján ideiglenes intézkedéseket kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a közösségi ágazatnak a Kínából származó érintett termék dömpingelt behozatala azonnali, és intézkedés hiányában bizonyosan bekövetkező jelentős kárt okozzon. |
| --- | --- |

(160)

A dömpingre, a kárra, a kárveszélyre, az okozati összefüggésre és a közösségi érdekre vonatkozó megállapítások alapján ideiglenes intézkedéseket kell hozni annak megelőzése érdekében, hogy a közösségi ágazatnak a Kínából származó érintett termék dömpingelt behozatala azonnali, és intézkedés hiányában bizonyosan bekövetkező jelentős kárt okozzon.

1.   A kár kiküszöböléséhez szükséges szint

| (161) | A Kínából származó behozatalra vonatkozó ideiglenes intézkedéseknek olyan mértékűeknek kell lenniük, hogy a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül kiküszöbölhessék a dömpingelt behozatal által a közösségi ágazatot fenyegető veszélyt. A kárt okozó dömping hatásainak kiküszöböléséhez szükséges vám összegének kiszámításakor általában azt kell figyelembe venni, hogy az intézkedésnek lehetőséget kell biztosítania a közösségi ágazatnak arra, hogy költségeit úgy tudja fedezni és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, mint rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül. |
| --- | --- |

(161)

A Kínából származó behozatalra vonatkozó ideiglenes intézkedéseknek olyan mértékűeknek kell lenniük, hogy a megállapított dömpingkülönbözet túllépése nélkül kiküszöbölhessék a dömpingelt behozatal által a közösségi ágazatot fenyegető veszélyt. A kárt okozó dömping hatásainak kiküszöböléséhez szükséges vám összegének kiszámításakor általában azt kell figyelembe venni, hogy az intézkedésnek lehetőséget kell biztosítania a közösségi ágazatnak arra, hogy költségeit úgy tudja fedezni és olyan adózás előtti nyereségre tegyen szert, mint rendes versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül.

| (162) | A közösségi ágazat szerint 12 %-os haszonkulcs lenne szükséges ahhoz, hogy biztosítva legyen a Közösség piacán a rendes, káros dömping nélküli verseny. A kínai exportőrök szövetsége elismerte, hogy bizonyos körülmények között 8 % megfelelő haszonkulcsnak tekinthető. |
| --- | --- |

(162)

A közösségi ágazat szerint 12 %-os haszonkulcs lenne szükséges ahhoz, hogy biztosítva legyen a Közösség piacán a rendes, káros dömping nélküli verseny. A kínai exportőrök szövetsége elismerte, hogy bizonyos körülmények között 8 % megfelelő haszonkulcsnak tekinthető.

| (163) | A kárveszélyre alapuló vizsgálat ugyanakkor szükségszerűen lényegesen több értékelést és feltételezést kíván, mint a vizsgált időszakban elszenvedett jelentős káron alapuló vizsgálat. Ennek oka, hogy a kárveszély fogalmának szükségszerűen része az, hogy feltételezésekbe kell bocsátkozni a vizsgált időszakban még nem létező kár jövőbeni realizálódásáról. Ebben a bizonytalan helyzetben óvatos megközelítésnek tekinthető az ugyanezen termékre vonatkozó legutóbbi eljárás (6) keretében megállapított haszonkulcs, azaz a 3 % ideiglenes alkalmazása. Ezt a kérdést azonban majd mindenképpen tovább kell vizsgálni a végleges intézkedések meghatározásakor, amikor már több információt lehet gyűjteni ez előrejelzett kárról. |
| --- | --- |

(163)

A kárveszélyre alapuló vizsgálat ugyanakkor szükségszerűen lényegesen több értékelést és feltételezést kíván, mint a vizsgált időszakban elszenvedett jelentős káron alapuló vizsgálat. Ennek oka, hogy a kárveszély fogalmának szükségszerűen része az, hogy feltételezésekbe kell bocsátkozni a vizsgált időszakban még nem létező kár jövőbeni realizálódásáról. Ebben a bizonytalan helyzetben óvatos megközelítésnek tekinthető az ugyanezen termékre vonatkozó legutóbbi eljárás (6) keretében megállapított haszonkulcs, azaz a 3 % ideiglenes alkalmazása. Ezt a kérdést azonban majd mindenképpen tovább kell vizsgálni a végleges intézkedések meghatározásakor, amikor már több információt lehet gyűjteni ez előrejelzett kárról.

| (164) | Ennek tükrében a szükséges áremelés meghatározása ezután az azonos kereskedelmi szinten az alákínálási számításokra meghatározott súlyozott átlagos importárnak a közösségi ágazat által a Közösség piacán értékesített termékeknek a fenti (162) preambulumbekezdés szerint meghatározott, kárt nem okozó árával elvégzett összehasonlítása alapján történt. |
| --- | --- |

(164)

Ennek tükrében a szükséges áremelés meghatározása ezután az azonos kereskedelmi szinten az alákínálási számításokra meghatározott súlyozott átlagos importárnak a közösségi ágazat által a Közösség piacán értékesített termékeknek a fenti (162) preambulumbekezdés szerint meghatározott, kárt nem okozó árával elvégzett összehasonlítása alapján történt.

| (165) | A fenti (163) preambulumbekezdésben említett összehasonlításból származó különbséget ezután a vizsgált időszakra megállapított teljes CIF-importérték százalékában kell kifejezni. Mivel két együttműködő kínai gyártó egyedi elbánásban részesült, illetve tekintettel az együttműködés alacsony szintjére, az ideiglenes, a kár kiküszöböléséhez szükséges egységes országos mérték kiszámítása a piacgazdasági elbánásra nem jogosult egyik exportáló gyártó által értékesített reprezentatív terméktípusra megállapított legnagyobb kárkülönbözetként történt. |
| --- | --- |

(165)

A fenti (163) preambulumbekezdésben említett összehasonlításból származó különbséget ezután a vizsgált időszakra megállapított teljes CIF-importérték százalékában kell kifejezni. Mivel két együttműködő kínai gyártó egyedi elbánásban részesült, illetve tekintettel az együttműködés alacsony szintjére, az ideiglenes, a kár kiküszöböléséhez szükséges egységes országos mérték kiszámítása a piacgazdasági elbánásra nem jogosult egyik exportáló gyártó által értékesített reprezentatív terméktípusra megállapított legnagyobb kárkülönbözetként történt.

| (166) | A Kína tekintetében így kiszámított kárkülönbözet jelentősen kisebb volt, mint a megállapított dömpingkülönbözet.






  A vállalat neve | Kárkülönbözet |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| A többi együttműködő vállalat | 22,3 % |
| Az összes többi vállalat | 24,2 % |

(166)

A Kína tekintetében így kiszámított kárkülönbözet jelentősen kisebb volt, mint a megállapított dömpingkülönbözet.

A vállalat neve

Kárkülönbözet

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

A többi együttműködő vállalat

22,3 %

Az összes többi vállalat

24,2 %

2.   Ideiglenes intézkedések

| (167) | Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a megállapított dömping- és kárkülönbözetek közül a legkisebbikkel azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó érintett termék behozatalára, a kisebbik vám szabályával összhangban, ami minden esetben a kárkülönbözet. |
| --- | --- |

(167)

Az előzőekre tekintettel és az alaprendelet 7. cikkének (2) bekezdése alapján a megállapított dömping- és kárkülönbözetek közül a legkisebbikkel azonos mértékű ideiglenes dömpingellenes vámot kell kivetni a Kínából származó érintett termék behozatalára, a kisebbik vám szabályával összhangban, ami minden esetben a kárkülönbözet.

| (168) | A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők:






  Vállalat | Dömpingellenes vám (%) |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd | 15,6 % |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd | 15,1 % |
| A többi együttműködő vállalat | 22,3 % |
| Az összes többi vállalat | 24,2 % |

(168)

A fentiek alapján a javasolt vámtételek a következők:

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd

15,6 %

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd

15,1 %

A többi együttműködő vállalat

22,3 %

Az összes többi vállalat

24,2 %

| (169) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtétel a vizsgálat megállapításai alapján került meghatározásra. Ezek a vámtételek ezért a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó és e vállalatok, tehát a külön említett jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. Bármely más, e rendelet rendelkező részében kifejezetten név és cím szerint nem említett vállalat által – beleértve a kifejezetten említettekkel kapcsolt vállalkozási viszonyban lévő vállalkozásokat is – előállított import termékek nem részesülhetnek ezeknek a vámtételeknek az előnyeiből és rájuk az „összes többi vállalatra” meghatározott vámtételt kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(169)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó dömpingellenes vámtétel a vizsgálat megállapításai alapján került meghatározásra. Ezek a vámtételek ezért a vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. Ezek a vámtételek (szemben az „összes többi vállalatra” alkalmazandó országos vámmal) így kizárólag az érintett országból származó és e vállalatok, tehát a külön említett jogi személyek által gyártott termékek behozatalára alkalmazandók. Bármely más, e rendelet rendelkező részében kifejezetten név és cím szerint nem említett vállalat által – beleértve a kifejezetten említettekkel kapcsolt vállalkozási viszonyban lévő vállalkozásokat is – előállított import termékek nem részesülhetnek ezeknek a vámtételeknek az előnyeiből és rájuk az „összes többi vállalatra” meghatározott vámtételt kell alkalmazni.

| (170) | Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmet (például a vállalkozás nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (7) kell intézni, haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és exportértékesítéshez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. A rendeletet adott esetben ennek megfelelően módosítani kell az egyedi vámtételeket élvező vállalatok jegyzékének aktualizálásával. |
| --- | --- |

(170)

Az e vállalatspecifikus dömpingellenes vámtételek alkalmazására irányuló kérelmet (például a vállalkozás nevében bekövetkezett változást követően, vagy új gyártási vagy értékesítési egységek létrehozását követően) a Bizottsághoz (7) kell intézni, haladéktalanul mellékelve minden releváns információt, különös tekintettel a vállalatnak a gyártáshoz, a belföldi értékesítéshez és exportértékesítéshez kapcsolódó olyan tevékenységeiben bekövetkezett változásokra, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. A rendeletet adott esetben ennek megfelelően módosítani kell az egyedi vámtételeket élvező vállalatok jegyzékének aktualizálásával.

| (171) | A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradványvám szintje nem csak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgált időszakban egyáltalán nem exportáltak a Közösségbe. |
| --- | --- |

(171)

A dömpingellenes vám megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében a maradványvám szintje nem csak a nem együttműködő exportáló gyártókra vonatkozik, hanem azokra a gyártókra is, akik a vizsgált időszakban egyáltalán nem exportáltak a Közösségbe.

I.   ZÁRÓRENDELKEZÉS

| (172) | A hatékony és eredményes igazgatás érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Ezen túlmenően meg kell állapítani, hogy a kivetett vámokra vonatkozó, e dokumentumban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és azokat majd esetleg felül kell bírálni végleges intézkedések meghozatala céljából, |
| --- | --- |

(172)

A hatékony és eredményes igazgatás érdekében meg kell határozni egy időszakot, amelyen belül az eljárás megindításáról szóló értesítésben megadott határidőn belül jelentkezett érdekelt felek írásban ismertethetik álláspontjukat és meghallgatást kérhetnek. Ezen túlmenően meg kell állapítani, hogy a kivetett vámokra vonatkozó, e dokumentumban tett ténymegállapítások ideiglenesek, és azokat majd esetleg felül kell bírálni végleges intézkedések meghozatala céljából,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ideiglenes dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó egyes, legfeljebb 406,4 mm külső átmérőjű, kör keresztmetszetű varrat nélküli vas- vagy acélcsövek behozatalára, amelyek szénegyenértéke (Carbon Equivalent Value, CEV) nem haladja meg a 0,86-ot a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) képlete és a kémiai elemzés szerint (8), és az ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 és ex 7304 59 93 KN-kód (9) (7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 és 7304599320 TARIC-kód) alá tartoznak.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, és az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékre vonatkozó, vámkezelés előtti, közösségi határparitáson számított nettó árra alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtétel a következő:

| Vállalat | Dömpingellenes vám (%) | Kiegészítő TARIC-kód |
| --- | --- | --- |
| Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City | 15,6 | A948 |
| Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City | 15,1 | A949 |
| A mellékletben felsorolt vállalatok | 22,3 | A950 |
| Az összes többi vállalat | 24,2 | A999 |

Vállalat

Dömpingellenes vám (%)

Kiegészítő TARIC-kód

Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City

15,6

A948

Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City

15,1

A949

A mellékletben felsorolt vállalatok

22,3

A950

Az összes többi vállalat

24,2

A999

(3)   Az (1) bekezdésben említett termék Közösségen belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(4)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.

2. cikk

A 384/96/EK tanácsi rendelet 20. cikkének sérelme nélkül az érdekelt felek kérhetik azon lényeges tényeket és megállapításokat alátámasztó részletes információk kiadását, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták, írásban ismertethetik véleményüket, és szóbeli meghallgatásra jelentkezhetnek a Bizottságnál az e rendelet hatálybalépésének időpontját követő egy hónapon belül.

A 384/96/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdése alapján az érintett felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított egy hónapon belül észrevételeket tehetnek e rendelet alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

E rendelet 1. cikkét hat hónapig kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 7-én.

a Bizottság részéről

Catherine ASHTON

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

1

(2)  HL C 174., 2008.7.9., 7. o.

2

(3)  A CEV-et a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) által 1967-ben kiadott, IIW IX-535-67. számú technikai jelentés szerint kell meghatározni.

3

(4)  Lásd a Tanács 2006. június 27-i 954/2006/EK rendeletét (HL L 175., 2006.6.29., 4. o., (160) és (168) preambulumbekezdés). 2001-ben, a korábbi eljárás vizsgált időszakának egyetlen nyereséges évében a beruházások 65 millió EUR-t tettek ki. 2004-re (amikor a közösségi ágazat súlyos veszteségeket szenvedett el) ezt az összeg 26 millió EUR-ra kellett visszafogni.

4

(5)  HL L 175., 2006.6.29., 4. o.

5

(6)  Lásd a Tanács 2006. június 27-i 954/2006/EK rendeletét (HL L 175., 2006.6.29., 4. o., (233) preambulumbekezdés).

6

(7)

7

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Direction H |
| Office Nerv-105 |
| B-1049 Brussels. |

European Commission

Directorate General for Trade

Direction H

Office Nerv-105

B-1049 Brussels.

(8)  A CEV-et a Nemzetközi Hegesztési Intézet (International Institute of Welding, IIW) által 1967-ben kiadott, IIW IX-535-67. számú technikai jelentés szerint kell meghatározni.

8

(9)  A vám- és statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló 2658/87/EGK tanácsi rendelet I. mellékletének módosításáról szóló, 2008. szeptember 19-i 1031/2008/EK bizottsági rendelet (HL L 291., 2008.10.31., 1. o.) rendelkezései szerint. Az érintett termékek körét az 1. cikk (1) bekezdésében szereplő termékleírás, valamint a megfelelő KN-kódok termékleírásának együttese határozza meg.

9

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (2) bekezdésében a 950-es kiegészítő TARIC-kód alatt feltüntetett együttműködő gyártók jegyzéke

| Vállalat neve | Város |
| --- | --- |
| Hengyang Valin MPM Co., Ltd | Hengyang |
| Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd | Hengyang |
| Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd | Handan |
| Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Jiangyin Metal Tube Making Factory | Jiangyin |
| Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory | Jiangyin |
| Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd | Chengdu |
| Shenyang Xinda Co., Ltd | Shenyang |
| Suzhou Seamless Steel Tube Works | Suzhou |
| Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO) | Tianjin |
| Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd | Wuxi |
| Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd | Wuxi |
| Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd | Zhangjiagang |
| Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd | Zhangjiagang |

Vállalat neve

Város

Hengyang Valin MPM Co., Ltd

Hengyang

Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd

Hengyang

Handan Precise Seamless Steel Pipes Co., Ltd

Handan

Jiangsu Huacheng Industry Group Co., Ltd

Zhangjiagang

Jiangyin Metal Tube Making Factory

Jiangyin

Jiangyin City Seamless Steel Tube Factory

Jiangyin

Pangang Group Chengdu Iron & Steel Co., Ltd

Chengdu

Shenyang Xinda Co., Ltd

Shenyang

Suzhou Seamless Steel Tube Works

Suzhou

Tianjin Pipe (Group) Corporation (TPCO)

Tianjin

Wuxi Dexin Steel Tube Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Dongwu Pipe Industry Co., Ltd

Wuxi

Wuxi Seamless Oil Pipe Co., Ltd

Wuxi

Zhangjiagang City Yiyang Pipe Producing Co., Ltd

Zhangjiagang

Zhangjiagang Yichen Steel Tube Co., Ltd

Zhangjiagang

---

| 8.4.2009 | HU EN | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/75 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

HU EN

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/75

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK 290/2009/EK RENDELETE

(2009. március 31.)

a monetáris-pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet módosításáról

(EKB/2009/7)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A monetáris-pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló, 2001. december 20-i 63/2002/EK (EKB/2001/18) európai központi banki rendelet (2) hatálybalépése óta számos javítási lehetőséget azonosítottak a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok új hiteleire vonatkozó adatszolgáltatási rendszer tekintetében. A jelenlegi adatszolgáltatási követelményeket ezért módosítani kell. |
| --- | --- |

(1)

A monetáris-pénzügyi intézmények által a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok betéteire és hiteleire alkalmazott kamatlábakra vonatkozó statisztikákról szóló, 2001. december 20-i 63/2002/EK (EKB/2001/18) európai központi banki rendelet (2) hatálybalépése óta számos javítási lehetőséget azonosítottak a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok új hiteleire vonatkozó adatszolgáltatási rendszer tekintetében. A jelenlegi adatszolgáltatási követelményeket ezért módosítani kell.

| (2) | Az új hitelek általános lebontásának bevezetése (külön feltüntetve az azokra vonatkozó kamatlábat és azoknak az összegét, amelyeket biztosítékok és/vagy garanciák fedeznek) hozzájárulna a harmonizáltabb adatok beszerzéséhez az euroövezet szintjén és elősegítené az országok közötti összehasonlítást. |
| --- | --- |

(2)

Az új hitelek általános lebontásának bevezetése (külön feltüntetve az azokra vonatkozó kamatlábat és azoknak az összegét, amelyeket biztosítékok és/vagy garanciák fedeznek) hozzájárulna a harmonizáltabb adatok beszerzéséhez az euroövezet szintjén és elősegítené az országok közötti összehasonlítást.

| (3) | A nem pénzügyi vállalatok hiteleinek összeg szerinti lebontásának bevezetése további belátást engedne a kis- és középvállalkozások finanszírozásába. |
| --- | --- |

(3)

A nem pénzügyi vállalatok hiteleinek összeg szerinti lebontásának bevezetése további belátást engedne a kis- és középvállalkozások finanszírozásába.

| (4) | Az új hitelek kamatrögzítésének kezdeti periódusa szerinti lebontás bevezetése homogénebb információkkal fog szolgálni a kamatlábak tekintetében, mivel növeli a rögzítési periódusra vonatkozó kategóriák számát és ezáltal az egyes kategóriák homogén jellegét. |
| --- | --- |

(4)

Az új hitelek kamatrögzítésének kezdeti periódusa szerinti lebontás bevezetése homogénebb információkkal fog szolgálni a kamatlábak tekintetében, mivel növeli a rögzítési periódusra vonatkozó kategóriák számát és ezáltal az egyes kategóriák homogén jellegét.

| (5) | A hitelkártya-tartozásokra alkalmazandó kamatlábak elkülönített jelentése lehetővé fogja tenni e kamatlábak figyelemmel kisérését és az instrumentum azonos kezelését valamennyi euroövezeti országban. |
| --- | --- |

(5)

A hitelkártya-tartozásokra alkalmazandó kamatlábak elkülönített jelentése lehetővé fogja tenni e kamatlábak figyelemmel kisérését és az instrumentum azonos kezelését valamennyi euroövezeti országban.

| (6) | Az egyéni vállalkozóknak nyújtott új hitelekre vonatkozó újabb kategória a „háztartásoknak egyéb célra nyújtott kölcsönök” tételen belül további információval fog szolgálni a jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozásokról, és segíteni fogja a háztartásoknak nyújtott hitelek általános fejlődésének értelmezését. |
| --- | --- |

(6)

Az egyéni vállalkozóknak nyújtott új hitelekre vonatkozó újabb kategória a „háztartásoknak egyéb célra nyújtott kölcsönök” tételen belül további információval fog szolgálni a jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozásokról, és segíteni fogja a háztartásoknak nyújtott hitelek általános fejlődésének értelmezését.

| (7) | A nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott új hitelek lejárat szerinti, további jelentése könnyebbé fogja tenni a rövid és hosszú távú finanszírozásra alkalmazott kamatok közti különbségtételt. |
| --- | --- |

(7)

A nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott új hitelek lejárat szerinti, további jelentése könnyebbé fogja tenni a rövid és hosszú távú finanszírozásra alkalmazott kamatok közti különbségtételt.

| (8) | A szöveg egyértelműbbé tétele, újrafogalmazások és a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló (átdolgozott szöveg), 2008. december 19-i 25/2009/EK (EKB/2008/32) európai központi banki rendelettel (3) való közvetlenebb kapcsolat megteremtése szükséges az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek tekintetében. |
| --- | --- |

(8)

A szöveg egyértelműbbé tétele, újrafogalmazások és a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló (átdolgozott szöveg), 2008. december 19-i 25/2009/EK (EKB/2008/32) európai központi banki rendelettel (3) való közvetlenebb kapcsolat megteremtése szükséges az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek tekintetében.

| (9) | Szintén szükséges egyértelműbb szabályok elfogadása az adatszolgáltatók nemzeti központi bankok („NKB-k”) általi osztályozása és kiválasztása, illetve a Kormányzótanács ezen eljárások ellenőrzésére vonatkozó jogának meghatározása tekintetében, |
| --- | --- |

(9)

Szintén szükséges egyértelműbb szabályok elfogadása az adatszolgáltatók nemzeti központi bankok („NKB-k”) általi osztályozása és kiválasztása, illetve a Kormányzótanács ezen eljárások ellenőrzésére vonatkozó jogának meghatározása tekintetében,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 2. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   A Kormányzótanács jogosult felülvizsgálni az I. melléklet betartását.” |
| --- | --- |

1.

A 2. cikk (3) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„3.   A Kormányzótanács jogosult felülvizsgálni az I. melléklet betartását.”

| 2. | Az I. melléklet e rendelet I. mellékletével összhangban módosul. |
| --- | --- |

2.

Az I. melléklet e rendelet I. mellékletével összhangban módosul.

| 3. | A II. melléklet helyébe e rendelet II. melléklete lép. |
| --- | --- |

3.

A II. melléklet helyébe e rendelet II. melléklete lép.

| 4. | A IV. melléklet helyébe e rendelet III. melléklete lép. |
| --- | --- |

4.

A IV. melléklet helyébe e rendelet III. melléklete lép.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Az 1. cikk (3) bekezdése 2010. június 1-jétől alkalmazandó.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2009. március 31-én.

az EKB Kormányzótanácsa nevében

az EKB elnöke

Jean-Claude TRICHET

---

(1)  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  HL L 10., 2002.1.12., 24. o.

2

(3)  HL L 15., 2009.1.20., 14. o.

3

---

I. MELLÉKLET

A 63/2002/EK (EKB/2001/18) rendelet I. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. rész III. szakasza 7. pontja helyébe az alábbi szöveg lép:






  „7. | Az NKB-k olyan rétegzési feltételeket határoznak meg, amelyek lehetővé teszik a lehetséges adatszolgáltatók homogén rétegekbe sorolását. A rétegek akkor minősülnek homogénnek, ha a mintavételi változók rétegeken belüli szóródása lényegesen alacsonyabb, mint a teljes adatszolgáltatói körön belüli összes változó (1). A rétegzési feltételeket az MPI-kamatláb-statisztikákhoz kötik, azaz a rétegzési feltételek és a mintából megbecsülendő kamatlábak és összegek között kapcsolat áll fenn. |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. rész III. szakasza 7. pontja helyébe az alábbi szöveg lép:

„7.

Az NKB-k olyan rétegzési feltételeket határoznak meg, amelyek lehetővé teszik a lehetséges adatszolgáltatók homogén rétegekbe sorolását. A rétegek akkor minősülnek homogénnek, ha a mintavételi változók rétegeken belüli szóródása lényegesen alacsonyabb, mint a teljes adatszolgáltatói körön belüli összes változó (1). A rétegzési feltételeket az MPI-kamatláb-statisztikákhoz kötik, azaz a rétegzési feltételek és a mintából megbecsülendő kamatlábak és összegek között kapcsolat áll fenn.

| 2. | Az 1. rész V. szakasz 16. pontja helyébe az alábbi szöveg lép:






  „16. | Az egyes NKB-k az n nemzeti mintaméret legmegfelelőbb elosztását alkalmazzák a rétegek között. Így az egyes NKB-k meghatározzák azt, hogy az egyes rétegekben az Nh összes hitelintézetből és egyéb intézményből hány nh adatszolgáltatót választanak ki. A minden egyes h rétegre meghatározott nh/Nh mintavételi arány lehetővé teszi az egyes rétegek változóinak becslését. Ez azt jelenti, hogy minden rétegből kiválasztanak legalább két adatszolgáltatót.” |
| --- | --- | --- |

2.

Az 1. rész V. szakasz 16. pontja helyébe az alábbi szöveg lép:

„16.

Az egyes NKB-k az n nemzeti mintaméret legmegfelelőbb elosztását alkalmazzák a rétegek között. Így az egyes NKB-k meghatározzák azt, hogy az egyes rétegekben az Nh összes hitelintézetből és egyéb intézményből hány nh adatszolgáltatót választanak ki. A minden egyes h rétegre meghatározott nh/Nh mintavételi arány lehetővé teszi az egyes rétegek változóinak becslését. Ez azt jelenti, hogy minden rétegből kiválasztanak legalább két adatszolgáltatót.”

| 3. | Az 1. rész V. szakasz 20. pontja helyébe az alábbi szöveg lép:






  „20. | Amennyiben valamely NKB az egy rétegbe tartozó összes hitelintézet és egyéb intézmény teljes körű megfigyelése mellett dönt, az NKB az adott rétegben vehet fiókszintű mintát. Ennek előfeltétele az, hogy az NKB rendelkezzen az adott rétegbe tartozó hitelintézetek és egyéb intézmények által folytatott üzleti tevékenységet lefedő fiókok teljes jegyzékével, és legyenek megfelelő adatai ahhoz, hogy felmérje a háztartásokkal és nem pénzügyi vállalatokkal kötött új üzletekre vonatkozó kamatlábak fiókok közötti eltéréseit. Az e mellékletben meghatározott összes követelmény érvényes a fiókok kiválasztására és karbantartására is. A kiválasztott fiókok fiktív adatszolgáltatók lesznek, amelyekre a II. mellékletben meghatározott összes adatszolgáltatási kötelezettség vonatkozik. Ez az eljárás nem érinti annak a hitelintézetnek vagy egyéb intézménynek adatszolgáltatói minőségében fennálló felelősségét, amelyhez a fiókok tartoznak.” |
| --- | --- | --- |

3.

Az 1. rész V. szakasz 20. pontja helyébe az alábbi szöveg lép:

„20.

Amennyiben valamely NKB az egy rétegbe tartozó összes hitelintézet és egyéb intézmény teljes körű megfigyelése mellett dönt, az NKB az adott rétegben vehet fiókszintű mintát. Ennek előfeltétele az, hogy az NKB rendelkezzen az adott rétegbe tartozó hitelintézetek és egyéb intézmények által folytatott üzleti tevékenységet lefedő fiókok teljes jegyzékével, és legyenek megfelelő adatai ahhoz, hogy felmérje a háztartásokkal és nem pénzügyi vállalatokkal kötött új üzletekre vonatkozó kamatlábak fiókok közötti eltéréseit. Az e mellékletben meghatározott összes követelmény érvényes a fiókok kiválasztására és karbantartására is. A kiválasztott fiókok fiktív adatszolgáltatók lesznek, amelyekre a II. mellékletben meghatározott összes adatszolgáltatási kötelezettség vonatkozik. Ez az eljárás nem érinti annak a hitelintézetnek vagy egyéb intézménynek adatszolgáltatói minőségében fennálló felelősségét, amelyhez a fiókok tartoznak.”

---

(1)  Azaz rétegen belüli változók összege, amiFormula lényegesen alacsonyabb, mint a teljes adatszolgáltatói körön belüli összes változó, ami Formula, ahol h az egyes rétegek, xi az i intézet kamatlába, Formula a h réteg egyszerűsített átlagkamatlába, n a mintában szereplő intézetek száma és Formula a mintában szereplő összes intézet egyszerűsített átlagkamatlába.’

---

ANNEX II

II. MELLÉKLET

A MONETÁRIS PÉNZÜGYI INTÉZMÉNYEK KAMATSTATISZTIKÁJÁRA VONATKOZÓ ADATSZOLGÁLTATÁSI RENDSZER

1.   RÉSZ

KAMATLÁB TÍPUSA

I.   Évesített kamatláb

Általános alapelv

| 1. | Az adatszolgáltatók az új szerződésekre és a hó végi állományokra vonatkozóan minden betéti és hitel-instrumentumfajtára vonatkozóan az évesített kamatlábat (annualised agreed rate, AAR) adják meg kamattípusként. Ezt mint az adatszolgáltató és a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat között valamely betétre vagy hitelre egyedileg megállapodott kamatlábat kell érteni, amelyet éves szintre vetítenek, és éves százalékos mértékben fejeznek ki. Az évesített kamatláb csak a betétekre és hitelekre vonatkozó kamatfizetést tartalmazza, és nem foglal magában semmilyen más felszámított díjat. A hitel nominális összege és az ügyfél által kézhez kapott összeg különbözeteként meghatározott diszázsió a szerződés kezdetekor (t0 időpontban) fizetett kamatnak minősül, és így azt az évesített kamatláb tartalmazza |
| --- | --- |

1.

Az adatszolgáltatók az új szerződésekre és a hó végi állományokra vonatkozóan minden betéti és hitel-instrumentumfajtára vonatkozóan az évesített kamatlábat (annualised agreed rate, AAR) adják meg kamattípusként. Ezt mint az adatszolgáltató és a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat között valamely betétre vagy hitelre egyedileg megállapodott kamatlábat kell érteni, amelyet éves szintre vetítenek, és éves százalékos mértékben fejeznek ki. Az évesített kamatláb csak a betétekre és hitelekre vonatkozó kamatfizetést tartalmazza, és nem foglal magában semmilyen más felszámított díjat. A hitel nominális összege és az ügyfél által kézhez kapott összeg különbözeteként meghatározott diszázsió a szerződés kezdetekor (t0 időpontban) fizetett kamatnak minősül, és így azt az évesített kamatláb tartalmazza

| 2. | Amennyiben az adatszolgáltató és a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat között megállapodott kamatfizetéseket éven belül rendszeres időközönként tőkésítik, pl. éves gyakoriság helyett havonta vagy negyedévente, a megállapított kamatlábat a következő képlet segítségével kell éves szintre vetíteni az évesített kamatláb kiszámításához:



  ahol:






  x | az évesített kamatláb, |
| --- | --- | --- |
| rag | az adatszolgáltató és a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat között a betétre vagy hitelre megállapodott éves kamatláb, ahol a betét kamatának tőkésítése és a hitel összes fizetése és törlesztése az éven belül rendszeres időközönként történik, és |
| n | a betét kamattőkésítési időszakainak száma és a hitel (vissza)fizetési időszakainak száma évente, azaz 1: éves fizetés, 2: féléves fizetés, 4: negyedéves fizetés és 12: havi fizetés esetén. |

2.

Amennyiben az adatszolgáltató és a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat között megállapodott kamatfizetéseket éven belül rendszeres időközönként tőkésítik, pl. éves gyakoriság helyett havonta vagy negyedévente, a megállapított kamatlábat a következő képlet segítségével kell éves szintre vetíteni az évesített kamatláb kiszámításához:

Formula

ahol:

x

az évesített kamatláb,

rag

az adatszolgáltató és a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat között a betétre vagy hitelre megállapodott éves kamatláb, ahol a betét kamatának tőkésítése és a hitel összes fizetése és törlesztése az éven belül rendszeres időközönként történik, és

n

a betét kamattőkésítési időszakainak száma és a hitel (vissza)fizetési időszakainak száma évente, azaz 1: éves fizetés, 2: féléves fizetés, 4: negyedéves fizetés és 12: havi fizetés esetén.

| 3. | A nemzeti központi bankok (NKB-k) előírhatják adatszolgáltatóik számára, hogy az új szerződésekre és a hó végi állományokra vonatkozó összes vagy néhány betét- és hitelszerződés tekintetében az évesített kamatláb helyett a szűken értelmezett effektív kamatlábat (narrowly defined effective rate, NDER) adják meg. Az NDER-t évesített kamatlábként kell értelmezni, amely a költségeken kívül egyensúlyba hozza minden, az adatszolgáltató és a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat között megállapított, jövőbeni vagy meglévő kötelezettségvállalás (betétek vagy hitelek, fizetések vagy törlesztések, kamatfizetések) jelenértékét. Az NDER egyenlő a hitelköltség-mutató (annual percentage rate of charge, APRC) kamatláb-összetevőjével a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikke i) pontjának meghatározása szerint. Az NDER és az évesített kamatláb között csak a kamatfizetések éves szintre való vetítésének alapjául szolgáló módszer a különbség. Az NDER a sorozatos közelítési módszert alkalmazza és ezért az bármely típusú betétre vagy hitelre alkalmazható, míg az évesített kamatláb a 2. pontban meghatározott matematikai képletet alkalmazza, és ezért csak azokra a betétekre és hitelkre alkalmazható, ahol a kamatot rendszeresen tőkésítik. Minden egyéb feltétel megegyezik, amiből az következik, hogy ahol az ezen melléklet fennmaradó részében az évesített kamatlábról történik említés, az az NDER-re is vonatkozik. |
| --- | --- |

3.

A nemzeti központi bankok (NKB-k) előírhatják adatszolgáltatóik számára, hogy az új szerződésekre és a hó végi állományokra vonatkozó összes vagy néhány betét- és hitelszerződés tekintetében az évesített kamatláb helyett a szűken értelmezett effektív kamatlábat (narrowly defined effective rate, NDER) adják meg. Az NDER-t évesített kamatlábként kell értelmezni, amely a költségeken kívül egyensúlyba hozza minden, az adatszolgáltató és a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat között megállapított, jövőbeni vagy meglévő kötelezettségvállalás (betétek vagy hitelek, fizetések vagy törlesztések, kamatfizetések) jelenértékét. Az NDER egyenlő a hitelköltség-mutató (annual percentage rate of charge, APRC) kamatláb-összetevőjével a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikke i) pontjának meghatározása szerint. Az NDER és az évesített kamatláb között csak a kamatfizetések éves szintre való vetítésének alapjául szolgáló módszer a különbség. Az NDER a sorozatos közelítési módszert alkalmazza és ezért az bármely típusú betétre vagy hitelre alkalmazható, míg az évesített kamatláb a 2. pontban meghatározott matematikai képletet alkalmazza, és ezért csak azokra a betétekre és hitelkre alkalmazható, ahol a kamatot rendszeresen tőkésítik. Minden egyéb feltétel megegyezik, amiből az következik, hogy ahol az ezen melléklet fennmaradó részében az évesített kamatlábról történik említés, az az NDER-re is vonatkozik.

Adók, támogatások és szabályozó intézkedések kezelése

| 4. | Az évesített kamatlábban szereplő kamatfizetések tükrözik az adatszolgáltató által a betétekre fizetett és a hitelek után kapott összegeket. Abban az esetben, ha az egyik fél által fizetett összeg eltér a másik fél által kapottól, az adatszolgáltató nézőpontja határozza meg a monetáris pénzügyi intézmények (MPI) kamatláb-statisztikáiban feltüntetett kamatlábat. |
| --- | --- |

4.

Az évesített kamatlábban szereplő kamatfizetések tükrözik az adatszolgáltató által a betétekre fizetett és a hitelek után kapott összegeket. Abban az esetben, ha az egyik fél által fizetett összeg eltér a másik fél által kapottól, az adatszolgáltató nézőpontja határozza meg a monetáris pénzügyi intézmények (MPI) kamatláb-statisztikáiban feltüntetett kamatlábat.

| 5. | Ezt az elvet követve a kamatlábakat adózás előtti bruttó alapon kell nyilvántartani, mivel az adózás előtti kamatlábak tükrözik az adatszolgáltatók által a betétekre fizetett és a hitelek után kapott összegeket. |
| --- | --- |

5.

Ezt az elvet követve a kamatlábakat adózás előtti bruttó alapon kell nyilvántartani, mivel az adózás előtti kamatlábak tükrözik az adatszolgáltatók által a betétekre fizetett és a hitelek után kapott összegeket.

| 6. | Ezenkívül a harmadik személy által a háztartásoknak vagy a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott támogatásokat a kamatfizetés meghatározása során nem veszik figyelembe, mivel a támogatásokat nem az adatszolgáltató fizeti vagy kapja.. |
| --- | --- |

6.

Ezenkívül a harmadik személy által a háztartásoknak vagy a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott támogatásokat a kamatfizetés meghatározása során nem veszik figyelembe, mivel a támogatásokat nem az adatszolgáltató fizeti vagy kapja..

| 7. | Az adatszolgáltatók munkavállalóira megállapított kedvezményes kamatlábak szerepelnek az MPI-kamatláb-statisztikákban. |
| --- | --- |

7.

Az adatszolgáltatók munkavállalóira megállapított kedvezményes kamatlábak szerepelnek az MPI-kamatláb-statisztikákban.

| 8. | Amennyiben a szabályozó intézkedések hatással vannak a kamatfizetésekre, pl. kamatplafon vagy az egynapos betétekre fizetendő díjazás tilalma vonatkozik rájuk, ezek tükröződnek az MPI-kamatláb-statisztikában. A szabályozó intézkedéseket meghatározó rendelkezésekben bekövetkező bármilyen változást, pl. az alkalmazott kamatlábak szintjét vagy kamatlábak felső határát kamatlábváltozásként kell feltüntetni az MPI-kamatláb-statisztikában |
| --- | --- |

8.

Amennyiben a szabályozó intézkedések hatással vannak a kamatfizetésekre, pl. kamatplafon vagy az egynapos betétekre fizetendő díjazás tilalma vonatkozik rájuk, ezek tükröződnek az MPI-kamatláb-statisztikában. A szabályozó intézkedéseket meghatározó rendelkezésekben bekövetkező bármilyen változást, pl. az alkalmazott kamatlábak szintjét vagy kamatlábak felső határát kamatlábváltozásként kell feltüntetni az MPI-kamatláb-statisztikában

II.   Éves százalékos díjmérték

| 9. | Az évesített kamatlábakon kívül az adatszolgáltatók az új fogyasztói hitelek és a háztartásoknak nyújtott új lakáscélú hitelek esetében megadják a hitelköltség-mutatót (APRC), azaz:






  — | egy APRC-t új fogyasztói hitelekre (lásd a 2. függelékben a 30. mutatót), és |
| --- | --- | --- |

9.

Az évesített kamatlábakon kívül az adatszolgáltatók az új fogyasztói hitelek és a háztartásoknak nyújtott új lakáscélú hitelek esetében megadják a hitelköltség-mutatót (APRC), azaz:

—

egy APRC-t új fogyasztói hitelekre (lásd a 2. függelékben a 30. mutatót), és

| — | egy APRC-t a háztartásoknak nyújtott új lakáscélú hitelekre (lásd a 2. függelékben a 31. mutatót) (2). |
| --- | --- |

—

egy APRC-t a háztartásoknak nyújtott új lakáscélú hitelekre (lásd a 2. függelékben a 31. mutatót) (2).

| 10. | Az APRC a 2008/48/EK irányelv 3. cikke g) pontjában meghatározott „hitel fogyasztó által viselt teljes költsége” összeget fedezi. Ez a teljes költség tartalmazza a kamatláb-összetevőt és az egyéb (kapcsolódó) díjakat, mint pl. a vizsgálatok, kezelés, okmányok elkészítése, garanciák, hitelbiztosítás stb. költsége. |
| --- | --- |

10.

Az APRC a 2008/48/EK irányelv 3. cikke g) pontjában meghatározott „hitel fogyasztó által viselt teljes költsége” összeget fedezi. Ez a teljes költség tartalmazza a kamatláb-összetevőt és az egyéb (kapcsolódó) díjakat, mint pl. a vizsgálatok, kezelés, okmányok elkészítése, garanciák, hitelbiztosítás stb. költsége.

| 11. | Az egyéb díjak összetevőjének összetétele országonként eltérhet, mivel a 2008/48/EK irányelvben szereplő meghatározásokat eltérően alkalmazzák, és mivel a nemzeti pénzügyi rendszerek és a hitelek biztosítására vonatkozó eljárások különböznek |
| --- | --- |

11.

Az egyéb díjak összetevőjének összetétele országonként eltérhet, mivel a 2008/48/EK irányelvben szereplő meghatározásokat eltérően alkalmazzák, és mivel a nemzeti pénzügyi rendszerek és a hitelek biztosítására vonatkozó eljárások különböznek

III.   Konvenció

| 12. | Az adatszolgáltatók az évesített kamatláb összeállításánál 365 napból álló szabványos évet alkalmaznak, azaz a szökőévekben nem veszik figyelembe a plusz egy nap hatását. |
| --- | --- |

12.

Az adatszolgáltatók az évesített kamatláb összeállításánál 365 napból álló szabványos évet alkalmaznak, azaz a szökőévekben nem veszik figyelembe a plusz egy nap hatását.

2.   RÉSZ

ÜZLETI LEFEDETTSÉG

| 13. | Az adatszolgáltatók MPI-kamatláb-statisztikákat szolgáltatnak a hó végi állományok és az új szerződések tekintetében. |
| --- | --- |

13.

Az adatszolgáltatók MPI-kamatláb-statisztikákat szolgáltatnak a hó végi állományok és az új szerződések tekintetében.

IV.   Hó végi állományok kamatlábai

| 14. | A hó végi állományok a háztartások és nem pénzügyi vállalatok által az adatszolgáltatónál elhelyezett összes betét és az adatszolgáltató által a háztartásoknak és nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott összes hitel állományát jelentik. |
| --- | --- |

14.

A hó végi állományok a háztartások és nem pénzügyi vállalatok által az adatszolgáltatónál elhelyezett összes betét és az adatszolgáltató által a háztartásoknak és nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott összes hitel állományát jelentik.

| 15. | A hó végi állományok kamatlába a 26. pontban meghatározott viszonyítási időpontban, a vonatkozó instrumentumfajtában a betétek vagy hitelek állományára alkalmazott súlyozott átlagos kamatlábszintet tükrözi. A súlyozott átlagos kamatlábszint az évesített kamatláb és a megfelelő hó végi állomány szorzata, osztva az összes hó végi állománnyal. Tartalmazza a megfigyelés időpontját megelőző időszakokban megkötött összes élő szerződést. |
| --- | --- |

15.

A hó végi állományok kamatlába a 26. pontban meghatározott viszonyítási időpontban, a vonatkozó instrumentumfajtában a betétek vagy hitelek állományára alkalmazott súlyozott átlagos kamatlábszintet tükrözi. A súlyozott átlagos kamatlábszint az évesített kamatláb és a megfelelő hó végi állomány szorzata, osztva az összes hó végi állománnyal. Tartalmazza a megfigyelés időpontját megelőző időszakokban megkötött összes élő szerződést.

| 16. | A súlyozott átlagkamatlábak nem tartalmazzák a behajthatatlan tartozásokat. A behajthatatlan tartozások a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló (átdolgozott szöveg), 2008. december 19-i 25/2009/EK (EKB/2008/32) európai központi banki rendelet (3). II. mellékletével összhangban határozhatók meg. A kamatláb-statisztikák nem tartalmazzák a részben vagy teljesen behajthatatlan tartozásnak minősülő hitelek teljes összegét. A kamatláb-statisztikák szintén nem tartalmazzák a piaci feltételek alatti kamatláb mellett, azaz a pénzügyi zavarral küzdő adósok számára adósságátütemezés céljából nyújtott hiteleket. |
| --- | --- |

16.

A súlyozott átlagkamatlábak nem tartalmazzák a behajthatatlan tartozásokat. A behajthatatlan tartozások a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről szóló (átdolgozott szöveg), 2008. december 19-i 25/2009/EK (EKB/2008/32) európai központi banki rendelet (3). II. mellékletével összhangban határozhatók meg. A kamatláb-statisztikák nem tartalmazzák a részben vagy teljesen behajthatatlan tartozásnak minősülő hitelek teljes összegét. A kamatláb-statisztikák szintén nem tartalmazzák a piaci feltételek alatti kamatláb mellett, azaz a pénzügyi zavarral küzdő adósok számára adósságátütemezés céljából nyújtott hiteleket.

V.   Egynapos betétekre, felmondásos betétekre, hitelkártya-tartozásokra, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó új szerződések

| 17. | A 42–45. és az 51. pontban meghatározott egynaposbetétek, felmondásos betétek, nyújtott és kényelmi hitelkártya-tartozások, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek esetében az új szerződés fogalma a teljes állományra kiterjed. Így az egynapos betétek, a felmondásos betétek, a hitelkártya-tartozások, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek esetében az új szerződés tekintetében a 29. pontban meghatározott viszonyítási időpontban fennálló tartozik vagy követel egyenleget alkalmazzák indikátorként. |
| --- | --- |

17.

A 42–45. és az 51. pontban meghatározott egynaposbetétek, felmondásos betétek, nyújtott és kényelmi hitelkártya-tartozások, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek esetében az új szerződés fogalma a teljes állományra kiterjed. Így az egynapos betétek, a felmondásos betétek, a hitelkártya-tartozások, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek esetében az új szerződés tekintetében a 29. pontban meghatározott viszonyítási időpontban fennálló tartozik vagy követel egyenleget alkalmazzák indikátorként.

| 18. | Az egynapos betétek, a felmondásos betétek, a hitelkártya-tartozások, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek kamatlába az e számlákon a 29. pontban meghatározott viszonyítási időpontban fennálló állományra alkalmazott súlyozott átlagkamatlábat tükrözi. Ez tartalmazza a megfigyelés időpontját megelőző összes időszakban megkötött összes élő szerződés aktuális mérlegpozícióit. |
| --- | --- |

18.

Az egynapos betétek, a felmondásos betétek, a hitelkártya-tartozások, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek kamatlába az e számlákon a 29. pontban meghatározott viszonyítási időpontban fennálló állományra alkalmazott súlyozott átlagkamatlábat tükrözi. Ez tartalmazza a megfigyelés időpontját megelőző összes időszakban megkötött összes élő szerződés aktuális mérlegpozícióit.

| 19. | Az olyan számlákra vonatkozó MPI-kamatlábak kiszámításához, amelyek egyenlegüktől függően lehetnek betétek vagy hitelek, az adatszolgáltatók különbséget tesznek a követel egyenlegű időszakok és a tartozik egyenlegű időszakok között. Az adatszolgáltatók a követel egyenlegek súlyozott átlagkamatlábait egynapos betétként, a tartozik egyenlegek súlyozott átlagkamatlábait pedig folyószámlahitelként jelentik. Az egynapos betétekre vonatkozó (alacsony) kamatokat és a (magas) folyószámlahitel-kamatokat kombináló súlyozott átlagkamatlábakat nem kell jelenteni |
| --- | --- |

19.

Az olyan számlákra vonatkozó MPI-kamatlábak kiszámításához, amelyek egyenlegüktől függően lehetnek betétek vagy hitelek, az adatszolgáltatók különbséget tesznek a követel egyenlegű időszakok és a tartozik egyenlegű időszakok között. Az adatszolgáltatók a követel egyenlegek súlyozott átlagkamatlábait egynapos betétként, a tartozik egyenlegek súlyozott átlagkamatlábait pedig folyószámlahitelként jelentik. Az egynapos betétekre vonatkozó (alacsony) kamatokat és a (magas) folyószámlahitel-kamatokat kombináló súlyozott átlagkamatlábakat nem kell jelenteni

VI.   Új szerződések az egynapos betétektől, felmondásos betétektől, hitelkártya-tartozásoktól, valamint az újratöltődő hitelektől és folyószámlahitelektől eltérő instrumentumfajtákban

| 20. | A következő 21–25. pont a lekötött betétekre, a repókra, valamint az újratöltődő hiteleken, a folyószámlahiteleken és a hitelkártya-tartozásokon kívüli minden egyéb instrumentumfajtára vonatkozik a 42–45. és 51. pontban meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

20.

A következő 21–25. pont a lekötött betétekre, a repókra, valamint az újratöltődő hiteleken, a folyószámlahiteleken és a hitelkártya-tartozásokon kívüli minden egyéb instrumentumfajtára vonatkozik a 42–45. és 51. pontban meghatározottak szerint.

| 21. | Az új szerződéseket mint a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat és az adatszolgáltató közötti bármilyen új megállapodást kell érteni. Új megállapodások:






  — | minden pénzügyi szerződés, feltétel és kikötés, amely első alkalommal határozza meg a betét vagy hitel kamatlábát, és |
| --- | --- | --- |

21.

Az új szerződéseket mint a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat és az adatszolgáltató közötti bármilyen új megállapodást kell érteni. Új megállapodások:

—

minden pénzügyi szerződés, feltétel és kikötés, amely első alkalommal határozza meg a betét vagy hitel kamatlábát, és

| — | a meglévő betétekre és kölcsönökre vonatkozó minden új tárgyalás. |
| --- | --- |

—

a meglévő betétekre és kölcsönökre vonatkozó minden új tárgyalás.

A meglévő betét- és hitelszerződések automatikus – azaz a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat aktív közreműködése nélküli – meghosszabbítása, amely során nem kerül sor a szerződés feltételeinek és kikötéseinek – beleértve a kamatlábat – bármilyen újratárgyalására, nem minősül új szerződéskötésnek.

| 22. | Az új szerződések kamatlába alatt az adott eszközkategóriában a háztartások vagy nem pénzügyi vállalatok és az adatszolgáltató között a 32. pontban meghatározott referencia-időtartam során megkötött új szerződésekben foglalt betétek és hitelek kamatlábának súlyozott átlagát kell érteni. |
| --- | --- |

22.

Az új szerződések kamatlába alatt az adott eszközkategóriában a háztartások vagy nem pénzügyi vállalatok és az adatszolgáltató között a 32. pontban meghatározott referencia-időtartam során megkötött új szerződésekben foglalt betétek és hitelek kamatlábának súlyozott átlagát kell érteni.

| 23. | A változó kamatlábak módosításai, amelyek során az adatszolgáltató automatikusan igazítja ki a kamatlábat, nem új megállapodások, és így azok nem minősülnek új szerződésnek. Ily módon a meglévő szerződések esetén a változó kamatokban bekövetkező ilyen változásokat nem az új szerződésre vonatkozó kamatlábak között kell feltüntetni, hanem mint a hó végi állományok átlagkamatlábait. |
| --- | --- |

23.

A változó kamatlábak módosításai, amelyek során az adatszolgáltató automatikusan igazítja ki a kamatlábat, nem új megállapodások, és így azok nem minősülnek új szerződésnek. Ily módon a meglévő szerződések esetén a változó kamatokban bekövetkező ilyen változásokat nem az új szerződésre vonatkozó kamatlábak között kell feltüntetni, hanem mint a hó végi állományok átlagkamatlábait.

| 24. | A szerződés futamideje alatti áttérés fix kamatozásról változó kamatlábra vagy fordítva (a t1 időpontban), amelyről a szerződés kezdetén (t0 időpontban) megállapodtak, nem új szerződés, hanem a hitel t0 időpontban meghatározott feltételeinek része. Így az nem minősül új szerződésnek. |
| --- | --- |

24.

A szerződés futamideje alatti áttérés fix kamatozásról változó kamatlábra vagy fordítva (a t1 időpontban), amelyről a szerződés kezdetén (t0 időpontban) megállapodtak, nem új szerződés, hanem a hitel t0 időpontban meghatározott feltételeinek része. Így az nem minősül új szerződésnek.

| 25. | Általánosan feltételezhető, hogy a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat az újratöltődő hiteltől és a folyószámlahiteltől eltérő hitelt a szerződés kezdetekor teljes egészében lehívja. Azonban előfordulhat, hogy a teljes összegnek a szerződés kezdetekor (t0időpontban) történő lehívása helyett azt részletekben t1, t2, t3 stb. időpontban hívja le. Az MPI-kamatláb-statisztikák szempontjából nem bír jelentőséggel az a tény, hogy a hitelt részletekben veszik-e igénybe. Az új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatláb-statisztikában kell feltüntetni a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat és az adatszolgáltató között a t0 időpontban létrejövő olyan megállapodást, amely tartalmazza a hitel kamatlábát és teljes összegét. |
| --- | --- |

25.

Általánosan feltételezhető, hogy a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat az újratöltődő hiteltől és a folyószámlahiteltől eltérő hitelt a szerződés kezdetekor teljes egészében lehívja. Azonban előfordulhat, hogy a teljes összegnek a szerződés kezdetekor (t0időpontban) történő lehívása helyett azt részletekben t1, t2, t3 stb. időpontban hívja le. Az MPI-kamatláb-statisztikák szempontjából nem bír jelentőséggel az a tény, hogy a hitelt részletekben veszik-e igénybe. Az új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatláb-statisztikában kell feltüntetni a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat és az adatszolgáltató között a t0 időpontban létrejövő olyan megállapodást, amely tartalmazza a hitel kamatlábát és teljes összegét.

3.   RÉSZ

VISZONYÍTÁSI IDŐPONT

VII.   A hó végi állományok MPI-kamatlábaira vonatkozó viszonyítási időpont

| 26. | Az NKB-k döntik el, hogy nemzeti szinten a hó végi állományokra vonatkozó MPI-kamatlábakat, azaz az 1. függelékben ismertetett 1–14. mutatót időszak végi mérések pillanatfelvételeként vagy időszaki átlagokra utaló implicit kamatlábként határozzák-e meg. A lefedett időszak egy hónap. |
| --- | --- |

26.

Az NKB-k döntik el, hogy nemzeti szinten a hó végi állományokra vonatkozó MPI-kamatlábakat, azaz az 1. függelékben ismertetett 1–14. mutatót időszak végi mérések pillanatfelvételeként vagy időszaki átlagokra utaló implicit kamatlábként határozzák-e meg. A lefedett időszak egy hónap.

| 27. | A hó végi állományokra vonatkozó, hónap végén mért, pillanatfelvételként összeállított kamatlábakat a hónap utolsó napján egy bizonyos időpontban, a betétek és hitelek állományára alkalmazott kamatlábak súlyozott átlagaként számítják ki. Az adott időpontban az adatszolgáltató összegyűjti a háztartások és nem pénzügyi vállalatok összes fennálló betétjére és hitelére vonatkozó kamatlábakat és összegeket, és minden egyes instrumentumfajtára kiszámítja a súlyozott átlagkamatlábat. Ellentétben a havi átlagokkal, a hónap végi mérés alapján számított, a hó végi állományokra vonatkozó MPI-kamatlábak csak az adatgyűjtés időpontjában még élő szerződéseket fedik le. |
| --- | --- |

27.

A hó végi állományokra vonatkozó, hónap végén mért, pillanatfelvételként összeállított kamatlábakat a hónap utolsó napján egy bizonyos időpontban, a betétek és hitelek állományára alkalmazott kamatlábak súlyozott átlagaként számítják ki. Az adott időpontban az adatszolgáltató összegyűjti a háztartások és nem pénzügyi vállalatok összes fennálló betétjére és hitelére vonatkozó kamatlábakat és összegeket, és minden egyes instrumentumfajtára kiszámítja a súlyozott átlagkamatlábat. Ellentétben a havi átlagokkal, a hónap végi mérés alapján számított, a hó végi állományokra vonatkozó MPI-kamatlábak csak az adatgyűjtés időpontjában még élő szerződéseket fedik le.

| 28. | A hó végi állományokra vonatkozó, átlagos havi implicit kamatlábként kezelt kamatlábat hányadosként számítják ki, amelyben a számláló a referencia-hónap során felhalmozott kamatáramlás, azaz a betétekre fizetendő és hitelekre követelésként fennálló elhatárolt kamat, a nevező pedig az átlagos havi állomány. A referencia-hónap végén az adatszolgáltató minden egyes instrumentumfajta tekintetében jelenti a hónap során elhatárolt fizetendő vagy követelt kamatot és ugyanazon hónap során a betétek és hitelek átlagos állományát. Szemben a hó végi mérésekkel, a hó végi állományokra vonatkozó, havi átlagként számolt MPI-kamatlábak magukban foglalják azokat a szerződéseket is, amelyek a hónap során valamikor éltek, de a hónap végére már lezárultak. Ideális esetben a betétek és hitelek átlagos referencia-hónapi állományát az adott hónap napi állományainak átlagaként számítják ki. Minimumkövetelményként a változó instrumentumfajták, azaz legalább az egynapos betétek, felmondásos betétek, nyújtott hitelkártya-tartozások, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek esetén az átlagos havi állományt a napi egyenlegekből vezetik le. Az összes többi instrumentumfajta esetén az átlagos havi állományt a heti vagy ennél gyakoribb egyenlegekből vezetik le. Egy két évnél nem hosszabb átmeneti időszak során az öt évet meghaladó lekötött hitelek esetében elfogadható a hó végi megfigyelés is. |
| --- | --- |

28.

A hó végi állományokra vonatkozó, átlagos havi implicit kamatlábként kezelt kamatlábat hányadosként számítják ki, amelyben a számláló a referencia-hónap során felhalmozott kamatáramlás, azaz a betétekre fizetendő és hitelekre követelésként fennálló elhatárolt kamat, a nevező pedig az átlagos havi állomány. A referencia-hónap végén az adatszolgáltató minden egyes instrumentumfajta tekintetében jelenti a hónap során elhatárolt fizetendő vagy követelt kamatot és ugyanazon hónap során a betétek és hitelek átlagos állományát. Szemben a hó végi mérésekkel, a hó végi állományokra vonatkozó, havi átlagként számolt MPI-kamatlábak magukban foglalják azokat a szerződéseket is, amelyek a hónap során valamikor éltek, de a hónap végére már lezárultak. Ideális esetben a betétek és hitelek átlagos referencia-hónapi állományát az adott hónap napi állományainak átlagaként számítják ki. Minimumkövetelményként a változó instrumentumfajták, azaz legalább az egynapos betétek, felmondásos betétek, nyújtott hitelkártya-tartozások, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek esetén az átlagos havi állományt a napi egyenlegekből vezetik le. Az összes többi instrumentumfajta esetén az átlagos havi állományt a heti vagy ennél gyakoribb egyenlegekből vezetik le. Egy két évnél nem hosszabb átmeneti időszak során az öt évet meghaladó lekötött hitelek esetében elfogadható a hó végi megfigyelés is.

VIII.   Az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, nyújtott hitelkártya-tartozásokra, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó új szerződések viszonyítási időpontja

| 29. | Az NKB-k döntik el, hogy nemzeti szinten az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, nyújtott hitelkártya-tartozásokra, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó MPI-kamatlábakat, azaz a 2. függelékben ismertetett 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutatót az időszak végi mérés pillanatfelvételeként vagy az időszakos átlagokra utaló implicit kamatlábként határozzák meg. A lefedett időszak egy hónap. |
| --- | --- |

29.

Az NKB-k döntik el, hogy nemzeti szinten az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, nyújtott hitelkártya-tartozásokra, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó MPI-kamatlábakat, azaz a 2. függelékben ismertetett 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutatót az időszak végi mérés pillanatfelvételeként vagy az időszakos átlagokra utaló implicit kamatlábként határozzák meg. A lefedett időszak egy hónap.

| 30. | Az 1. függelékben szereplő, hó végi állományokra vonatkozó kamatlábakhoz hasonló módon az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, nyújtott hitelkártya-tartozásokra, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó kamatlábakat az alábbiak közül valamelyik módon határozzák meg:






  a) | a hónap végén mérteket pillanatfelvételként határozzák meg, azaz a hónap utolsó napján egy bizonyos időpontban a betétek és hitelek állományára alkalmazott kamatlábak súlyozott átlagaként. Az adott időpontban az adatszolgáltató összegyűjti a háztartások és nem pénzügyi vállalatok összes fennálló egynapos betétekre, felmondásos betétekre, nyújtott hitelkártya-tartozásokra, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó kamatlábakat és összegeket, és minden egyes eszközkategóriára kiszámítja a súlyozott átlagkamatlábat. Szemben a havi átlagokkal, a hó végi állományokra vonatkozó MPI-kamatlábak, amelyeket hó végi mérés alapján számítottak ki, csak az adatgyűjtés időpontjában még élő szerződéseket fedik le; |
| --- | --- | --- |

30.

Az 1. függelékben szereplő, hó végi állományokra vonatkozó kamatlábakhoz hasonló módon az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, nyújtott hitelkártya-tartozásokra, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó kamatlábakat az alábbiak közül valamelyik módon határozzák meg:

a)

a hónap végén mérteket pillanatfelvételként határozzák meg, azaz a hónap utolsó napján egy bizonyos időpontban a betétek és hitelek állományára alkalmazott kamatlábak súlyozott átlagaként. Az adott időpontban az adatszolgáltató összegyűjti a háztartások és nem pénzügyi vállalatok összes fennálló egynapos betétekre, felmondásos betétekre, nyújtott hitelkártya-tartozásokra, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó kamatlábakat és összegeket, és minden egyes eszközkategóriára kiszámítja a súlyozott átlagkamatlábat. Szemben a havi átlagokkal, a hó végi állományokra vonatkozó MPI-kamatlábak, amelyeket hó végi mérés alapján számítottak ki, csak az adatgyűjtés időpontjában még élő szerződéseket fedik le;

| b) | a havi átlagos implicit kamatlábakat hányadosként számítják ki, amelyben a számláló a betétekre fizetendő és hitelekre követelésként fennálló elhatárolt kamat, a nevező pedig az átlagos napi állomány. A hónap végén az adatszolgáltató jelenti az egynapos betétek, felmondásos betétek, nyújtott hitelkártya-tartozások, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek hónap során elhatárolt fizetendő vagy követelt kamatait és ugyanazon hónap átlagos betét- és hitelállományát. Az egynapos betétek, felmondásos betétek, nyújtott hitelkártya-tartozások, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek esetén az átlagos havi állományt a napi egyenlegekből kell levezetni. Szemben a hó végi mérésekkel, a hó végi állományok havi átlagként számolt MPI-kamatlábai magukban foglalják azokat a szerződéseket is, amelyek a hónap során valamikor éltek, de a hónap végére már lejártak. |
| --- | --- |

b)

a havi átlagos implicit kamatlábakat hányadosként számítják ki, amelyben a számláló a betétekre fizetendő és hitelekre követelésként fennálló elhatárolt kamat, a nevező pedig az átlagos napi állomány. A hónap végén az adatszolgáltató jelenti az egynapos betétek, felmondásos betétek, nyújtott hitelkártya-tartozások, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek hónap során elhatárolt fizetendő vagy követelt kamatait és ugyanazon hónap átlagos betét- és hitelállományát. Az egynapos betétek, felmondásos betétek, nyújtott hitelkártya-tartozások, valamint az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek esetén az átlagos havi állományt a napi egyenlegekből kell levezetni. Szemben a hó végi mérésekkel, a hó végi állományok havi átlagként számolt MPI-kamatlábai magukban foglalják azokat a szerződéseket is, amelyek a hónap során valamikor éltek, de a hónap végére már lejártak.

| 31. | Az olyan számlák tekintetében, amelyek lehetnek betétek vagy hitelek egyenlegüktől függően, amennyiben az MPI-kamatlábakat hó végi mérések pillanatfelvételeként határozzák meg, csak a hónap utolsó napján egy bizonyos időpontban fennálló egyenleget veszik figyelembe annak meghatározásához, hogy ebben a hónapban a számla egynapos betét vagy folyószámlahitel. Amennyiben az MPI-kamatlábakat a hónap átlagára utaló implicit kamatlábként számítják ki, akkor naponta meghatározzák, hogy a számla betét vagy hitel. Ezután az implicit kamatláb nevezőjéhez szükséges átlagos havi állomány meghatározásához kiszámítják a napi követel egyenlegek és a napi tartozik egyenlegek átlagát. Ezenkívül a számlálóban szereplő mozgások megkülönböztetik a betétekre fizetendő és a hitelekre járó elhatárolt kamatot. Az adatszolgáltatók nem jelentik az egynapos betétek (alacsony) kamatlábát és a (magas) folyószámlahitel-kamatlábakat összesítő, súlyozott átlagkamatlábakat. |
| --- | --- |

31.

Az olyan számlák tekintetében, amelyek lehetnek betétek vagy hitelek egyenlegüktől függően, amennyiben az MPI-kamatlábakat hó végi mérések pillanatfelvételeként határozzák meg, csak a hónap utolsó napján egy bizonyos időpontban fennálló egyenleget veszik figyelembe annak meghatározásához, hogy ebben a hónapban a számla egynapos betét vagy folyószámlahitel. Amennyiben az MPI-kamatlábakat a hónap átlagára utaló implicit kamatlábként számítják ki, akkor naponta meghatározzák, hogy a számla betét vagy hitel. Ezután az implicit kamatláb nevezőjéhez szükséges átlagos havi állomány meghatározásához kiszámítják a napi követel egyenlegek és a napi tartozik egyenlegek átlagát. Ezenkívül a számlálóban szereplő mozgások megkülönböztetik a betétekre fizetendő és a hitelekre járó elhatárolt kamatot. Az adatszolgáltatók nem jelentik az egynapos betétek (alacsony) kamatlábát és a (magas) folyószámlahitel-kamatlábakat összesítő, súlyozott átlagkamatlábakat.

IX.   Új szerződések (nem egynapos betétek, felmondásos betétek, nyújtott hitelkártya-tartozások, valamint újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek) viszonyítási időpontja

| 32. | Az egynapos betétektől, felmondásos betétektől, nyújtott hitelkártya-tartozásoktól, valamint újratöltődő hitelektől és folyószámlahitelektől különböző új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatlábakat, azaz a 2. függelékben az 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutató kivételével ismertetett összes mutatót időszaki átlagként számítják ki. A lefedett időszak egy (teljes) hónap. |
| --- | --- |

32.

Az egynapos betétektől, felmondásos betétektől, nyújtott hitelkártya-tartozásoktól, valamint újratöltődő hitelektől és folyószámlahitelektől különböző új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatlábakat, azaz a 2. függelékben az 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutató kivételével ismertetett összes mutatót időszaki átlagként számítják ki. A lefedett időszak egy (teljes) hónap.

| 33. | Az egyes instrumentumfajtákra az adatszolgáltatók az új szerződésekre vonatkozó kamatlábat a referencia-hónap során az instrumentumfajtákban kötött új szerződések összes kamatlábának súlyozott átlagaként számítják ki. Ezeket a hónap átlagára utaló kamatlábakat – az egyes instrumentumfajtáknál az adatszolgáltatási hónap során kötött új szerződések összegére vonatkozó súlyozási adatokkal együtt – továbbítják azon részt vevő tagállam NKB-jának, amelyben az adatszolgáltató rezidens. Az adatszolgáltatók a teljes hónap során kötött új szerződéseket veszik figyelembe. |
| --- | --- |

33.

Az egyes instrumentumfajtákra az adatszolgáltatók az új szerződésekre vonatkozó kamatlábat a referencia-hónap során az instrumentumfajtákban kötött új szerződések összes kamatlábának súlyozott átlagaként számítják ki. Ezeket a hónap átlagára utaló kamatlábakat – az egyes instrumentumfajtáknál az adatszolgáltatási hónap során kötött új szerződések összegére vonatkozó súlyozási adatokkal együtt – továbbítják azon részt vevő tagállam NKB-jának, amelyben az adatszolgáltató rezidens. Az adatszolgáltatók a teljes hónap során kötött új szerződéseket veszik figyelembe.

4.   RÉSZ

INSTRUMENTUMFAJTÁK

X.   Általános rendelkezések

| 34. | Az adatszolgáltatók az 1. függelékben meghatározott instrumentumfajták tekintetében a hó végi állományokra vonatkozó, míg a 2. függelékben szereplő instrumentumfajták tekintetében az új szerződéskötésekre vonatkozó MPI-kamatláb-statisztikákat nyújtanak be. A 17. pontban meghatározottak szerint az egynapos betétek, felmondásos betétek, újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek, valamint nyújtott hitelkártya-tartozások kamatlábai új szerződésekre vonatkozó kamatlábaknak minősülnek, és ezért azok a 2. függelékben szerepelnek. Mivel azonban az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, nyújtott hitelkártya-tartozásokra, valamint újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó kamatok számítási módszere és viszonyítási időpontja megegyezik a hó végi állományok egyéb mutatóinak számításával, a 2. függelék 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32 és 36. mutatója megismétlődik az 1. függelékben. |
| --- | --- |

34.

Az adatszolgáltatók az 1. függelékben meghatározott instrumentumfajták tekintetében a hó végi állományokra vonatkozó, míg a 2. függelékben szereplő instrumentumfajták tekintetében az új szerződéskötésekre vonatkozó MPI-kamatláb-statisztikákat nyújtanak be. A 17. pontban meghatározottak szerint az egynapos betétek, felmondásos betétek, újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek, valamint nyújtott hitelkártya-tartozások kamatlábai új szerződésekre vonatkozó kamatlábaknak minősülnek, és ezért azok a 2. függelékben szerepelnek. Mivel azonban az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, nyújtott hitelkártya-tartozásokra, valamint újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó kamatok számítási módszere és viszonyítási időpontja megegyezik a hó végi állományok egyéb mutatóinak számításával, a 2. függelék 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32 és 36. mutatója megismétlődik az 1. függelékben.

| 35. | Valamely instrumentumfajta akkor tekinthető nemzeti szinten nem alkalmazottnak a részt vevő tagállamokban és ezért figyelmen kívül hagyhatónak, ha a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények az ebbe a kategóriába tartozó termékek egyikét sem kínálják rezidens háztartásoknak és nem pénzügyi vállalatoknak. Az adatszolgáltatás akkor kötelező, ha történik bizonyos üzletkötés, bármennyire korlátozott is legyen az. |
| --- | --- |

35.

Valamely instrumentumfajta akkor tekinthető nemzeti szinten nem alkalmazottnak a részt vevő tagállamokban és ezért figyelmen kívül hagyhatónak, ha a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények az ebbe a kategóriába tartozó termékek egyikét sem kínálják rezidens háztartásoknak és nem pénzügyi vállalatoknak. Az adatszolgáltatás akkor kötelező, ha történik bizonyos üzletkötés, bármennyire korlátozott is legyen az.

| 36. | Az 1. és 2. függelékben meghatározott és a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények által a részt vevő tagállamokban rezidens háztartásokkal és nem pénzügyi vállalatokkal folytatott banki üzleti tevékenységben alkalmazott minden egyes instrumentumfajta esetében az MPI-kamatláb-statisztikákat az adott kategóriába tartozó összes termékre alkalmazott összes kamatláb alapján állítják össze. Ez azt jelenti, hogy az NKB-k nem határozhatnak meg az egyes instrumentumfajtákban olyan nemzeti termékcsoportokat, amelyek vonatkozásában MPI-kamatláb-statisztikákat gyűjtenek; ehelyett az egyes adatszolgáltatók által kínált összes termék kamatlábát figyelembe kell venni. Az I. melléklet 28. pontjában meghatározottak szerint az NKB-k nem kötelesek a mintában figyelembe venni minden egyes terméket, amely nemzeti szinten létezik. Nem zárhatnak ki azonban teljes instrumentumfajtát azon az alapon, hogy az érintett összegek jelentéktelenek. Így ha valamely instrumentumfajtát csak egy intézmény kínál, ezt az intézményt bele kell foglalni a mintába. Amennyiben valamely instrumentumfajta a minta kezdeti meghatározásának idején valamely részt vevő tagállamban nem létezett, de azt követően egy intézmény bevezet egy ebbe a kategóriába tartozó új terméket, ezt az intézményt a következő reprezentatív jellegre vonatkozó ellenőrzés idején be kell vonni a mintába. Amennyiben egy meglévő instrumentumfajtán belül nemzeti szinten új terméket hoznak létre, a mintában szereplő intézmények ezt a következő adatszolgáltatáskor jelentik, mivel az összes adatszolgáltató köteles összes termékéről adatot szolgáltatni. |
| --- | --- |

36.

Az 1. és 2. függelékben meghatározott és a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények által a részt vevő tagállamokban rezidens háztartásokkal és nem pénzügyi vállalatokkal folytatott banki üzleti tevékenységben alkalmazott minden egyes instrumentumfajta esetében az MPI-kamatláb-statisztikákat az adott kategóriába tartozó összes termékre alkalmazott összes kamatláb alapján állítják össze. Ez azt jelenti, hogy az NKB-k nem határozhatnak meg az egyes instrumentumfajtákban olyan nemzeti termékcsoportokat, amelyek vonatkozásában MPI-kamatláb-statisztikákat gyűjtenek; ehelyett az egyes adatszolgáltatók által kínált összes termék kamatlábát figyelembe kell venni. Az I. melléklet 28. pontjában meghatározottak szerint az NKB-k nem kötelesek a mintában figyelembe venni minden egyes terméket, amely nemzeti szinten létezik. Nem zárhatnak ki azonban teljes instrumentumfajtát azon az alapon, hogy az érintett összegek jelentéktelenek. Így ha valamely instrumentumfajtát csak egy intézmény kínál, ezt az intézményt bele kell foglalni a mintába. Amennyiben valamely instrumentumfajta a minta kezdeti meghatározásának idején valamely részt vevő tagállamban nem létezett, de azt követően egy intézmény bevezet egy ebbe a kategóriába tartozó új terméket, ezt az intézményt a következő reprezentatív jellegre vonatkozó ellenőrzés idején be kell vonni a mintába. Amennyiben egy meglévő instrumentumfajtán belül nemzeti szinten új terméket hoznak létre, a mintában szereplő intézmények ezt a következő adatszolgáltatáskor jelentik, mivel az összes adatszolgáltató köteles összes termékéről adatot szolgáltatni.

| 37. | Az összes termékre vonatkozó összes kamatláb jelentésének alapelve alól kivételt képeznek a behajthatatlan tartozások és az adósságátütemezésre nyújtott hitelek kamatlábai. A 15. pontban meghatározottak szerint a behajthatatlan tartozásokat és az adósságátütemezésre piaci feltételek alatti kamatlábon nyújtott hiteleket nem kell figyelembe venni az MPI-kamatláb-statisztikában. |
| --- | --- |

37.

Az összes termékre vonatkozó összes kamatláb jelentésének alapelve alól kivételt képeznek a behajthatatlan tartozások és az adósságátütemezésre nyújtott hitelek kamatlábai. A 15. pontban meghatározottak szerint a behajthatatlan tartozásokat és az adósságátütemezésre piaci feltételek alatti kamatlábon nyújtott hiteleket nem kell figyelembe venni az MPI-kamatláb-statisztikában.

XI.   Devizanem szerinti bontás

| 38. | Az MPI-kamatláb-statisztikák az adatszolgáltatói kör által alkalmazott kamatlábakra terjednek ki. Az eurótól eltérő devizában denominált betétekre és hitelekre vonatkozó adatokat nem kérik be az összes részt vevő tagállam szintjén. Ezt tükrözi az 1. és 2. függelék, amelyben az összes mutató az euróban denominált betétekre és hitelekre vonatkozik. |
| --- | --- |

38.

Az MPI-kamatláb-statisztikák az adatszolgáltatói kör által alkalmazott kamatlábakra terjednek ki. Az eurótól eltérő devizában denominált betétekre és hitelekre vonatkozó adatokat nem kérik be az összes részt vevő tagállam szintjén. Ezt tükrözi az 1. és 2. függelék, amelyben az összes mutató az euróban denominált betétekre és hitelekre vonatkozik.

XII.   Szektor szerinti bontás

| 39. | A repók kivételével az MPI-kamatláb-statisztikához szükséges összes betétre és hitelre szektor szerinti bontást alkalmaznak. Ily módon az 1. függelék és a 2. függelék különbséget tesz a háztartásokra (ideértve a háztartásokat segítő nonprofit intézményeket) (4) és a nem pénzügyi vállalatokra (5) vonatkozó mutatók között. A háztartások részeként elkülönített adatokat kell továbbá jelenteni az egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozások vonatkozásában, de csak az „egyéb cél”-ra vonatkozó új szerződések tekintetében. Az NKB-k eltekinthetnek az egyéni vállalkozóknak adott hitelek elkülönített feltüntetésének előírásától, amennyiben az ilyen hitelek a hó végi állományok tekintetében nem érik el a részt vevő tagállam teljes háztartási hiteleinek 5 %-át a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelettel összhangban végzett számítások szerint. |
| --- | --- |

39.

A repók kivételével az MPI-kamatláb-statisztikához szükséges összes betétre és hitelre szektor szerinti bontást alkalmaznak. Ily módon az 1. függelék és a 2. függelék különbséget tesz a háztartásokra (ideértve a háztartásokat segítő nonprofit intézményeket) (4) és a nem pénzügyi vállalatokra (5) vonatkozó mutatók között. A háztartások részeként elkülönített adatokat kell továbbá jelenteni az egyéni vállalkozók/jogi személyiséggel nem rendelkező vállalkozások vonatkozásában, de csak az „egyéb cél”-ra vonatkozó új szerződések tekintetében. Az NKB-k eltekinthetnek az egyéni vállalkozóknak adott hitelek elkülönített feltüntetésének előírásától, amennyiben az ilyen hitelek a hó végi állományok tekintetében nem érik el a részt vevő tagállam teljes háztartási hiteleinek 5 %-át a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelettel összhangban végzett számítások szerint.

| 40. | Az 1. függelék 5. mutatója és a 2. függelék 11. mutatója a repókra vonatkozik. Bár a repók díjazása nem minden részt vevő tagállamban független attól, hogy a szerződést mely szektorral kötik, az összes részt vevő tagállam szintjén nem szükséges a repókat háztartás és nem pénzügyi vállalat szektorokra bontani. Ezenkívül nincs szükség az összes részt vevő tagállam szintjén lejárat szerinti bontásra, mivel a repók többsége általában nagyon rövid lejáratú. A repókra vonatkozó MPI-kamatlábak különbségtétel nélkül mindkét szektorra vonatkoznak. |
| --- | --- |

40.

Az 1. függelék 5. mutatója és a 2. függelék 11. mutatója a repókra vonatkozik. Bár a repók díjazása nem minden részt vevő tagállamban független attól, hogy a szerződést mely szektorral kötik, az összes részt vevő tagállam szintjén nem szükséges a repókat háztartás és nem pénzügyi vállalat szektorokra bontani. Ezenkívül nincs szükség az összes részt vevő tagállam szintjén lejárat szerinti bontásra, mivel a repók többsége általában nagyon rövid lejáratú. A repókra vonatkozó MPI-kamatlábak különbségtétel nélkül mindkét szektorra vonatkoznak.

| 41. | A 2. függelékben az 5. és 6. mutató a háztartások felmondásos betéteire vonatkozik. Az összes részt vevő tagállam szintjén azonban a felmondásos betétekre vonatkozó kamatláb és súlyozás egyszerre vonatkozik a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok felmondásos betéteire, azaz a két szektort össze kell vonni, de a háztartásoknál kell kimutatni. Az összes részt vevő tagállam szintjén nincs szükség szektor szerinti bontásra. |
| --- | --- |

41.

A 2. függelékben az 5. és 6. mutató a háztartások felmondásos betéteire vonatkozik. Az összes részt vevő tagállam szintjén azonban a felmondásos betétekre vonatkozó kamatláb és súlyozás egyszerre vonatkozik a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok felmondásos betéteire, azaz a két szektort össze kell vonni, de a háztartásoknál kell kimutatni. Az összes részt vevő tagállam szintjén nincs szükség szektor szerinti bontásra.

XIII.   Instrumentumfajták szerinti bontás

| 42. | Amennyiben a következő 43–52. pont másképp nem rendelkezik, az MPI-kamatlábakra vonatkozó instrumentum szerinti bontás és az instrumentumfajták meghatározásai, a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében meghatározott eszköz- és forráskategóriákat követik. |
| --- | --- |

42.

Amennyiben a következő 43–52. pont másképp nem rendelkezik, az MPI-kamatlábakra vonatkozó instrumentum szerinti bontás és az instrumentumfajták meghatározásai, a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében meghatározott eszköz- és forráskategóriákat követik.

| 43. | Az egynapos betétekre vonatkozó MPI-kamatlábak, azaz a 2. függelék 1. és 7. mutatója az összes egynapos betétet magukban foglalja, függetlenül attól, hogy azok kamatozóak-e vagy nem. Ily módon az MPI-kamatláb-statisztika a nulla kamatozású egynapos betéteket is tartalmazza. |
| --- | --- |

43.

Az egynapos betétekre vonatkozó MPI-kamatlábak, azaz a 2. függelék 1. és 7. mutatója az összes egynapos betétet magukban foglalja, függetlenül attól, hogy azok kamatozóak-e vagy nem. Ily módon az MPI-kamatláb-statisztika a nulla kamatozású egynapos betéteket is tartalmazza.

| 44. | Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából az újratöltődő hitelek és a folyószámlahitelek, azaz a 2. függelék 12. és 23. mutatója a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében meghatározott fogalommeghatározással rendelkezik, függetlenül az induláskori kamatlábrögzítéstől. A folyószámlahitel egyéb költségek részeként (pl. egyedi díjak formájában) alkalmazott kamatlábát nem fedi le az évesített kamatláb az 1. pontban meghatározottak szerint, mert a kamatláb e típusa csak a hitelek kamatlábaira vonatkozik. Az ezen kategória alatt jelentett hiteleket nem jelentik egyéb új szerződéses kategóriák alatt. |
| --- | --- |

44.

Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából az újratöltődő hitelek és a folyószámlahitelek, azaz a 2. függelék 12. és 23. mutatója a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében meghatározott fogalommeghatározással rendelkezik, függetlenül az induláskori kamatlábrögzítéstől. A folyószámlahitel egyéb költségek részeként (pl. egyedi díjak formájában) alkalmazott kamatlábát nem fedi le az évesített kamatláb az 1. pontban meghatározottak szerint, mert a kamatláb e típusa csak a hitelek kamatlábaira vonatkozik. Az ezen kategória alatt jelentett hiteleket nem jelentik egyéb új szerződéses kategóriák alatt.

| 45. | Az MPI-kamatláb-statisztikai szempontjából a hitelkártya-tartozások fogalommeghatározása megegyezik a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében szerintő meghatározással. A kamatlábra vonatkozó adatokat csak a nyújtott hitelkártya-tartozások tekintetében kell szolgáltatni a 32. és 36. mutatóban. A kényelmi hitelre vonatkozó kamatlábat nem jelentik külön, mivel az alapértelemben 0%. A fennálló kényelmi hitelkártya-tartozás azonban az MPI-kamatláb-statisztika hó végi állományai részét képezi a fennálló nyújtott hitelkártya-tartozással együtt. Sem a nyújtott, sem a kényelmi hitelkártya-tartozásokat nem jelentik más, új szerződéses mutató alatt. |
| --- | --- |

45.

Az MPI-kamatláb-statisztikai szempontjából a hitelkártya-tartozások fogalommeghatározása megegyezik a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében szerintő meghatározással. A kamatlábra vonatkozó adatokat csak a nyújtott hitelkártya-tartozások tekintetében kell szolgáltatni a 32. és 36. mutatóban. A kényelmi hitelre vonatkozó kamatlábat nem jelentik külön, mivel az alapértelemben 0%. A fennálló kényelmi hitelkártya-tartozás azonban az MPI-kamatláb-statisztika hó végi állományai részét képezi a fennálló nyújtott hitelkártya-tartozással együtt. Sem a nyújtott, sem a kényelmi hitelkártya-tartozásokat nem jelentik más, új szerződéses mutató alatt.

| 46. | Az MPI-kamatláb-statisztikai szempontjából a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott új hitelek (az újratöltődő hitelek, a folyószámlahitelek és a hitelkártya-tartozások kivételével), azaz a 2. függelék 37–54. mutatója magában foglalja (az újratöltődő hitelek, a folyószámlahitelek, illetve a kényelmi és nyújtott hitelkártya-tartozások kivételével) a vállalkozásoknak nyújtott hiteleket azok összegétől függetlenül, míg a 62–85. mutató a 60. pontban meghatározott, biztosítékkal fedezett hitelekre vonatkozik. Az 1. függelékben, a hó végi állományokra hivatkozó, a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározást követik, és magukban foglalják az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket, illetve a kényelmi és nyújtott hitelkártya-tartozásokat. |
| --- | --- |

46.

Az MPI-kamatláb-statisztikai szempontjából a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott új hitelek (az újratöltődő hitelek, a folyószámlahitelek és a hitelkártya-tartozások kivételével), azaz a 2. függelék 37–54. mutatója magában foglalja (az újratöltődő hitelek, a folyószámlahitelek, illetve a kényelmi és nyújtott hitelkártya-tartozások kivételével) a vállalkozásoknak nyújtott hiteleket azok összegétől függetlenül, míg a 62–85. mutató a 60. pontban meghatározott, biztosítékkal fedezett hitelekre vonatkozik. Az 1. függelékben, a hó végi állományokra hivatkozó, a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározást követik, és magukban foglalják az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket, illetve a kényelmi és nyújtott hitelkártya-tartozásokat.

| 47. | Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából a háztartásoknak nyújtott fogyasztási célú hitelek (azaz a 2. függelék 13–15., 30. és 55–57. mutatója) áruk és szolgáltatások személyes célú fogyasztására nyújtott hitelek (az újratöltődő hitelek, a folyószámlahitelek és a hitelkártya-tartozások kivételével), míg az 55–57. mutató a 60. pontban meghatározott, biztosítékkal fedezett hitelekre vonatkozik. Az 1. függelékben, a hó végi állományokra hivatkozó, fogyasztási célú hitelek a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározást követik, és magukban foglalják az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket, illetve a kényelmi és nyújtott hitelkártya-tartozásokat. |
| --- | --- |

47.

Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából a háztartásoknak nyújtott fogyasztási célú hitelek (azaz a 2. függelék 13–15., 30. és 55–57. mutatója) áruk és szolgáltatások személyes célú fogyasztására nyújtott hitelek (az újratöltődő hitelek, a folyószámlahitelek és a hitelkártya-tartozások kivételével), míg az 55–57. mutató a 60. pontban meghatározott, biztosítékkal fedezett hitelekre vonatkozik. Az 1. függelékben, a hó végi állományokra hivatkozó, fogyasztási célú hitelek a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározást követik, és magukban foglalják az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket, illetve a kényelmi és nyújtott hitelkártya-tartozásokat.

| 48. | A háztartásoknak nyújtott lakáscélú hitelek, azaz az 1. függelék 6–8. mutatója és a 2. függelék 16–19. és 31. mutatója lehetnek biztosítékkal fedezettek vagy biztosíték nélküliek, míg az 58–61. mutató a 60. pontban meghatározott, biztosítékkal fedezett hitelekre vonatkozik. Az MPI-kamatláb-statisztika nem tesz különbséget a háztartásoknak lakásvásárlásra nyújtott fedezeti biztosítékkal ellátott és a biztosíték nélküli hitelek között a 16–19. és 31. mutatóban. Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából a háztartásoknak nyújtott új lakáscélú hiteleken, azaz a 2. függelék 16–19., 31. és 58–61. mutatóján az újratöltődő hitelek, a folyószámlahitelek vagy a hitelkártya-tartozások kivételével, lakáscélú beruházásra – beleértve az építkezésre, garázsépítésre és a felújításra (berendezésre) – nyújtott hiteleket kell érteni. A hó végi állományokra vonatkozó, 1. függelékben szereplő, háztartásoknak nyújtott lakáscélú hitelek a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározást követik, és magukban foglalják az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket és a hitelkártya-tartozásokat. |
| --- | --- |

48.

A háztartásoknak nyújtott lakáscélú hitelek, azaz az 1. függelék 6–8. mutatója és a 2. függelék 16–19. és 31. mutatója lehetnek biztosítékkal fedezettek vagy biztosíték nélküliek, míg az 58–61. mutató a 60. pontban meghatározott, biztosítékkal fedezett hitelekre vonatkozik. Az MPI-kamatláb-statisztika nem tesz különbséget a háztartásoknak lakásvásárlásra nyújtott fedezeti biztosítékkal ellátott és a biztosíték nélküli hitelek között a 16–19. és 31. mutatóban. Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából a háztartásoknak nyújtott új lakáscélú hiteleken, azaz a 2. függelék 16–19., 31. és 58–61. mutatóján az újratöltődő hitelek, a folyószámlahitelek vagy a hitelkártya-tartozások kivételével, lakáscélú beruházásra – beleértve az építkezésre, garázsépítésre és a felújításra (berendezésre) – nyújtott hiteleket kell érteni. A hó végi állományokra vonatkozó, 1. függelékben szereplő, háztartásoknak nyújtott lakáscélú hitelek a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározást követik, és magukban foglalják az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket és a hitelkártya-tartozásokat.

| 49. | Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából a háztartásoknak egyéb célokra nyújtott új hiteleken, azaz a 2. függelék 20–22. és 33–35. mutatóján az újratöltődő hitelektől, a folyószámlahitelektől vagy a hitelkártya-tartozásoktól eltérő, üzleti, adósságfinanszírozási, oktatási stb. célokra nyújtott hiteleket kell érteni. A hó végi állományokra vonatkozó, az 1. függelékben szereplő, háztartásoknak nyújtott egyéb hitelek a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározást követik, és magukban foglalják az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket és a hitelkártya-tartozásokat. |
| --- | --- |

49.

Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából a háztartásoknak egyéb célokra nyújtott új hiteleken, azaz a 2. függelék 20–22. és 33–35. mutatóján az újratöltődő hitelektől, a folyószámlahitelektől vagy a hitelkártya-tartozásoktól eltérő, üzleti, adósságfinanszírozási, oktatási stb. célokra nyújtott hiteleket kell érteni. A hó végi állományokra vonatkozó, az 1. függelékben szereplő, háztartásoknak nyújtott egyéb hitelek a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározást követik, és magukban foglalják az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket és a hitelkártya-tartozásokat.

| 50. | A hó végi állományokra vonatkozó MPI-kamatlábak szempontjából a fogyasztási hitelek, a háztartásoknak nyújtott lakáscélú és egyéb célú hitelek együttesen alkotják a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények által háztartásoknak nyújtott összes hitelt, beleértve az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket és a (kényelmi vagy nyújtott) hitelkártya-tartozásokat. |
| --- | --- |

50.

A hó végi állományokra vonatkozó MPI-kamatlábak szempontjából a fogyasztási hitelek, a háztartásoknak nyújtott lakáscélú és egyéb célú hitelek együttesen alkotják a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények által háztartásoknak nyújtott összes hitelt, beleértve az újratöltődő hiteleket, a folyószámlahiteleket és a (kényelmi vagy nyújtott) hitelkártya-tartozásokat.

| 51. | Az új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatlábak szempontjából az újratöltődő hitelek, a folyószámlahitelek és a nyújtott hitelkártya-tartozások, a háztartásoknak fogyasztási célra, lakáscélra és egyéb célra nyújtott hitelek együttesen alkotják a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények által háztartásoknak nyújtott összes hitelt. A kényelmi hitelkártya-tartozást külön nem jelentik az MPI-kamatláb-statisztikákban az új szerződéseknél, de az a megfelelő hó végi állományok tételek részét képezi |
| --- | --- |

51.

Az új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatlábak szempontjából az újratöltődő hitelek, a folyószámlahitelek és a nyújtott hitelkártya-tartozások, a háztartásoknak fogyasztási célra, lakáscélra és egyéb célra nyújtott hitelek együttesen alkotják a rezidens hitelintézetek és egyéb intézmények által háztartásoknak nyújtott összes hitelt. A kényelmi hitelkártya-tartozást külön nem jelentik az MPI-kamatláb-statisztikákban az új szerződéseknél, de az a megfelelő hó végi állományok tételek részét képezi

XIV.   Összeghatár szerinti bontás

| 52. | A nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott egyéb hitelek, azaz a 2. függelék 37–54. és 62–85. mutatója esetében három összegkategóriát különböztetnek meg: a) „legfeljebb 0,25 millió EUR”; b) »0,25 millió EUR felett legfeljebb 1 millió EUR-ig«; és c) »1 millió EUR felett«. Az összeg az új szerződésnek minősülő egyszeri hitelszerződésre vonatkozik, és nem a nem pénzügyi vállalat és az adatszolgáltató közötti összes üzletre. |
| --- | --- |

52.

A nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott egyéb hitelek, azaz a 2. függelék 37–54. és 62–85. mutatója esetében három összegkategóriát különböztetnek meg: a) „legfeljebb 0,25 millió EUR”; b) »0,25 millió EUR felett legfeljebb 1 millió EUR-ig«; és c) »1 millió EUR felett«. Az összeg az új szerződésnek minősülő egyszeri hitelszerződésre vonatkozik, és nem a nem pénzügyi vállalat és az adatszolgáltató közötti összes üzletre.

XV.   Eredeti lejárat, felmondási idő vagy induláskori kamatlábrögzítés szerinti bontás

| 53. | Az eszköz típusától és attól függően, hogy az MPI-kamatláb hó végi állományokra vagy új szerződésekre vonatkozik, a statisztikai jelentések az eredeti lejárat, a felmondási idő vagy az induláskori kamatlábrögzítés időtartama szerinti bontást alkalmaznak. E bontások idősávokra vagy tartományokra vonatkoznak, például egy legfeljebb kétéves, lekötött betétre vonatkozó kamatláb a két nap és legfeljebb két év közötti eredeti lejáratú összes lekötött, súlyozott betét átlagkamatlábára utal. |
| --- | --- |

53.

Az eszköz típusától és attól függően, hogy az MPI-kamatláb hó végi állományokra vagy új szerződésekre vonatkozik, a statisztikai jelentések az eredeti lejárat, a felmondási idő vagy az induláskori kamatlábrögzítés időtartama szerinti bontást alkalmaznak. E bontások idősávokra vagy tartományokra vonatkoznak, például egy legfeljebb kétéves, lekötött betétre vonatkozó kamatláb a két nap és legfeljebb két év közötti eredeti lejáratú összes lekötött, súlyozott betét átlagkamatlábára utal.

| 54. | Az eredeti lejárat és a felmondási idő szerinti bontás a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározásokat követi. Az eredeti lejárat szerinti bontást – a repók kivételével – a hó végi állományokra vonatkozó összes betétkategóriára és az 1. függelékben szereplő, hó végi állományokra vonatkozó összes hitelkategóriára alkalmazzák. Az eredeti lejárat szerinti bontást alkalmazzák továbbá a határozott futamidejű új betétszerződésekre, míg a felmondási idő szerinti bontást a 2. függelékben szereplő, felmondásos új betétszerződésekre. Külön adatokat jelentenek a nem pénzügyi vállalatok számára legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítéssel (kombinálva az egy évet meghaladó eredeti lejárattal) rendelkező hitelek vonatkozásában az 52. pontban említett egyes összeghatárok tekintetében a 2. függelékben meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

54.

Az eredeti lejárat és a felmondási idő szerinti bontás a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében található meghatározásokat követi. Az eredeti lejárat szerinti bontást – a repók kivételével – a hó végi állományokra vonatkozó összes betétkategóriára és az 1. függelékben szereplő, hó végi állományokra vonatkozó összes hitelkategóriára alkalmazzák. Az eredeti lejárat szerinti bontást alkalmazzák továbbá a határozott futamidejű új betétszerződésekre, míg a felmondási idő szerinti bontást a 2. függelékben szereplő, felmondásos új betétszerződésekre. Külön adatokat jelentenek a nem pénzügyi vállalatok számára legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítéssel (kombinálva az egy évet meghaladó eredeti lejárattal) rendelkező hitelek vonatkozásában az 52. pontban említett egyes összeghatárok tekintetében a 2. függelékben meghatározottak szerint.

| 55. | A 2. függelékben szereplő, új szerződésekre vonatkozó hitelkamatlábakat a szerződésben szereplő induláskori kamatrögzítés időtartama szerint bontják. Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából az induláskori kamatrögzítés időtartama a szerződés kezdetekor előre meghatározott időtartam, amely alatt a kamatláb értéke nem változik. A kamatrögzítés kiindulási időtartama megegyezhet a hitel eredeti lejáratával vagy lehet annál rövidebb időszak. A kamatláb értéke csak akkor tekinthető megváltoztathatatlannak, ha pontos számban (például 10 %) vagy egy bizonyos időpontban érvényes referencia-kamatlábtól való eltérés formájában (például hat hónapos Euribor plusz 2 százalékpont bizonyos napon és időpontban) határozzák meg. Amennyiben a szerződés kezdetekor a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat és az adatszolgáltató megállapodik egy bizonyos időszakon keresztül alkalmazandó kamatláb-számítási eljárásban (például hat hónapos Euribor plusz 2 százalékpont három éven keresztül), ez nem tekinthető kamatrögzítésnek, mivel a kamatláb értéke a három év során változhat. Az új hitelszerződésekre vonatkozó MPI-kamatláb-statisztikák csak azt a kamatlábat foglalják magukban, amelyről a kamatrögzítés kezdeti időszakát illetően a szerződés kezdetén vagy a hitel újratárgyalását követően egyeznek meg. Amennyiben a kamatrögzítés kezdeti időszakának lejártával a kamatláb automatikusan változó kamatlábbá válik, ezt az új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatlábak nem tükrözik, csak a hó végi állományokra vonatkozóak. |
| --- | --- |

55.

A 2. függelékben szereplő, új szerződésekre vonatkozó hitelkamatlábakat a szerződésben szereplő induláskori kamatrögzítés időtartama szerint bontják. Az MPI-kamatláb-statisztika szempontjából az induláskori kamatrögzítés időtartama a szerződés kezdetekor előre meghatározott időtartam, amely alatt a kamatláb értéke nem változik. A kamatrögzítés kiindulási időtartama megegyezhet a hitel eredeti lejáratával vagy lehet annál rövidebb időszak. A kamatláb értéke csak akkor tekinthető megváltoztathatatlannak, ha pontos számban (például 10 %) vagy egy bizonyos időpontban érvényes referencia-kamatlábtól való eltérés formájában (például hat hónapos Euribor plusz 2 százalékpont bizonyos napon és időpontban) határozzák meg. Amennyiben a szerződés kezdetekor a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat és az adatszolgáltató megállapodik egy bizonyos időszakon keresztül alkalmazandó kamatláb-számítási eljárásban (például hat hónapos Euribor plusz 2 százalékpont három éven keresztül), ez nem tekinthető kamatrögzítésnek, mivel a kamatláb értéke a három év során változhat. Az új hitelszerződésekre vonatkozó MPI-kamatláb-statisztikák csak azt a kamatlábat foglalják magukban, amelyről a kamatrögzítés kezdeti időszakát illetően a szerződés kezdetén vagy a hitel újratárgyalását követően egyeznek meg. Amennyiben a kamatrögzítés kezdeti időszakának lejártával a kamatláb automatikusan változó kamatlábbá válik, ezt az új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatlábak nem tükrözik, csak a hó végi állományokra vonatkozóak.

| 56. | A háztartásoknak nyújtott hitelek esetében a kamatrögzítés alábbi kezdeti időszakait különböztetik meg:
  Háztartásoknak fogyasztási és egyéb célra nyújtott hitelek:






  — | változó kamatozás és legfeljebb egyéves kamatrögzítés (beleértve az egy évet is), |
| --- | --- | --- |

56.

A háztartásoknak nyújtott hitelek esetében a kamatrögzítés alábbi kezdeti időszakait különböztetik meg:

Háztartásoknak fogyasztási és egyéb célra nyújtott hitelek:

—

változó kamatozás és legfeljebb egyéves kamatrögzítés (beleértve az egy évet is),

| — | induláskori kamatlábrögzítés egy évnél hosszabb és legfeljebb ötéves időszakra (az öt évet is beleértve), és |
| --- | --- |

—

induláskori kamatlábrögzítés egy évnél hosszabb és legfeljebb ötéves időszakra (az öt évet is beleértve), és

| — | induláskori kamatlábrögzítés öt éven túli időszakra. |
| --- | --- |

—

induláskori kamatlábrögzítés öt éven túli időszakra.

Háztartásoknak nyújtott lakáscélú hitelek:

| — | változó kamatozás és legfeljebb egyéves kamatrögzítés (beleértve az egy évet is), |
| --- | --- |

—

változó kamatozás és legfeljebb egyéves kamatrögzítés (beleértve az egy évet is),

| — | induláskori kamatlábrögzítés egy évnél hosszabb és legfeljebb ötéves időszakra (az öt évet is beleértve), |
| --- | --- |

—

induláskori kamatlábrögzítés egy évnél hosszabb és legfeljebb ötéves időszakra (az öt évet is beleértve),

| — | induláskori kamatlábrögzítés öt évnél hosszabb és legfeljebb tízéves időszakra (a tíz évet is beleértve), és |
| --- | --- |

—

induláskori kamatlábrögzítés öt évnél hosszabb és legfeljebb tízéves időszakra (a tíz évet is beleértve), és

| — | induláskori kamatlábrögzítés tíz éven túli időszakra. |
| --- | --- |

—

induláskori kamatlábrögzítés tíz éven túli időszakra.

| 57. | A nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott legfeljebb 0,25 millió EUR, 0,25 millió EUR feletti, de legfeljebb 1 millió EUR és 1 millió EUR feletti hitelek esetében a következő induláskori kamatrögzítési időszakokat különböztetjük meg:






  — | változó kamatozás és legfeljebb három hónapos kamatrögzítés (beleértve a három hónapot is), |
| --- | --- | --- |

57.

A nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott legfeljebb 0,25 millió EUR, 0,25 millió EUR feletti, de legfeljebb 1 millió EUR és 1 millió EUR feletti hitelek esetében a következő induláskori kamatrögzítési időszakokat különböztetjük meg:

—

változó kamatozás és legfeljebb három hónapos kamatrögzítés (beleértve a három hónapot is),

| — | induláskori kamatlábrögzítés három hónapon túli és legfeljebb egyéves időszakra (az egy évet is beleértve), |
| --- | --- |

—

induláskori kamatlábrögzítés három hónapon túli és legfeljebb egyéves időszakra (az egy évet is beleértve),

| — | induláskori kamatlábrögzítés egy évnél hosszabb és legfeljebb hároméves időszakra (a három évet is beleértve), |
| --- | --- |

—

induláskori kamatlábrögzítés egy évnél hosszabb és legfeljebb hároméves időszakra (a három évet is beleértve),

| — | induláskori kamatlábrögzítés három éven túli és legfeljebb ötéves időszakra (az öt évet is beleértve), |
| --- | --- |

—

induláskori kamatlábrögzítés három éven túli és legfeljebb ötéves időszakra (az öt évet is beleértve),

| — | induláskori kamatlábrögzítés öt évnél hosszabb és legfeljebb tízéves időszakra (a tíz évet is beleértve), és |
| --- | --- |

—

induláskori kamatlábrögzítés öt évnél hosszabb és legfeljebb tízéves időszakra (a tíz évet is beleértve), és

| — | induláskori kamatlábrögzítés tíz éven túli időszakra. |
| --- | --- |

—

induláskori kamatlábrögzítés tíz éven túli időszakra.

| 58. | Az MPI-kamatláb-statisztikák szempontjából a »változó kamatozás« olyan kamatlábra utal, amely folyamatosan (például naponta) vagy az MPI mérlegelése alapján módosul. |
| --- | --- |

58.

Az MPI-kamatláb-statisztikák szempontjából a »változó kamatozás« olyan kamatlábra utal, amely folyamatosan (például naponta) vagy az MPI mérlegelése alapján módosul.

XVI.   Biztosítékkal és/vagy garanciával fedezett hitelek szerinti lebontás

| 59. | A háztartásoknak és nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott, biztosítékkal és/vagy garanciával fedezett hiteleket külön kell jelenteni valamennyi MPI-kamatláb-statisztika új szerződés kategóriájára, kivéve a hitelkártya-tartozásokat, az újratöltődő hiteleket és folyószámlahitelek, valamint az egyéb célra történő hitelezést. |
| --- | --- |

59.

A háztartásoknak és nem pénzügyi vállalkozásoknak nyújtott, biztosítékkal és/vagy garanciával fedezett hiteleket külön kell jelenteni valamennyi MPI-kamatláb-statisztika új szerződés kategóriájára, kivéve a hitelkártya-tartozásokat, az újratöltődő hiteleket és folyószámlahitelek, valamint az egyéb célra történő hitelezést.

| 60. | Az MPI-kamatláb-statisztikák szempontjából a hitelek biztosíték/garancia szerinti lebontása magában foglalja az olyan új szerződésen alapuló hitelek teljes összegét, amelyeket a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról (átdolgozott szöveg) szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 4. cikkének (31) bekezdésében és VIII. melléklete 1. része 6–25. szakaszában meghatározott »előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet« alkalmazásával értékpapírosítottak és/vagy a 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (31) bekezdésében és VIII. melléklete 1. része 26–29. szakaszában meghatározott, »előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet« alkalmazásával garantáltak oly módon, hogy a biztosíték és/vagy garancia értéke meghaladja a hitel teljes összegét vagy azzal egyenértékű. Amennyiben egy MPI felügyeleti célokra a 2006/48/EK irányelvben meghatározott, „sztenderd módszer”-től eltérő rendszert használ, ugyanazt a rendszert alkalmazhatja az e lebontás alá tartozó hitelek jelentésekor. |
| --- | --- |

60.

Az MPI-kamatláb-statisztikák szempontjából a hitelek biztosíték/garancia szerinti lebontása magában foglalja az olyan új szerződésen alapuló hitelek teljes összegét, amelyeket a hitelintézetek tevékenységének megkezdéséről és folytatásáról (átdolgozott szöveg) szóló, 2006. június 14-i 2006/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) 4. cikkének (31) bekezdésében és VIII. melléklete 1. része 6–25. szakaszában meghatározott »előre rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet« alkalmazásával értékpapírosítottak és/vagy a 2006/48/EK irányelv 4. cikkének (31) bekezdésében és VIII. melléklete 1. része 26–29. szakaszában meghatározott, »előre nem rendelkezésre bocsátott hitelkockázati fedezet« alkalmazásával garantáltak oly módon, hogy a biztosíték és/vagy garancia értéke meghaladja a hitel teljes összegét vagy azzal egyenértékű. Amennyiben egy MPI felügyeleti célokra a 2006/48/EK irányelvben meghatározott, „sztenderd módszer”-től eltérő rendszert használ, ugyanazt a rendszert alkalmazhatja az e lebontás alá tartozó hitelek jelentésekor.

| 61. | Az NKB-k mentességet engedélyezhetnek a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott, biztosított/garantált hitelek kamatlábai és üzleti volumene jelentése tekintetében (62–85. mutató), amennyiben a megfelelő tétel nemzeti összevont üzleti volumene (37–54. mutató) valamennyi (fedezett vagy fedezetlen) hitelt lefedően, a hitel megfelelő nagysága és az induláskori kamatlábrögzítés kategória tekintetében a nemzeti összevont üzleti volumen 10 %-ánál a teljes nagyság kategória vonatkozásában és az euroövezeti szinten ugyanazon nagyság és az induláskori kamatlábrögzítés üzleti volumenének 2 %-ánál kevesebbet képvisel. Amennyiben a mentesítést megadták, e határértékeket évente ellenőrizni kell. |
| --- | --- |

61.

Az NKB-k mentességet engedélyezhetnek a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott, biztosított/garantált hitelek kamatlábai és üzleti volumene jelentése tekintetében (62–85. mutató), amennyiben a megfelelő tétel nemzeti összevont üzleti volumene (37–54. mutató) valamennyi (fedezett vagy fedezetlen) hitelt lefedően, a hitel megfelelő nagysága és az induláskori kamatlábrögzítés kategória tekintetében a nemzeti összevont üzleti volumen 10 %-ánál a teljes nagyság kategória vonatkozásában és az euroövezeti szinten ugyanazon nagyság és az induláskori kamatlábrögzítés üzleti volumenének 2 %-ánál kevesebbet képvisel. Amennyiben a mentesítést megadták, e határértékeket évente ellenőrizni kell.

5.   RÉSZ

ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖTELEZETTSÉGEK

| 62. | Az összes részt vevő tagállamra vonatkozó összesített adatok levezetése érdekében az 1. és 2. függelékben szereplő minden egyes eszközkategóriára három összesítési szintet alkalmaznak. |
| --- | --- |

62.

Az összes részt vevő tagállamra vonatkozó összesített adatok levezetése érdekében az 1. és 2. függelékben szereplő minden egyes eszközkategóriára három összesítési szintet alkalmaznak.

XVII.   Statisztikai adatok az adatszolgáltatók szintjén

| 63. | Az összesítés első szintjét az adatszolgáltatók a 64–69. pontban meghatározottak szerint végzik. Az NKB-k azonban kérhetik az adatszolgáltatókat, hogy egyedi betétek és kölcsönök szintjén szolgáltassanak adatot. Az adatokat azon részt vevő tagállam NKB-jának jelentik, amelyben az adatszolgáltató rezidens. |
| --- | --- |

63.

Az összesítés első szintjét az adatszolgáltatók a 64–69. pontban meghatározottak szerint végzik. Az NKB-k azonban kérhetik az adatszolgáltatókat, hogy egyedi betétek és kölcsönök szintjén szolgáltassanak adatot. Az adatokat azon részt vevő tagállam NKB-jának jelentik, amelyben az adatszolgáltató rezidens.

| 64. | Amennyiben a hó végi állományokra vonatkozó kamatlábakat, azaz az 1. függelék 1–14. mutatóját a hó végi megfigyelések pillanatfelvételeként összesítik, az adatszolgáltatók minden egyes instrumentumfajtára a hónap utolsó napjára vonatkozó súlyozott átlagkamatlábat kötelesek jelenteni. |
| --- | --- |

64.

Amennyiben a hó végi állományokra vonatkozó kamatlábakat, azaz az 1. függelék 1–14. mutatóját a hó végi megfigyelések pillanatfelvételeként összesítik, az adatszolgáltatók minden egyes instrumentumfajtára a hónap utolsó napjára vonatkozó súlyozott átlagkamatlábat kötelesek jelenteni.

| 65. | Amennyiben a hó végi állományokra vonatkozó kamatlábakat, azaz az 1. függelék 1–14. mutatóját a hónap átlagára utaló implicit kamatlábként összesítik, az adatszolgáltatók az egyes instrumentumfajtákra a hónap során elhatárolt fizetendő vagy követelt kamatokat és ugyanazon hónap során a betétek és hitelek átlagos állományát kötelesek jelenteni. |
| --- | --- |

65.

Amennyiben a hó végi állományokra vonatkozó kamatlábakat, azaz az 1. függelék 1–14. mutatóját a hónap átlagára utaló implicit kamatlábként összesítik, az adatszolgáltatók az egyes instrumentumfajtákra a hónap során elhatárolt fizetendő vagy követelt kamatokat és ugyanazon hónap során a betétek és hitelek átlagos állományát kötelesek jelenteni.

| 66. | Amennyiben az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, a nyújtott hitelkártya-tartozásokra, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó kamatlábakat, azaz a 2. függelék 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutatóját hó végi megfigyelések pillanatfelvételeként összesítik, az adatszolgáltatók az egyes instrumentumfajták tekintetében a hónap utolsó napján érvényes súlyozott átlagkamatlábat kötelesek jelenteni. |
| --- | --- |

66.

Amennyiben az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, a nyújtott hitelkártya-tartozásokra, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó kamatlábakat, azaz a 2. függelék 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutatóját hó végi megfigyelések pillanatfelvételeként összesítik, az adatszolgáltatók az egyes instrumentumfajták tekintetében a hónap utolsó napján érvényes súlyozott átlagkamatlábat kötelesek jelenteni.

| 67. | Amennyiben az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, a nyújtott hitelkártya-tartozásokra, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó kamatlábakat, azaz a 2. függelék 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutatóját a hónap átlagára vonatkozó implicit kamatlábként összesítik, az adatszolgáltatók az egyes instrumentumfajták tekintetében a hónap során elhatárolt fizetendő vagy járó kamatot és ugyanazon hónap során a betétek és hitelek átlagos állományát kötelesek jelenteni. |
| --- | --- |

67.

Amennyiben az egynapos betétekre, felmondásos betétekre, a nyújtott hitelkártya-tartozásokra, valamint az újratöltődő hitelekre és folyószámlahitelekre vonatkozó kamatlábakat, azaz a 2. függelék 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutatóját a hónap átlagára vonatkozó implicit kamatlábként összesítik, az adatszolgáltatók az egyes instrumentumfajták tekintetében a hónap során elhatárolt fizetendő vagy járó kamatot és ugyanazon hónap során a betétek és hitelek átlagos állományát kötelesek jelenteni.

| 68. | Az új szerződésekre vonatkozó minden egyes instrumentumfajta, azaz a 2. függelékben szereplő 2–4., 8–11., 13–22., 30–31., 33–35. és 37–85. mutató esetében az adatszolgáltatók súlyozott átlagkamatlábat jelentenek. Ezenkívül az adatszolgáltatók a 2. függelékben szereplő 2–4., 8–11., 13–22., 30–31., 33–35. és 37–85. mutató mindegyikére vonatkozóan jelentik a hónap során az egyes instrumentumfajtákban kötött új szerződések összegét. |
| --- | --- |

68.

Az új szerződésekre vonatkozó minden egyes instrumentumfajta, azaz a 2. függelékben szereplő 2–4., 8–11., 13–22., 30–31., 33–35. és 37–85. mutató esetében az adatszolgáltatók súlyozott átlagkamatlábat jelentenek. Ezenkívül az adatszolgáltatók a 2. függelékben szereplő 2–4., 8–11., 13–22., 30–31., 33–35. és 37–85. mutató mindegyikére vonatkozóan jelentik a hónap során az egyes instrumentumfajtákban kötött új szerződések összegét.

| 69. | Azok a hitelintézetek és egyéb intézmények, amelyeket valamely NKB felhatalmazott az MPI-kamatláb-statisztikák együttes, csoportként történő benyújtására, egy adatszolgáltatónak minősülnek, és a 64–66. pontban meghatározott adatokat a csoport egészére vonatkoztatva jelentik. Ezenkívül ezek az adatszolgáltatók minden évben kötelesek jelenteni minden egyes eszközkategória tekintetében a csoporton belüli adatszolgáltatók számát és a kamatlábak szórását az adott intézmények körében. A csoporton belüli adatszolgáltatók számát és a szórást október hónapra vonatkozóan és az októberi adatokkal együtt kell jelenteni. |
| --- | --- |

69.

Azok a hitelintézetek és egyéb intézmények, amelyeket valamely NKB felhatalmazott az MPI-kamatláb-statisztikák együttes, csoportként történő benyújtására, egy adatszolgáltatónak minősülnek, és a 64–66. pontban meghatározott adatokat a csoport egészére vonatkoztatva jelentik. Ezenkívül ezek az adatszolgáltatók minden évben kötelesek jelenteni minden egyes eszközkategória tekintetében a csoporton belüli adatszolgáltatók számát és a kamatlábak szórását az adott intézmények körében. A csoporton belüli adatszolgáltatók számát és a szórást október hónapra vonatkozóan és az októberi adatokkal együtt kell jelenteni.

XVIII.   Nemzeti súlyozott átlagkamatlábak

| 70. | Az összesítés második szintjét az NKB-k végzik. Összesítik az összes nemzeti adatszolgáltató által jelentett kamatlábakat és kapcsolódó összegeket, amely alapján minden egyes instrumentumfajtára kiszámítják a nemzeti súlyozott átlagkamatlábat. Az adatokat az Európai Központi Banknak (EKB) jelentik. |
| --- | --- |

70.

Az összesítés második szintjét az NKB-k végzik. Összesítik az összes nemzeti adatszolgáltató által jelentett kamatlábakat és kapcsolódó összegeket, amely alapján minden egyes instrumentumfajtára kiszámítják a nemzeti súlyozott átlagkamatlábat. Az adatokat az Európai Központi Banknak (EKB) jelentik.

| 71. | A hó végi állományokra vonatkozó minden egyes instrumentumfajta, azaz az 1. függelék 1–14. mutatói esetében az NKB-k egy nemzeti súlyozott átlagkamatlábat jelentenek. |
| --- | --- |

71.

A hó végi állományokra vonatkozó minden egyes instrumentumfajta, azaz az 1. függelék 1–14. mutatói esetében az NKB-k egy nemzeti súlyozott átlagkamatlábat jelentenek.

| 72. | Az új szerződésekre vonatkozó minden egyes instrumentumfajta, azaz a 2. függelék 1–23. és 30–85. mutatója esetében az NKB-k egy nemzeti súlyozott átlagkamatlábat jelentenek. Ezenkívül az NKB-k a 2. függelék 2–4., 8–23., 33–35. és 37–85. mutatói mindegyikére nézve jelentik az egyes instrumentumfajtákban a referencia-hónap során nemzeti szinten kötött új szerződések összegét. Az új szerződések összege ateljes adatszolgáltatói körre, azaz a teljes lehetséges adatszolgáltatói körre vonatkozik. Ily módon amennyiben az adatszolgáltatók kiválasztásánál a mintavételi megközelítést alkalmazzák, nemzeti szinten a teljes sokaság levezetésére bővítési tényezőket alkalmaznak (7). A bővítési tényezők a πi kiválasztási valószínűség fordítottja, azaz 1/πi. Az új szerződések becsült összegét a teljes adatszolgáltatói kör tekintetében (Ŷ) ezt követően a következő általános képlet segítségével számolják ki:



  ahol:






  yi | az i intézmény új szerződéseinek összege, és |
| --- | --- | --- |
| πi | az i intézmény kiválasztásának valószínűsége. |

72.

Az új szerződésekre vonatkozó minden egyes instrumentumfajta, azaz a 2. függelék 1–23. és 30–85. mutatója esetében az NKB-k egy nemzeti súlyozott átlagkamatlábat jelentenek. Ezenkívül az NKB-k a 2. függelék 2–4., 8–23., 33–35. és 37–85. mutatói mindegyikére nézve jelentik az egyes instrumentumfajtákban a referencia-hónap során nemzeti szinten kötött új szerződések összegét. Az új szerződések összege ateljes adatszolgáltatói körre, azaz a teljes lehetséges adatszolgáltatói körre vonatkozik. Ily módon amennyiben az adatszolgáltatók kiválasztásánál a mintavételi megközelítést alkalmazzák, nemzeti szinten a teljes sokaság levezetésére bővítési tényezőket alkalmaznak (7). A bővítési tényezők a πi kiválasztási valószínűség fordítottja, azaz 1/πi. Az új szerződések becsült összegét a teljes adatszolgáltatói kör tekintetében (Ŷ) ezt követően a következő általános képlet segítségével számolják ki:

Formula

ahol:

yi

az i intézmény új szerződéseinek összege, és

πi

az i intézmény kiválasztásának valószínűsége.

| 73. | Az NKB-k a hó végi állományokra és új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatlábakat négy tizedes pontossággal jelentik az EKB-nak. Ez nem érinti az NKB-k által az adatgyűjtés részletességére vonatkozóan hozott döntést. A közzétett eredmények nem tartalmaznak kettőnél több tizedest. |
| --- | --- |

73.

Az NKB-k a hó végi állományokra és új szerződésekre vonatkozó MPI-kamatlábakat négy tizedes pontossággal jelentik az EKB-nak. Ez nem érinti az NKB-k által az adatgyűjtés részletességére vonatkozóan hozott döntést. A közzétett eredmények nem tartalmaznak kettőnél több tizedest.

| 74. | Az NKB-k kötelesek feltüntetni az MPI-kamatláb-statisztikát befolyásoló bármely szabályozó intézkedést (vagy azokban bekövetkezett változást) a nemzeti adatokkal együtt benyújtott módszertani megjegyzésekben. |
| --- | --- |

74.

Az NKB-k kötelesek feltüntetni az MPI-kamatláb-statisztikát befolyásoló bármely szabályozó intézkedést (vagy azokban bekövetkezett változást) a nemzeti adatokkal együtt benyújtott módszertani megjegyzésekben.

| 75. | Azok az NKB-k, amelyek az adatszolgáltatók kiválasztásánál a mintavételi megközelítést alkalmazzák, a kiindulási minta tekintetében feltüntetik a mintavételi hiba becsült értékét. A minta minden egyes karbantartását követően jelentik az új becsült értéket. |
| --- | --- |

75.

Azok az NKB-k, amelyek az adatszolgáltatók kiválasztásánál a mintavételi megközelítést alkalmazzák, a kiindulási minta tekintetében feltüntetik a mintavételi hiba becsült értékét. A minta minden egyes karbantartását követően jelentik az új becsült értéket.

XIX.   A részt vevő tagállamok összesített eredményei

| 76. | Az instrumentumfajták egyes részt vevő tagállamonkénti végső, az összes részt vevő tagállamot magában foglaló adatokká való összesítését az EKB végzi el. |
| --- | --- |

76.

Az instrumentumfajták egyes részt vevő tagállamonkénti végső, az összes részt vevő tagállamot magában foglaló adatokká való összesítését az EKB végzi el.

6.   RÉSZ

EGYES TERMÉKEK KEZELÉSE

| 77. | A következő 78–86. pontban meghatározott termékek kezelése referenciaként szolgál a hasonló jellemzőkkel bíró termékek kezeléséhez. |
| --- | --- |

77.

A következő 78–86. pontban meghatározott termékek kezelése referenciaként szolgál a hasonló jellemzőkkel bíró termékek kezeléséhez.

| 78. | A lépcsőzetesen növekvő (csökkenő) kamatú betét vagy hitel olyan lekötött betét vagy hitel, amelyre évről évre előre meghatározott számú százalékponttal emelkedő (csökkenő) kamatlábat alkalmaznak. A lépcsőzetesen növekvő (csökkenő) kamatú betétek és hitelek olyan eszközök, amelyek kamatozása a teljes futamidő alatt rögzített. A betét vagy hitel teljes futamidejére vonatkozó kamatot és az egyéb feltételeket előre megállapítják a t0 időpontban, a szerződés megkötésekor. A lépcsőzetesen növekvő kamatú betétre példaként szolgálhat egy négyéves lekötött betét, amelyre az első évben 5 %, a második évben 7 %, a harmadik évben 9 % és a negyedik évben 13 % kamatot fizetnek. Az új szerződésre vonatkozó évesített kamat, amely az MPI-kamatláb-statisztikában a t0 időpontban szerepel, az »1 + kamatláb« tényezők mértani átlaga. A 3. pontnak megfelelően az NKB-k kérhetik az adatszolgáltatókat, hogy erre a típusú termékre alkalmazzák az NDER-t. A hó végi állományokra vonatkozó évesített kamat, amelyet a t0 és t3 időpont között alkalmaznak, az adatszolgáltató által az MPI-kamatláb kiszámításakor alkalmazott kamat, azaz a négyéves lekötött betét példája esetében a t0 időpontban 5 %, a t1 időpontban 7 %, a t2 időpontban 9 % és a t3időpontban 13 %. |
| --- | --- |

78.

A lépcsőzetesen növekvő (csökkenő) kamatú betét vagy hitel olyan lekötött betét vagy hitel, amelyre évről évre előre meghatározott számú százalékponttal emelkedő (csökkenő) kamatlábat alkalmaznak. A lépcsőzetesen növekvő (csökkenő) kamatú betétek és hitelek olyan eszközök, amelyek kamatozása a teljes futamidő alatt rögzített. A betét vagy hitel teljes futamidejére vonatkozó kamatot és az egyéb feltételeket előre megállapítják a t0 időpontban, a szerződés megkötésekor. A lépcsőzetesen növekvő kamatú betétre példaként szolgálhat egy négyéves lekötött betét, amelyre az első évben 5 %, a második évben 7 %, a harmadik évben 9 % és a negyedik évben 13 % kamatot fizetnek. Az új szerződésre vonatkozó évesített kamat, amely az MPI-kamatláb-statisztikában a t0 időpontban szerepel, az »1 + kamatláb« tényezők mértani átlaga. A 3. pontnak megfelelően az NKB-k kérhetik az adatszolgáltatókat, hogy erre a típusú termékre alkalmazzák az NDER-t. A hó végi állományokra vonatkozó évesített kamat, amelyet a t0 és t3 időpont között alkalmaznak, az adatszolgáltató által az MPI-kamatláb kiszámításakor alkalmazott kamat, azaz a négyéves lekötött betét példája esetében a t0 időpontban 5 %, a t1 időpontban 7 %, a t2 időpontban 9 % és a t3időpontban 13 %.

| 79. | Az MPI-kamatláb-statisztikák szempontjából a »hitelkeret« részeként kapott hitelek ugyanazzal a jelentéssel és minősítéssel rendelkeznek, mint a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben. Csak a hó végi állományok, avagy a hitelkerettel összefüggésben lehívott, de még nem kifizetett összegek számítanak új szerződésnek, és azok a 17. ponttal összhangban szerepelnek az MPI-kamatláb-statisztikákban. Nem kerülnek figyelembevételre a hitelkereten belül rendelkezésre álló olyan összegek, amelyeket nem hívtak le vagy már visszafizettek, függetlenül attól, hogy azok új szerződések vagy hó végi állományok. |
| --- | --- |

79.

Az MPI-kamatláb-statisztikák szempontjából a »hitelkeret« részeként kapott hitelek ugyanazzal a jelentéssel és minősítéssel rendelkeznek, mint a 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendeletben. Csak a hó végi állományok, avagy a hitelkerettel összefüggésben lehívott, de még nem kifizetett összegek számítanak új szerződésnek, és azok a 17. ponttal összhangban szerepelnek az MPI-kamatláb-statisztikákban. Nem kerülnek figyelembevételre a hitelkereten belül rendelkezésre álló olyan összegek, amelyeket nem hívtak le vagy már visszafizettek, függetlenül attól, hogy azok új szerződések vagy hó végi állományok.

| 80. | A »keretszerződés« (umbrella contract) lehetővé teszi az ügyfél számára, hogy többféle hitelszámláról hívjon le hitelt egy bizonyos összeghatárig, amely az összes hitelszámlára együttesen vonatkozik. Az ilyen keretszerződés megkötésekor nem határozzák meg a hitel formáját és/vagy lehívásának időpontját és/vagy kamatlábát, hanem megállapodhatnak ezek lehetséges változatairól. Az ilyen keretszerződések nem szerepelnek az MPI-kamatláb-statisztikában. Azonban, amint a keretszerződés szerint megállapodott hitelt lehívják, a megfelelő tétel alatt bekerül az MPI-kamatláb-statisztikába, és szerepel az új szerződések és a hó végi állományok között is. |
| --- | --- |

80.

A »keretszerződés« (umbrella contract) lehetővé teszi az ügyfél számára, hogy többféle hitelszámláról hívjon le hitelt egy bizonyos összeghatárig, amely az összes hitelszámlára együttesen vonatkozik. Az ilyen keretszerződés megkötésekor nem határozzák meg a hitel formáját és/vagy lehívásának időpontját és/vagy kamatlábát, hanem megállapodhatnak ezek lehetséges változatairól. Az ilyen keretszerződések nem szerepelnek az MPI-kamatláb-statisztikában. Azonban, amint a keretszerződés szerint megállapodott hitelt lehívják, a megfelelő tétel alatt bekerül az MPI-kamatláb-statisztikába, és szerepel az új szerződések és a hó végi állományok között is.

| 81. | Létezhetnek szabályozott takarékbetétek alapkamattal plusz hűség- és/vagy növekedési prémiummal. A betét elhelyezésekor még nem biztos, hogy a prémiumot kifizetik-e vagy sem. A kifizetés a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat jövőbeni, még nem ismert megtakarítási magatartásától függ. Általában az ilyen hűség- vagy növekedési prémiumokat nem veszik figyelembe az új szerződésre vonatkozó évesített kamatlábnál. A hó végi állományokra évesített kamatláb mindig az adatszolgáltató által az MPI-kamatláb kiszámítása idején alkalmazott kamatlábakat foglalja magában. Ily módon, ha az adatszolgáltató ilyen hűség- vagy növekedési prémiumot fizet, ezt a hó végi állományokra vonatkozó statisztikában tünteti fel |
| --- | --- |

81.

Létezhetnek szabályozott takarékbetétek alapkamattal plusz hűség- és/vagy növekedési prémiummal. A betét elhelyezésekor még nem biztos, hogy a prémiumot kifizetik-e vagy sem. A kifizetés a háztartás vagy nem pénzügyi vállalat jövőbeni, még nem ismert megtakarítási magatartásától függ. Általában az ilyen hűség- vagy növekedési prémiumokat nem veszik figyelembe az új szerződésre vonatkozó évesített kamatlábnál. A hó végi állományokra évesített kamatláb mindig az adatszolgáltató által az MPI-kamatláb kiszámítása idején alkalmazott kamatlábakat foglalja magában. Ily módon, ha az adatszolgáltató ilyen hűség- vagy növekedési prémiumot fizet, ezt a hó végi állományokra vonatkozó statisztikában tünteti fel

| 82. | A háztartások vagy nem pénzügyi vállalatok számára kínálhatnak hiteleket azokhoz kapcsolódó származtatott szerződésekkel, azaz kamatcsere/cap/floor stb. termékkel együtt. A szokásnak megfelelően az ilyen kapcsolódó származtatott szerződések nem szerepelnek azúj szerződésekre vonatkozó évesített kamatlábban. A hó végi állományokra vonatkozó évesített kamatláb mindig az adatszolgáltató által az MPI-kamatláb kiszámításakor alkalmazott kamatlábakat foglalja magában. Ily módon amennyiben egy ilyen származtatott szerződést érvényesítenek, és az adatszolgáltató a háztartásnak vagy nem pénzügyi vállalatnak felszámított kamatlábat módosítja, ezt a hó végi állományokra vonatkozó statisztikában tünteti fel. |
| --- | --- |

82.

A háztartások vagy nem pénzügyi vállalatok számára kínálhatnak hiteleket azokhoz kapcsolódó származtatott szerződésekkel, azaz kamatcsere/cap/floor stb. termékkel együtt. A szokásnak megfelelően az ilyen kapcsolódó származtatott szerződések nem szerepelnek azúj szerződésekre vonatkozó évesített kamatlábban. A hó végi állományokra vonatkozó évesített kamatláb mindig az adatszolgáltató által az MPI-kamatláb kiszámításakor alkalmazott kamatlábakat foglalja magában. Ily módon amennyiben egy ilyen származtatott szerződést érvényesítenek, és az adatszolgáltató a háztartásnak vagy nem pénzügyi vállalatnak felszámított kamatlábat módosítja, ezt a hó végi állományokra vonatkozó statisztikában tünteti fel.

| 83. | Kínálhatnak két összetevőből álló betéteket: fix lejáratú betét, amelyre rögzített kamatlábat alkalmaznak és egy beágyazott származtatott ügylet, amely hozama valamely meghatározott tőzsdeindex vagy kétoldalú árfolyam értékéhez kötött, és amelyet minimálisan 0 %-ban garantálnak. A két összetevő lejárata lehet megegyező és eltérő is. Az új szerződésekre vonatkozó évesített kamatláb a lekötött betét kamatlábát tartalmazza, mivel ez tükrözi a betételhelyező és az adatszolgáltató közötti megállapodást, és ismert a pénz elhelyezésének idején. A betét másik, valamely tőzsdeindex vagy kétoldalú árfolyam értékéhez kötődő összetevőinek hozama csak utólag – a szerződés lejáratakor – válik ismertté, és ezért azt az új szerződésre vonatkozó kamatláb nem foglalhatja magában. Így csak (az általában 0 %-os) garantált minimális hozamot kell feltüntetni. A hó végi állományokra vonatkozó évesített kamatláb mindig az adatszolgáltató által az MPI-kamatláb számításakor alkalmazott kamatlábat foglalja magában. A lejárat napjáig a meghatározott futamidejű termékre alkalmazott kamatlábat tüntetik fel, csakúgy, mint a beágyazott származtatott terméket tartalmazó betét garantált minimális hozamát. A hó végi állományokra vonatkozó MPI-kamatlábak csak lejáratkor tükrözik az adatszolgáltató által fizetett évesített kamatlábat. |
| --- | --- |

83.

Kínálhatnak két összetevőből álló betéteket: fix lejáratú betét, amelyre rögzített kamatlábat alkalmaznak és egy beágyazott származtatott ügylet, amely hozama valamely meghatározott tőzsdeindex vagy kétoldalú árfolyam értékéhez kötött, és amelyet minimálisan 0 %-ban garantálnak. A két összetevő lejárata lehet megegyező és eltérő is. Az új szerződésekre vonatkozó évesített kamatláb a lekötött betét kamatlábát tartalmazza, mivel ez tükrözi a betételhelyező és az adatszolgáltató közötti megállapodást, és ismert a pénz elhelyezésének idején. A betét másik, valamely tőzsdeindex vagy kétoldalú árfolyam értékéhez kötődő összetevőinek hozama csak utólag – a szerződés lejáratakor – válik ismertté, és ezért azt az új szerződésre vonatkozó kamatláb nem foglalhatja magában. Így csak (az általában 0 %-os) garantált minimális hozamot kell feltüntetni. A hó végi állományokra vonatkozó évesített kamatláb mindig az adatszolgáltató által az MPI-kamatláb számításakor alkalmazott kamatlábat foglalja magában. A lejárat napjáig a meghatározott futamidejű termékre alkalmazott kamatlábat tüntetik fel, csakúgy, mint a beágyazott származtatott terméket tartalmazó betét garantált minimális hozamát. A hó végi állományokra vonatkozó MPI-kamatlábak csak lejáratkor tükrözik az adatszolgáltató által fizetett évesített kamatlábat.

| 84. | A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében meghatározott két éven túli lejáratú betétek tartalmazhatnak nyugdíj-előtakarékossági számlákat. A nyugdíj-előtakarékossági számlák nagyobb részét értékpapírokban helyezik el, és ezért a számlák kamatlába a kapcsolódó értékpapírok hozamától függ. A nyugdíj-előtakarékossági számlák fennmaradó részét készpénzben tartják, és a hitelintézet vagy egyéb intézmény határozza meg a kamatot ugyanúgy, mint egyéb betétek esetén. A betét elhelyezésének idején a nyugdíj-előtakarékossági számla háztartásnak járó teljes hozama nem ismert, és az akár negatív is lehet. Továbbá a betét elhelyezésének idején a háztartás és a hitelintézet vagy egyéb intézmény nem állapodik meg az értékpapírokba befektetett részre vonatkozó kamatlábról, csak a fennmaradó betétrészt illetően. Ily módon az MPI-kamatláb-statisztika csak az értékpapírokba be nem fektetett betétrészre terjed ki. Az új szerződésekre vonatkozó évesített kamatlábként a háztartás és az adatszolgáltató között a betét elhelyezésének idején a betétrészre vonatkozóan megállapodott kamatlábat kell jelenteni. A hó végi állományokra vonatkozó évesített kamatláb az adatszolgáltató által az MPI-kamatláb kiszámításakor a nyugdíj-előtakarékossági számla betét részére alkalmazott kamatláb. |
| --- | --- |

84.

A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. részében meghatározott két éven túli lejáratú betétek tartalmazhatnak nyugdíj-előtakarékossági számlákat. A nyugdíj-előtakarékossági számlák nagyobb részét értékpapírokban helyezik el, és ezért a számlák kamatlába a kapcsolódó értékpapírok hozamától függ. A nyugdíj-előtakarékossági számlák fennmaradó részét készpénzben tartják, és a hitelintézet vagy egyéb intézmény határozza meg a kamatot ugyanúgy, mint egyéb betétek esetén. A betét elhelyezésének idején a nyugdíj-előtakarékossági számla háztartásnak járó teljes hozama nem ismert, és az akár negatív is lehet. Továbbá a betét elhelyezésének idején a háztartás és a hitelintézet vagy egyéb intézmény nem állapodik meg az értékpapírokba befektetett részre vonatkozó kamatlábról, csak a fennmaradó betétrészt illetően. Ily módon az MPI-kamatláb-statisztika csak az értékpapírokba be nem fektetett betétrészre terjed ki. Az új szerződésekre vonatkozó évesített kamatlábként a háztartás és az adatszolgáltató között a betét elhelyezésének idején a betétrészre vonatkozóan megállapodott kamatlábat kell jelenteni. A hó végi állományokra vonatkozó évesített kamatláb az adatszolgáltató által az MPI-kamatláb kiszámításakor a nyugdíj-előtakarékossági számla betét részére alkalmazott kamatláb.

| 85. | A lakás-előtakarékossági konstrukció olyan hosszú lejáratú, alacsony hozamú megtakarítási rendszer, amely bizonyos idejű megtakarítás után kedvezményes kamatú lakáscélú hitelre jogosítja fel a háztartást vagy nem pénzügyi vállalatot. A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. melléklete 2. részének megfelelően ezeket a megtakarítási konstrukciókat a két évnél hosszabb, lekötött betétek közé kell besorolni mindaddig, amíg azok betétként működnek. Hitellé való átalakításukkor azokat háztartásoknak nyújtott lakáscélú hitelekként kell besorolni. Az induló betét elhelyezésekor megállapodott kamatlábat az adatszolgáltatók új betéti szerződésként jelentik. Az új szerződések ennek megfelelő összege az elhelyezett pénz összege. Az idők során ezen betét összegének növekedése csak a hó végi állományokban jelenik meg. Amikor a betét átalakul hitellé, ezt az új hitelt új hitelezési szerződésként kell nyilvántartani. A kamatláb az adatszolgáltató által kínált kedvezményes kamatláb. A súlyozás a háztartásnak vagy nem pénzügyi vállalatnak nyújtott kölcsön teljes összege. |
| --- | --- |

85.

A lakás-előtakarékossági konstrukció olyan hosszú lejáratú, alacsony hozamú megtakarítási rendszer, amely bizonyos idejű megtakarítás után kedvezményes kamatú lakáscélú hitelre jogosítja fel a háztartást vagy nem pénzügyi vállalatot. A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. melléklete 2. részének megfelelően ezeket a megtakarítási konstrukciókat a két évnél hosszabb, lekötött betétek közé kell besorolni mindaddig, amíg azok betétként működnek. Hitellé való átalakításukkor azokat háztartásoknak nyújtott lakáscélú hitelekként kell besorolni. Az induló betét elhelyezésekor megállapodott kamatlábat az adatszolgáltatók új betéti szerződésként jelentik. Az új szerződések ennek megfelelő összege az elhelyezett pénz összege. Az idők során ezen betét összegének növekedése csak a hó végi állományokban jelenik meg. Amikor a betét átalakul hitellé, ezt az új hitelt új hitelezési szerződésként kell nyilvántartani. A kamatláb az adatszolgáltató által kínált kedvezményes kamatláb. A súlyozás a háztartásnak vagy nem pénzügyi vállalatnak nyújtott kölcsön teljes összege.

| 86. | A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. része szerinti, francia szabályozott lakáscélú konstrukciót, aplan d’épargne-logement (»PEL«) konstrukciót két évnél hosszabb fix lejáratú betétként sorolják be. Az ilyen PEL-konstrukciók feltételeit és a kamatlábat jogszabály szabályozza és rögzíti, amely kamatláb a betét teljes futamideje során változatlan, azaz a PEL-konstrukciók minden egyes »generációjához« azonos kamatláb kapcsolódik. A PEL-konstrukciókat legalább négy évig fenn kell tartani, és az ügyfél minden évben köteles egy előre meghatározott minimumösszeget betétként elhelyezni, de a szerződés futamideje alatt bármikor növelheti a befizetések összegét. Egy új PEL-konstrukció megnyitásakor az indulóbetétet az adatszolgáltatók új szerződésként jelentik. A PEL-konstrukció keretében induláskor elhelyezett összeg lehet nagyon alacsony is, ami azt jelenti, hogy az új szerződési kamathoz kapcsolódó súlyozás is viszonylag alacsony. Ez a megközelítés biztosítja, hogy az új üzleti kamat mindig tükrözi a PEL-konstrukciók aktuális generációjának feltételeit. Az új PEL-konstrukciókra alkalmazott kamatláb változásait az új üzleti kamatláb tükrözi. A fogyasztók olyan jellegű reakciója, amely során egyéb hosszú lejáratú betétekből már létező PEL-konstrukciókba mozdítják el portfóliójukat, nem tükröződik az új szerződéses kamatlábakban, csak a hó végi állományok kamatlábaiban. A négyéves időszak végén az ügyfél igénybe veheti a kedvezményes kamatú hitelt, vagy megújíthatja a szerződést. Mivel a PEL-konstrukció ilyen megújítása automatikusan, az ügyfél aktív részvétele nélkül történik, és mivel a szerződés feltételeit, köztük a kamatlábat nem tárgyalják újra, a 21. pontnak megfelelően az ilyen megújítás nem minősül új szerződésnek. A szerződés megújításakor az ügyfél további betéteket helyezhet el, amennyiben a hó végi állomány nem haladja meg a meghatározott felsőértéket, és a szerződés nem hosszabb, mint a lejáratra meghatározott évek legnagyobb száma. Amennyiben a szerződés eléri a felső összeghatárt vagy a leghosszabb futamidőt, a szerződés teljesítése megszűnik. A háztartás vagy nem pénzügyi vállalat továbbra is jogosult a hitelfelvételre, és kamatot is kap a PEL-konstrukció megnyitásakor érvényes feltételek szerint mindaddig, amíg a betét a bank könyveiben kerül nyilvántartásra. A kormány – a hitelintézet vagy egyéb intézmény által kínált kamatlábon felül – további kamatfizetés formájában támogatja a PEL-konstrukciókat. Az 5. pontnak megfelelően az MPI-kamatláb-statisztikában a kamatnak csak a hitelintézet vagy egyéb intézmény által fizetett részét tüntetik fel. A kormánytól származó támogatást, amelyet a hitelintézeten vagy egyéb intézményen keresztül, de nem annak terhére fizetnek, figyelmen kívül kell hagyni. |
| --- | --- |

86.

A 25/2009/EK (EKB/2008/32) rendelet II. mellékletének 2. része szerinti, francia szabályozott lakáscélú konstrukciót, aplan d’épargne-logement (»PEL«) konstrukciót két évnél hosszabb fix lejáratú betétként sorolják be. Az ilyen PEL-konstrukciók feltételeit és a kamatlábat jogszabály szabályozza és rögzíti, amely kamatláb a betét teljes futamideje során változatlan, azaz a PEL-konstrukciók minden egyes »generációjához« azonos kamatláb kapcsolódik. A PEL-konstrukciókat legalább négy évig fenn kell tartani, és az ügyfél minden évben köteles egy előre meghatározott minimumösszeget betétként elhelyezni, de a szerződés futamideje alatt bármikor növelheti a befizetések összegét. Egy új PEL-konstrukció megnyitásakor az indulóbetétet az adatszolgáltatók új szerződésként jelentik. A PEL-konstrukció keretében induláskor elhelyezett összeg lehet nagyon alacsony is, ami azt jelenti, hogy az új szerződési kamathoz kapcsolódó súlyozás is viszonylag alacsony. Ez a megközelítés biztosítja, hogy az új üzleti kamat mindig tükrözi a PEL-konstrukciók aktuális generációjának feltételeit. Az új PEL-konstrukciókra alkalmazott kamatláb változásait az új üzleti kamatláb tükrözi. A fogyasztók olyan jellegű reakciója, amely során egyéb hosszú lejáratú betétekből már létező PEL-konstrukciókba mozdítják el portfóliójukat, nem tükröződik az új szerződéses kamatlábakban, csak a hó végi állományok kamatlábaiban. A négyéves időszak végén az ügyfél igénybe veheti a kedvezményes kamatú hitelt, vagy megújíthatja a szerződést. Mivel a PEL-konstrukció ilyen megújítása automatikusan, az ügyfél aktív részvétele nélkül történik, és mivel a szerződés feltételeit, köztük a kamatlábat nem tárgyalják újra, a 21. pontnak megfelelően az ilyen megújítás nem minősül új szerződésnek. A szerződés megújításakor az ügyfél további betéteket helyezhet el, amennyiben a hó végi állomány nem haladja meg a meghatározott felsőértéket, és a szerződés nem hosszabb, mint a lejáratra meghatározott évek legnagyobb száma. Amennyiben a szerződés eléri a felső összeghatárt vagy a leghosszabb futamidőt, a szerződés teljesítése megszűnik. A háztartás vagy nem pénzügyi vállalat továbbra is jogosult a hitelfelvételre, és kamatot is kap a PEL-konstrukció megnyitásakor érvényes feltételek szerint mindaddig, amíg a betét a bank könyveiben kerül nyilvántartásra. A kormány – a hitelintézet vagy egyéb intézmény által kínált kamatlábon felül – további kamatfizetés formájában támogatja a PEL-konstrukciókat. Az 5. pontnak megfelelően az MPI-kamatláb-statisztikában a kamatnak csak a hitelintézet vagy egyéb intézmény által fizetett részét tüntetik fel. A kormánytól származó támogatást, amelyet a hitelintézeten vagy egyéb intézményen keresztül, de nem annak terhére fizetnek, figyelmen kívül kell hagyni.

1. függelék

Hó végi állományokra vonatkozó kamatlábak instrumentumfajtái

Az 1. táblázatban szereplő valamennyi kategória tekintetében havonta évesített kamatlábat („AAR”) vagy effektív kamatlábat („NDER”) kell jelenteni.

1.   táblázat

| | Szektor | Instrumentumfajta | Eredeti lejárat, felmondási idő, induláskori kamatlábrögzítés | Hó végi állomány mutató | Adatszolgáltatási kötelezettség |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Betétek euróban | Háztartások | Lekötött | Legfeljebb kétéves | 1 | AAR |
| Két éven túli | 2 | AAR |
| Nem pénzügyi vállalatok | Lekötött | Legfeljebb kétéves | 3 | AAR |
| Két éven túli | 4 | AAR |
| Repók | 5 | AAR |
| Hitelek euróban | Háztartások | Lakáscélú | Legfeljebb egy éves | 6 | AAR |
| Egy éven túli, legfeljebb ötéves | 7 | AAR |
| Öt éven túli | 8 | AAR |
| Fogyasztási hitel és egyéb hitelek | Legfeljebb egyéves | 9 | AAR |
| Egy éven túli, legfeljebb ötéves | 10 | AAR |
| Öt éven túli | 11 | AAR |
| Nem pénzügyi vállalatok | Legfeljebb egyéves | 12 | AAR |
| Egy éven túli, legfeljebb ötéves | 13 | AAR |
| Öt éven túli | 14 | AAR |

Szektor

Instrumentumfajta

Eredeti lejárat, felmondási idő, induláskori kamatlábrögzítés

Hó végi állomány mutató

Adatszolgáltatási kötelezettség

Betétek euróban

Háztartások

Lekötött

Legfeljebb kétéves

1

AAR

Két éven túli

2

AAR

Nem pénzügyi vállalatok

Lekötött

Legfeljebb kétéves

3

AAR

Két éven túli

4

AAR

Repók

5

AAR

Hitelek euróban

Háztartások

Lakáscélú

Legfeljebb egy éves

6

AAR

Egy éven túli, legfeljebb ötéves

7

AAR

Öt éven túli

8

AAR

Fogyasztási hitel és egyéb hitelek

Legfeljebb egyéves

9

AAR

Egy éven túli, legfeljebb ötéves

10

AAR

Öt éven túli

11

AAR

Nem pénzügyi vállalatok

Legfeljebb egyéves

12

AAR

Egy éven túli, legfeljebb ötéves

13

AAR

Öt éven túli

14

AAR

2. FÜGGELÉK

Új szerződésre vonatkozó kamatlábak instrumentumfajtái

A 2., 3., 4. és 5. táblázatban szereplő instrumentumfajták mindegyikére havonta évesített kamatlábat („AAR”) vagy effektív kamatlábat („NDER”) kell meghatározni. Az évesített kamatláb jelentésekor a vonatkozó szerződés összegét is jelenteni kell, ha a táblázatban az „összeg” szó szerepel.

A 2. táblázatban a 2. (a 33–35. mutató kivételével), 3. és 5. kategória kölcsönösen kizárja egymást az egyes táblázatokban. Így a 2. táblázat (a 33–35. mutató kivételével), és/vagy a 3. táblázat és/vagy az 5. táblázat bármelyik mutatója alatt jelentett hitel nem jelenthető újra ugyanazon táblázatban bármely más mutató alatt, kivéve a 33–35. mutatót, amelyeket a 20–22. mutató alatt is jelenteni kell. A 3. táblázat bármely kategóriája alatt jelentett valamennyi hitelt a 2. táblázat megfelelő kategóriája alatt is fel kell tüntetni. A 4. táblázat mutatói a 2., illetve – ha fedezettek – a 3. táblázat almutatói; ezért a 4. táblázat alatt jelentett bármely hitelt adott esettől függően a 2. vagy a 3. táblázatban is fel kell tüntetni.

Az 5. táblázat kizárólag az APRC-re vonatkozik. Az 5. táblázatban feltüntetett hiteleket adott esettől függően a 2., 3. és 4. táblázatokban is szerepeltetni kell, figyelemmel az APRC különböző módszertanára a 9. pontnak megfelelően.

Az új szerződés koncepciója kiterjed a teljes állományra, azaz a hó végi állományokra az egynapos betétek, a felmondásos betétek, az újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek, valamint a nyújtott hitelkártya-tartozások, azaz az 1., 5., 6., 7., 12., 23., 32. és 36. mutató esetében.

2.   táblázat

| | Szektor | Instrumentumfajta | Eredeti lejárat, felmondási idő, induláskori kamatlábrögzítés | Új szerződés mutató | Adatszolgáltatási kötelezettség |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Betétek euróban | Háztartások | Egynapos | 1 | AAR |
| Lekötött | Legfeljebb egyéves lejárat | 2 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb kétéves lejárat | 3 | AAR, összeg |
| Két éven túli lejárat | 4 | AAR, összeg |
| Felmondásos (8) | Legfeljebb három hónapos felmondással | 5 | AAR |
| Három hónapon túli felmondás | 6 | AAR |
| Nem pénzügyi vállalatok | Egynapos | 7 | AAR |
| Meghatározott lejárattal | Legfeljebb egyéves lejárat | 8 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb kétéves lejárat | 9 | AAR, összeg |
| Két éven túli lejárat | 10 | AAR, összeg |
| Repók | 11 | AAR, összeg |
| Hitelek euróban | Háztartások | Újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek | 12 | AAR |
| Nyújtott hitelkártya-tartozás | 32 | AAR |
| Fogyasztási | Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 13 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 14 | AAR, összeg |
| Öt éven túli induláskori kamatrögzítés | 15 | AAR, összeg |
| Lakáscélú | Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 16 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 17 | AAR, összeg |
| Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés | 18 | AAR, összeg |
| Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés | 19 | AAR, összeg |
| Egyéb célra | Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 20 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 21 | AAR, összeg |
| Öt éven túli induláskori kamatrögzítés | 22 | AAR, összeg |
| Egyéb célra, amelyből: egyéni vállalkozó | Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 33 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 34 | AAR, összeg |
| Öt éven túli induláskori kamatrögzítés | 35 | AAR, összeg |
| Nem pénzügyi vállalatok | Újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek | 23 | AAR |
| Nyújtott hitelkártya-tartozás | 36 | AAR |
| Hitelek 0,25 millió EUR összeghatárig | Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés | 37 | AAR, összeg |
| Három hónapon túli, legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 38 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb hároméves induláskori kamatrögzítés | 39 | AAR, összeg |
| Három éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 40 | AAR, összeg |
| Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés | 41 | AAR, összeg |
| Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés | 42 | AAR, összeg |
| Hitelek 0,25 millió EUR felett, legfeljebb 1 millió EUR összeghatárig | Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés | 43 | AAR, összeg |
| Három hónapon túli, legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 44 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb hároméves induláskori kamatrögzítés | 45 | AAR, összeg |
| Három éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 46 | AAR, összeg |
| Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés | 47 | AAR, összeg |
| Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés | 48 | AAR, összeg |
| Hitelek 1 millió EUR felett | Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés | 49 | AAR, összeg |
| Három hónapon túli, legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 50 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb hároméves induláskori kamatrögzítés | 51 | AAR, összeg |
| Három éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 52 | AAR, összeg |
| Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés | 53 | AAR, összeg |
| Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés | 54 | AAR, összeg |

Szektor

Instrumentumfajta

Eredeti lejárat, felmondási idő, induláskori kamatlábrögzítés

Új szerződés mutató

Adatszolgáltatási kötelezettség

Betétek euróban

Háztartások

Egynapos

1

AAR

Lekötött

Legfeljebb egyéves lejárat

2

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb kétéves lejárat

3

AAR, összeg

Két éven túli lejárat

4

AAR, összeg

Felmondásos (8)

Legfeljebb három hónapos felmondással

5

AAR

Három hónapon túli felmondás

6

AAR

Nem pénzügyi vállalatok

Egynapos

7

AAR

Meghatározott lejárattal

Legfeljebb egyéves lejárat

8

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb kétéves lejárat

9

AAR, összeg

Két éven túli lejárat

10

AAR, összeg

Repók

11

AAR, összeg

Hitelek euróban

Háztartások

Újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek

12

AAR

Nyújtott hitelkártya-tartozás

32

AAR

Fogyasztási

Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

13

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

14

AAR, összeg

Öt éven túli induláskori kamatrögzítés

15

AAR, összeg

Lakáscélú

Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

16

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

17

AAR, összeg

Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés

18

AAR, összeg

Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés

19

AAR, összeg

Egyéb célra

Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

20

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

21

AAR, összeg

Öt éven túli induláskori kamatrögzítés

22

AAR, összeg

Egyéb célra, amelyből: egyéni vállalkozó

Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

33

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

34

AAR, összeg

Öt éven túli induláskori kamatrögzítés

35

AAR, összeg

Nem pénzügyi vállalatok

Újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek

23

AAR

Nyújtott hitelkártya-tartozás

36

AAR

Hitelek 0,25 millió EUR összeghatárig

Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés

37

AAR, összeg

Három hónapon túli, legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

38

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb hároméves induláskori kamatrögzítés

39

AAR, összeg

Három éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

40

AAR, összeg

Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés

41

AAR, összeg

Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés

42

AAR, összeg

Hitelek 0,25 millió EUR felett, legfeljebb 1 millió EUR összeghatárig

Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés

43

AAR, összeg

Három hónapon túli, legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

44

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb hároméves induláskori kamatrögzítés

45

AAR, összeg

Három éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

46

AAR, összeg

Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés

47

AAR, összeg

Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés

48

AAR, összeg

Hitelek 1 millió EUR felett

Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés

49

AAR, összeg

Három hónapon túli, legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

50

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb hároméves induláskori kamatrögzítés

51

AAR, összeg

Három éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

52

AAR, összeg

Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés

53

AAR, összeg

Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés

54

AAR, összeg

3.   táblázat

Új szerződés hitelek fedezettel és/vagy biztosítékkal

| | Szektor | Instrumentumfajta | Induláskori kamatlábrögzítés | Új szerződés mutató | Adatszolgáltatási kötelezettség |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hitelek euróban | Háztartások | Fogyasztási | Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 55 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 56 | AAR, összeg |
| Öt éven túli induláskori kamatrögzítés | 57 | AAR, összeg |
| Lakáscélú | Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 58 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 59 | AAR, összeg |
| Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés | 60 | AAR, összeg |
| Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés | 61 | AAR, összeg |
| Nem pénzügyi vállalatok | Hitelek 0,25 millió EUR összeghatárig | Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés | 62 | AAR, összeg |
| Három hónapon túli, legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 63 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb hároméves induláskori kamatrögzítés | 64 | AAR, összeg |
| Három éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 65 | AAR, összeg |
| Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés | 66 | AAR, összeg |
| Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés | 67 | AAR, összeg |
| Hitelek 0,25 millió EUR felett, legfeljebb 1 millió EUR összeghatárig | Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés | 68 | AAR, összeg |
| Három hónapon túli, legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 69 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb hároméves induláskori kamatrögzítés | 70 | AAR, összeg |
| Három éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 71 | AAR, összeg |
| Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés | 72 | AAR, összeg |
| Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés | 73 | AAR, összeg |
| Hitelek 1 millió EUR felett | Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés | 74 | AAR, összeg |
| Három hónapon túli, legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 75 | AAR, összeg |
| Egy éven túli, legfeljebb hároméves induláskori kamatrögzítés | 76 | AAR, összeg |
| Három éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 77 | AAR, összeg |
| Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés | 78 | AAR, összeg |
| Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés | 79 | AAR, összeg |

Szektor

Instrumentumfajta

Induláskori kamatlábrögzítés

Új szerződés mutató

Adatszolgáltatási kötelezettség

Hitelek euróban

Háztartások

Fogyasztási

Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

55

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

56

AAR, összeg

Öt éven túli induláskori kamatrögzítés

57

AAR, összeg

Lakáscélú

Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

58

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

59

AAR, összeg

Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés

60

AAR, összeg

Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés

61

AAR, összeg

Nem pénzügyi vállalatok

Hitelek 0,25 millió EUR összeghatárig

Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés

62

AAR, összeg

Három hónapon túli, legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

63

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb hároméves induláskori kamatrögzítés

64

AAR, összeg

Három éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

65

AAR, összeg

Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés

66

AAR, összeg

Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés

67

AAR, összeg

Hitelek 0,25 millió EUR felett, legfeljebb 1 millió EUR összeghatárig

Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés

68

AAR, összeg

Három hónapon túli, legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

69

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb hároméves induláskori kamatrögzítés

70

AAR, összeg

Három éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

71

AAR, összeg

Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés

72

AAR, összeg

Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés

73

AAR, összeg

Hitelek 1 millió EUR felett

Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés

74

AAR, összeg

Három hónapon túli, legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

75

AAR, összeg

Egy éven túli, legfeljebb hároméves induláskori kamatrögzítés

76

AAR, összeg

Három éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

77

AAR, összeg

Öt éven túli, legfeljebb tízéves induláskori kamatrögzítés

78

AAR, összeg

Tíz éven túli induláskori kamatrögzítés

79

AAR, összeg

4.   táblázat

Nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott, egy éven aluli induláskori kamatrögzítéssel és egy éven túli futamidővel rendelkező hitelekre vonatkozó új szerződések

| | Szektor | Instrumentumfajta | Összes hitel/fedezettel/garanciával rendelkező hitelek eredeti futamidő szerint | Új szerződés mutató | Adatszolgáltatási kötelezettség |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hitelek euróban | Nem pénzügyi vállalatok | Hitelek 0,25 millió EUR összeghatárig | Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés, egy éven túli eredeti futamidővel | 80 | AAR, összeg |
| Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés, egy éven túli eredeti futamidővel, kizárólag fedezettel/garanciával rendelkező hitelek | 81 | AAR, összeg |
| Hitelek 0,25 millió EUR felett, legfeljebb 1 millió EUR összeghatárig | Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés, egy éven túli eredeti futamidővel | 82 | AAR, összeg |
| Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés, egy éven túli eredeti futamidővel, kizárólag fedezettel/garanciával rendelkező hitelek | 83 | AAR, összeg |
| Hitelek 1 millió EUR felett | Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés, egy éven túli eredeti futamidővel | 84 | AAR, összeg |
| Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés, egy éven túli eredeti futamidővel, kizárólag fedezettel/garanciával rendelkező hitelek | 85 | AAR, összeg |

Szektor

Instrumentumfajta

Összes hitel/fedezettel/garanciával rendelkező hitelek eredeti futamidő szerint

Új szerződés mutató

Adatszolgáltatási kötelezettség

Hitelek euróban

Nem pénzügyi vállalatok

Hitelek 0,25 millió EUR összeghatárig

Változó kamatozás és legfeljebb három hónapos induláskori kamatrögzítés, egy éven túli eredeti futamidővel

80

AAR, összeg

Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés, egy éven túli eredeti futamidővel, kizárólag fedezettel/garanciával rendelkező hitelek

81

AAR, összeg

Hitelek 0,25 millió EUR felett, legfeljebb 1 millió EUR összeghatárig

Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés, egy éven túli eredeti futamidővel

82

AAR, összeg

Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés, egy éven túli eredeti futamidővel, kizárólag fedezettel/garanciával rendelkező hitelek

83

AAR, összeg

Hitelek 1 millió EUR felett

Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés, egy éven túli eredeti futamidővel

84

AAR, összeg

Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés, egy éven túli eredeti futamidővel, kizárólag fedezettel/garanciával rendelkező hitelek

85

AAR, összeg

5.   táblázat

Háztartásoknak nyújtott hitelekre vonatkozó új szerződések

| | Szektor | Instrumentumfajta | Összes hitel | Új szerződés mutató | Adatszolgáltatási kötelezettség |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Hitelek euróban | Háztartások | Fogyasztási | APRC | 30 | APRC |
| Lakáscélú | APRC | 31 | APRC |

Szektor

Instrumentumfajta

Összes hitel

Új szerződés mutató

Adatszolgáltatási kötelezettség

Hitelek euróban

Háztartások

Fogyasztási

APRC

30

APRC

Lakáscélú

APRC

31

APRC

---

(1)  HL L 133., 2008.5.22., 66. o.

1

(2)  Az NKB-k a háztartásokat segítő nonprofit intézmények esetében a fogyasztási hitelre és a háztartásoknak nyújtott lakáscélú hitelekre felmentést adhatnak

2

(3)  HL L 15., 2009.1.20., 14. o.

3

(4)  A Közösségen belüli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről szóló, 1996. június 25-i 2223/96/EK tanácsi rendelet (HL L 310., 1996.11.30., 1. o.) A. mellékletében szereplő, Nemzeti Számlák Európai Rendszere (ESA) 1995. szerint meghatározott S.14 és S.15 összesítve.

4

(5)  Az ESA 1995. szerint meghatározott S.11.

5

(6)  HL L 177., 2006.6.30., 1. o.

6

(7)  A súlyozott átlagkamatlábak esetén nincs szükség bővítési tényezőkre, amennyiben azt feltételezik, hogy a minta alapján végzett becslés a teljes lehetséges adatszolgáltatói körre vonatkozó becslés (például mert az érintett instrumentummal kapcsolatos valamennyi szerződést egy mintaintézet kötötte).

7

(8)  Ezen instrumentumfajta esetében a háztartásokat és a nem pénzügyi vállalatokat összevonják és a háztartási szektorba helyezik.

8

---

III. MELLÉKLET

„IV. MELLÉKLET

ÁTMENETI RENDELKEZÉSEK

A 2010. decemberi referencia-hónapig bezárólag az I. melléklet 10. pontja a következőképpen szól:

»A nemzeti minta minimális mérete olyan, hogy

| a) | az új szerződésekre vonatkozó kamatlábak összes instrumentumfajtára vonatkozó átlagának legnagyobb véletlen hibája (1) ne haladja meg a 10 bázispontot 90 %-os megbízhatósági szintnél (2); vagy |
| --- | --- |

a)

az új szerződésekre vonatkozó kamatlábak összes instrumentumfajtára vonatkozó átlagának legnagyobb véletlen hibája (1) ne haladja meg a 10 bázispontot 90 %-os megbízhatósági szintnél (2); vagy

| b) | lefedi a rezidens lehetséges adatszolgáltatói kör legalább 30 %-át; abban az esetben, ha a rezidens lehetséges adatszolgáltatói kör 30 %-a több mint 100, a nemzeti minta minimális mérete ettől függetlenül 100 adatszolgáltatóra korlátozódhat; vagy |
| --- | --- |

b)

lefedi a rezidens lehetséges adatszolgáltatói kör legalább 30 %-át; abban az esetben, ha a rezidens lehetséges adatszolgáltatói kör 30 %-a több mint 100, a nemzeti minta minimális mérete ettől függetlenül 100 adatszolgáltatóra korlátozódhat; vagy

| c) | az adatszolgáltatók a nemzeti mintában lefedjék a részt vevő tagállamokban rezidens háztartásoktól és nem pénzügyi vállalatoktól kapott eurobetétek állományának legalább 75 %-át, illetve az ezeknek nyújtott eurohitelek legalább 75 %-át.« |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltatók a nemzeti mintában lefedjék a részt vevő tagállamokban rezidens háztartásoktól és nem pénzügyi vállalatoktól kapott eurobetétek állományának legalább 75 %-át, illetve az ezeknek nyújtott eurohitelek legalább 75 %-át.«

A 2010. decemberi referencia-hónapig bezárólag a II. melléklet 61. pontja a következőképpen szól:

»Az NKB-k mentességet engedélyezhetnek a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott, biztosított/garantált hitelek kamatlábai és üzleti volumene jelentése tekintetében (62–85. mutató), amennyiben

| — | a megfelelő tétel nemzeti összevont üzleti volumene (37–54. mutató) valamennyi hitelt lefedően ugyanabban a nagyság kategóriában valamennyi hitel összege nemzeti összevont üzleti volumene 10 %-ánál és az euroövezeti szinten az ugyanazon hitelnagyság és az induláskori kamatlábrögzítés üzleti volumenének 2 %-ánál kevesebbet képvisel, vagy |
| --- | --- |

—

a megfelelő tétel nemzeti összevont üzleti volumene (37–54. mutató) valamennyi hitelt lefedően ugyanabban a nagyság kategóriában valamennyi hitel összege nemzeti összevont üzleti volumene 10 %-ánál és az euroövezeti szinten az ugyanazon hitelnagyság és az induláskori kamatlábrögzítés üzleti volumenének 2 %-ánál kevesebbet képvisel, vagy

| — | a valamennyi (fedezett vagy fedezetlen) hitelt lefedő, megfelelő tétel nemzeti összevont üzleti volumene a hitel megfelelő nagysága és az induláskori kamatlábrögzítés kategória tekintetében az alábbi táblázatban szereplő mutatók vonatkozásában (korábbi új szerződés 24–29. mutató a II. melléklet 2. függeléke 2. táblázatában) kevesebb, mint 100 millió EUR 2008 decemberében. |
| --- | --- |

—

a valamennyi (fedezett vagy fedezetlen) hitelt lefedő, megfelelő tétel nemzeti összevont üzleti volumene a hitel megfelelő nagysága és az induláskori kamatlábrögzítés kategória tekintetében az alábbi táblázatban szereplő mutatók vonatkozásában (korábbi új szerződés 24–29. mutató a II. melléklet 2. függeléke 2. táblázatában) kevesebb, mint 100 millió EUR 2008 decemberében.

| | Szektor | Instrumentumfajta | Eredeti lejárat, felmondási idő, induláskori kamatlábrögzítés | Korábbi új szerződés mutató |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hitelek euróban | Nem pénzügyi vállalatok | Hitelek 1 millió EUR összeghatárig (3) | Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 24 |
| Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 25 |
| Öt éven túli induláskori kamatrögzítés | 26 |
| Hitelek 1 millió EUR felett | Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés | 27 |
| Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés | 28 |
| Öt éven túli induláskori kamatrögzítés | 29 |

Szektor

Instrumentumfajta

Eredeti lejárat, felmondási idő, induláskori kamatlábrögzítés

Korábbi új szerződés mutató

Hitelek euróban

Nem pénzügyi vállalatok

Hitelek 1 millió EUR összeghatárig (3)

Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

24

Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

25

Öt éven túli induláskori kamatrögzítés

26

Hitelek 1 millió EUR felett

Változó kamatozás és legfeljebb egyéves induláskori kamatrögzítés

27

Egy éven túli, legfeljebb ötéves induláskori kamatrögzítés

28

Öt éven túli induláskori kamatrögzítés

29

Amennyiben a mentesítést megadták, a fenti határértékeket évente ellenőrizni kell.«”

---

(1)  Formula , ahol D a maximális véletlen hiba, zα/2 a normáleloszlásból vagy az adatok szerkezete szerinti bármilyen alkalmas eloszlásból (pl. t-eloszlás) számított tényező 1-α megbízhatósági szint feltételezésével, var(Image ) paraméter becslőfüggvényének eltérése és var(Image ) paraméter becslőfüggvényének becsült eltérése.

1

α/2

(2)  Az NKB-k a 90 %-os biztonsági szinten mért 10 bázispontos abszolút mértéket közvetlenül átválthatják a becslő elfogadható maximális eltérési együtthatójában kifejezett relatív mértékre.

2

(3)  Ebben a táblázatban az »-ig«»-val bezárólag«-ként értendő.

3

---

IRÁNYELVEK

| 8.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/97 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/97

---

A BIZOTTSÁG 2009/27/EK IRÁNYELVE

(2009. április 7.)

a 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv egyes mellékleteinek a kockázatkezelésre vonatkozó technikai rendelkezések tekintetében történő módosításáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a befektetési vállalkozások és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló, 2006. június 14-i 2006/49/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen 41. cikkének (1) bekezdése g) pontjára,

mivel:

| (1) | Annak érdekében, hogy a 2006/49/EK irányelvet az EU egészében egységesen hajtsák végre és alkalmazzák, a Bizottság és az európai bankfelügyelők bizottsága 2006-ban munkacsoportot hozott létre (a tőkekövetelmény-irányelv átültetésével foglalkozó csoport), amelynek feladata az irányelv végrehajtásával és alkalmazásával kapcsolatos kérdések megvitatása és megoldása. A tőkekövetelmény-irányelv átültetésével foglalkozó csoport szerint a 2006/49/EK irányelv I., II. és VII. mellékletében foglalt egyes technikai rendelkezéseket pontosítani kell egységes alkalmazásuk biztosítása érdekében. Ezenkívül egyes rendelkezések nem arányosak a hitelintézetek megalapozott kockázatkezelési gyakorlatával. Ezért helyénvaló az ilyen rendelkezések kiigazítása. |
| --- | --- |

(1)

Annak érdekében, hogy a 2006/49/EK irányelvet az EU egészében egységesen hajtsák végre és alkalmazzák, a Bizottság és az európai bankfelügyelők bizottsága 2006-ban munkacsoportot hozott létre (a tőkekövetelmény-irányelv átültetésével foglalkozó csoport), amelynek feladata az irányelv végrehajtásával és alkalmazásával kapcsolatos kérdések megvitatása és megoldása. A tőkekövetelmény-irányelv átültetésével foglalkozó csoport szerint a 2006/49/EK irányelv I., II. és VII. mellékletében foglalt egyes technikai rendelkezéseket pontosítani kell egységes alkalmazásuk biztosítása érdekében. Ezenkívül egyes rendelkezések nem arányosak a hitelintézetek megalapozott kockázatkezelési gyakorlatával. Ezért helyénvaló az ilyen rendelkezések kiigazítása.

| (2) | A 2006/49/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A 2006/49/EK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

| (3) | Az ebben az irányelvben előírt rendelkezések összhangban vannak az európai bankbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(3)

Az ebben az irányelvben előírt rendelkezések összhangban vannak az európai bankbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A 2006/49/EK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | A 8. B. pont helyébe a következő szöveg lép:
  „B.   A KOCKÁZATOT ÁTADÓ KEZELÉSE
  A hitelkockázatot átadó fél (kockázatot átadó) szempontjából a pozíciókat a »tükörelv« alapján, a kockázatot átvevővel szimmetrikusan határozzák meg, kivéve a hitelfedezettel kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt (amely nem eredményez rövid pozíciót a kibocsátónál). Ha egy adott időpontban olyan vételi opció merül fel, amelynél a kötési árfolyam előre meghatározott időpontban emelkedik, az az időpont tekintendő a védelem lejáratának. Az első nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívák és az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívák esetén a »tükörelv« helyett az alábbi kezelés alkalmazandó.

  Első Nemteljesítéskor Lehívható Hitelderivatívák

  Amennyiben egy intézmény több, hitelderivatíva alapjául szolgáló referenciaegység esetében olyan feltételek mellett szerez hitelkockázati fedezetet, hogy az eszközök első nemteljesítése kiváltja a fizetést, és ez a hitelkockázati esemény megszünteti a szerződést, az intézmény azon referenciaegység vonatkozásában, amelyikre az alapul szolgáló referenciaegységek közül e melléklet 1. táblázata alapján a legalacsonyabb egyedi kockázatra vonatkozó tőkekövetelmény alkalmazandó, ellensúlyozhatja az egyedi kockázatot.

  N-Edik Nemteljesítéskor Lehívható Hitelderivatívák

  Amennyiben a kitettségek n-edik nemteljesítése váltja ki a fizetést a hitelkockázati fedezet keretében, a kockázatot átadó csak akkor ellensúlyozhatja az egyedi kockázatot, ha az elsőtől az n-1-edik nemteljesítésre is fedezetet szerzett vagy ha n-1 nemteljesítés már felmerült. Ilyen esetekben az első nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákkal kapcsolatban fent meghatározott módszert kell megfelelően módosítva alkalmazni az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívák kezeléséhez”. |
| --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

A 8. B. pont helyébe a következő szöveg lép:

„B.   A KOCKÁZATOT ÁTADÓ KEZELÉSE

A hitelkockázatot átadó fél (kockázatot átadó) szempontjából a pozíciókat a »tükörelv« alapján, a kockázatot átvevővel szimmetrikusan határozzák meg, kivéve a hitelfedezettel kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírt (amely nem eredményez rövid pozíciót a kibocsátónál). Ha egy adott időpontban olyan vételi opció merül fel, amelynél a kötési árfolyam előre meghatározott időpontban emelkedik, az az időpont tekintendő a védelem lejáratának. Az első nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívák és az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívák esetén a »tükörelv« helyett az alábbi kezelés alkalmazandó.

Első Nemteljesítéskor Lehívható Hitelderivatívák

Amennyiben egy intézmény több, hitelderivatíva alapjául szolgáló referenciaegység esetében olyan feltételek mellett szerez hitelkockázati fedezetet, hogy az eszközök első nemteljesítése kiváltja a fizetést, és ez a hitelkockázati esemény megszünteti a szerződést, az intézmény azon referenciaegység vonatkozásában, amelyikre az alapul szolgáló referenciaegységek közül e melléklet 1. táblázata alapján a legalacsonyabb egyedi kockázatra vonatkozó tőkekövetelmény alkalmazandó, ellensúlyozhatja az egyedi kockázatot.

N-Edik Nemteljesítéskor Lehívható Hitelderivatívák

Amennyiben a kitettségek n-edik nemteljesítése váltja ki a fizetést a hitelkockázati fedezet keretében, a kockázatot átadó csak akkor ellensúlyozhatja az egyedi kockázatot, ha az elsőtől az n-1-edik nemteljesítésre is fedezetet szerzett vagy ha n-1 nemteljesítés már felmerült. Ilyen esetekben az első nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívákkal kapcsolatban fent meghatározott módszert kell megfelelően módosítva alkalmazni az n-edik nemteljesítéskor lehívható hitelderivatívák kezeléséhez”.

| b) | A 14. pontban az 1. táblázat helyébe a következő táblázat lép:
  „1.   táblázat







  Kategóriák | Egyedi kockázatra vonatkozó tőkekövetelmény |
| --- | --- | --- |
| Központi kormányzatok által kibocsátott vagy garantált, központi bankok, nemzetközi szervezetek, multilaterális fejlesztési bankok, illetve tagállami regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek megfelelnek a hitelminősítés első besorolásának, vagy a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján 0 % kockázati súlyozást kapnának. | 0 % |
| Központi kormányzatok által kibocsátott vagy garantált, központi bankok, nemzetközi szervezetek, multilaterális fejlesztési bankok, illetve tagállami regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés második vagy harmadik besorolásának, illetve intézmények által kibocsátott vagy garantált, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés első vagy második besorolásának, és intézmények által kibocsátott vagy garantált, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv VI. melléklete 1. része 29. pontjának kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés harmadik besorolásának, valamint társaságok által kibocsátott vagy garantált, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés első, második vagy harmadik besorolásának.
  Egyéb, a 15. pontban meghatározott minősítő tételek. | 0,25 % (a végső lejáratig hátralevő futamidő hat hónap vagy annál kevesebb)
  1,00 % (a végső lejáratig hátralevő futamidő hat hónapnál több és legfeljebb 24 hónap)
  1,60 % (a lejáratig hátralevő futamidő meghaladja a 24 hónapot) |
| Központi kormányzatok által kibocsátott vagy garantált, központi bankok, nemzetközi szervezetek, multilaterális fejlesztési bankok, illetve tagállami regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés negyedik vagy ötödik besorolásának, illetve intézmények által kibocsátott vagy garantált, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv VI. melléklete 1. része 26. pontjának kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés harmadik besorolásának, valamint társaságok által kibocsátott vagy garantált, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés negyedik besorolásának. Kijelölt KHMI által nem hitelminősített kitettségek. | 8,00 % |
| Központi kormányzatok által kibocsátott vagy garantált, központi bankok, nemzetközi szervezetek, multilaterális fejlesztési bankok, illetve tagállami regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés hatodik besorolásának, illetve társaságok által kibocsátott vagy garantált, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés ötödik vagy hatodik besorolásának. | 12,00 %” |

b)

A 14. pontban az 1. táblázat helyébe a következő táblázat lép:

„1.   táblázat

Kategóriák

Egyedi kockázatra vonatkozó tőkekövetelmény

Központi kormányzatok által kibocsátott vagy garantált, központi bankok, nemzetközi szervezetek, multilaterális fejlesztési bankok, illetve tagállami regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek megfelelnek a hitelminősítés első besorolásának, vagy a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján 0 % kockázati súlyozást kapnának.

0 %

Központi kormányzatok által kibocsátott vagy garantált, központi bankok, nemzetközi szervezetek, multilaterális fejlesztési bankok, illetve tagállami regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés második vagy harmadik besorolásának, illetve intézmények által kibocsátott vagy garantált, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés első vagy második besorolásának, és intézmények által kibocsátott vagy garantált, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv VI. melléklete 1. része 29. pontjának kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés harmadik besorolásának, valamint társaságok által kibocsátott vagy garantált, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés első, második vagy harmadik besorolásának.

Egyéb, a 15. pontban meghatározott minősítő tételek.

0,25 % (a végső lejáratig hátralevő futamidő hat hónap vagy annál kevesebb)

1,00 % (a végső lejáratig hátralevő futamidő hat hónapnál több és legfeljebb 24 hónap)

1,60 % (a lejáratig hátralevő futamidő meghaladja a 24 hónapot)

Központi kormányzatok által kibocsátott vagy garantált, központi bankok, nemzetközi szervezetek, multilaterális fejlesztési bankok, illetve tagállami regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés negyedik vagy ötödik besorolásának, illetve intézmények által kibocsátott vagy garantált, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv VI. melléklete 1. része 26. pontjának kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés harmadik besorolásának, valamint társaságok által kibocsátott vagy garantált, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés negyedik besorolásának. Kijelölt KHMI által nem hitelminősített kitettségek.

8,00 %

Központi kormányzatok által kibocsátott vagy garantált, központi bankok, nemzetközi szervezetek, multilaterális fejlesztési bankok, illetve tagállami regionális kormányzatok vagy helyi hatóságok által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés hatodik besorolásának, illetve társaságok által kibocsátott vagy garantált, hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok, amelyek a 2006/48/EK irányelv 78–83. cikkének kockázatsúlyozási szabályai alapján megfelelnek a hitelminősítés ötödik vagy hatodik besorolásának.

12,00 %”

| 2. | A II. mellékletben a 11. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „11. | Amennyiben a kereskedési könyvben szereplő hitelderivatíva belső fedezeti ügylet részét képezi és a hitelkockázati fedezet a 2006/48/EK irányelv szerint elismert, abból kell kiindulni, hogy a hitelderivatívában lévő pozícióból nem ered partnerkockázat. Ennek alternatívájaként egy intézmény a partner-hitelkockázat tőkekövetelményének számítása céljából következetesen bevonhat a kereskedési könyvben szereplő, belső fedezeti ügylet részét képező vagy a partner-hitelkockázati kitettséggel szembeni fedezetként vásárolt minden hitelderivatívát, ha a hitelkockázati fedezet a 2006/48/EK irányelv szerint elismert.” |
| --- | --- | --- |

2.

A II. mellékletben a 11. pont helyébe a következő szöveg lép:

„11.

Amennyiben a kereskedési könyvben szereplő hitelderivatíva belső fedezeti ügylet részét képezi és a hitelkockázati fedezet a 2006/48/EK irányelv szerint elismert, abból kell kiindulni, hogy a hitelderivatívában lévő pozícióból nem ered partnerkockázat. Ennek alternatívájaként egy intézmény a partner-hitelkockázat tőkekövetelményének számítása céljából következetesen bevonhat a kereskedési könyvben szereplő, belső fedezeti ügylet részét képező vagy a partner-hitelkockázati kitettséggel szembeni fedezetként vásárolt minden hitelderivatívát, ha a hitelkockázati fedezet a 2006/48/EK irányelv szerint elismert.”

| 3. | A VII. melléklet C. részében a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:






  „3. | Az 1. és 2. ponttól eltérően, ha az intézmény a kereskedési könyvben nyilvántartott hitelderivatíva felhasználásával a kereskedési könyvben nem szereplő hitelkockázati kitettséget fedez (belső fedezeti ügylet alkalmazásával), a tőkekövetelmény számításának szempontjából a kereskedési könyvön kívüli kockázat nem tekintendő fedezettnek, hacsak az intézmény a kereskedési könyvben nem szereplő kockázat tekintetében elismert fedezeti védelmet nyújtó harmadik féltől a 2006/48/EK irányelv VIII. melléklete 2. része 19. pontja előírásainak megfelelő hitelderivatívát nem vásárol. A II. melléklet 11. pontja második mondatának sérelme nélkül, amennyiben ilyen harmadik fél által nyújtott védelem megvásárlásra került, és a tőkekövetelmény számításának céljából elismerik a kereskedési könyvön kívüli kockázat fedezeteként, sem a belső, sem a külső hitelderivatíva-fedezetet nem lehet a kereskedési könyvbe belevenni a tőkekövetelmény számításának céljából.” |
| --- | --- | --- |

3.

A VII. melléklet C. részében a 3. pont helyébe a következő szöveg lép:

„3.

Az 1. és 2. ponttól eltérően, ha az intézmény a kereskedési könyvben nyilvántartott hitelderivatíva felhasználásával a kereskedési könyvben nem szereplő hitelkockázati kitettséget fedez (belső fedezeti ügylet alkalmazásával), a tőkekövetelmény számításának szempontjából a kereskedési könyvön kívüli kockázat nem tekintendő fedezettnek, hacsak az intézmény a kereskedési könyvben nem szereplő kockázat tekintetében elismert fedezeti védelmet nyújtó harmadik féltől a 2006/48/EK irányelv VIII. melléklete 2. része 19. pontja előírásainak megfelelő hitelderivatívát nem vásárol. A II. melléklet 11. pontja második mondatának sérelme nélkül, amennyiben ilyen harmadik fél által nyújtott védelem megvásárlásra került, és a tőkekövetelmény számításának céljából elismerik a kereskedési könyvön kívüli kockázat fedezeteként, sem a belső, sem a külső hitelderivatíva-fedezetet nem lehet a kereskedési könyvbe belevenni a tőkekövetelmény számításának céljából.”

2. cikk

(1)   A tagállamok legkésőbb 2010. október 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. E rendelkezések szövegét, valamint az e rendelkezések és az irányelv közötti megfelelést bemutató táblázatot haladéktalanul megküldik a Bizottságnak.

A tagállamok ezeket a rendelkezéseket 2010. december 31-től kezdődően alkalmazzák.

A tagállamok által elfogadott rendelkezéseknek hivatkozniuk kell erre az irányelvre, vagy hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozással együtt kell megjelenniük. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok megküldik a Bizottságnak nemzeti joguk azon főbb rendelkezéseinek szövegét, amelyeket az irányelv tárgykörében fogadnak el.

3. cikk

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 7-én.

a Bizottság részéről

Charlie McCREEVY

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 177., 2006.6.30., 201. o.

1

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Bizottság

| 8.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/100 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/100

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2009. április 6.)

a 79/542/EGK tanácsi határozatnak az állatok légi úton való szállításának, egyes harmadik országokon keresztül történő átszállításának, valamint egypatások bizonyos húsaira vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványok, továbbá bizonyos friss húsok átszállítása és tárolása tekintetében történő módosításáról

(az értesítés a C(2009) 2273. számú dokumentummal történt)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2009/317/EK)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek termelésére, feldolgozására, forgalmazására és behozatalára irányadó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról szóló, 2002. december 16-i 2002/99/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 8. cikke bevezető mondatára, 8. cikke (4) bekezdésére és 8. cikke (5) bekezdésének harmadik francia bekezdésére,

tekintettel az egyes élő patás állatok Közösségbe történő behozatalára, valamint a Közösségen való átszállítására vonatkozó állat-egészségügyi szabályok megállapításáról, a 90/426/EGK és 92/65/EGK irányelv módosításáról, valamint a 72/462/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2004. április 26-i 2004/68/EK tanácsi irányelvre (2) és különösen annak 6. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló, 1976. december 21-i 79/542/EGK tanácsi határozat (3) meghatározza azokat az állat-egészségügyi feltételeket, amelyek az élő állatoknak (a lófélék kivételével), valamint ezen állatok friss húsának (a lóféléket is beleértve, de a húskészítmények kivételével) a Közösségbe történő behozatalára vonatkoznak. |
| --- | --- |

(1)

Az egyes élő állatoknak és azok friss húsának a Közösségbe történő behozatalára feljogosított harmadik országok vagy harmadik országok részei jegyzékének megállapításáról, valamint az állat- és közegészségügyi feltételek és a szükséges állatorvosi bizonyítványok meghatározásáról szóló, 1976. december 21-i 79/542/EGK tanácsi határozat (3) meghatározza azokat az állat-egészségügyi feltételeket, amelyek az élő állatoknak (a lófélék kivételével), valamint ezen állatok friss húsának (a lóféléket is beleértve, de a húskészítmények kivételével) a Közösségbe történő behozatalára vonatkoznak.

| (2) | A 79/542/EGK határozat 6. cikke a Közösségbe történő behozatalra szánt élő állatok szállítására vonatkozik. Az ilyen állatok légi úton történő szállítása a Közösség számára állat-egészségügyi kockázatot jelent az állatbetegségeket terjesztő kórokozó-átvivő rovarok miatt, amelyek jelen lehetnek a légi szállításra szolgáló járműben. Ezért helyénvaló intézkedéseket elrendelni az ilyen szállítási eszköz fertőtlenítése céljából annak érdekében, hogy az állatok behozatala során ne fordulhasson elő potenciálisan fertőzött kórokozó-átvivő rovaroknak a Közösségbe történő véletlenszerű behurcolása. |
| --- | --- |

(2)

A 79/542/EGK határozat 6. cikke a Közösségbe történő behozatalra szánt élő állatok szállítására vonatkozik. Az ilyen állatok légi úton történő szállítása a Közösség számára állat-egészségügyi kockázatot jelent az állatbetegségeket terjesztő kórokozó-átvivő rovarok miatt, amelyek jelen lehetnek a légi szállításra szolgáló járműben. Ezért helyénvaló intézkedéseket elrendelni az ilyen szállítási eszköz fertőtlenítése céljából annak érdekében, hogy az állatok behozatala során ne fordulhasson elő potenciálisan fertőzött kórokozó-átvivő rovaroknak a Közösségbe történő véletlenszerű behurcolása.

| (3) | A 79/542/EGK határozat előírja, hogy a Közösségbe történő behozatalra szánt állatokat kizárólag olyan harmadik országok területén szállíthatják át, ahonnan az ugyanazon fajhoz tartozó állatoknak a Közösségbe történő behozatalát engedélyezték. Engedélyezett azonban az állatoknak bizonyos olyan harmadik országokon keresztül történő átszállítása, ahonnan ilyen állatoknak a Közösségbe történő behozatalát nem engedélyezték. Az átszállítást csak akkor engedélyezik, ha az állatokat a Közösségen belüli rendeltetési helyre történő szállításukat követően haladéktalanul levágásra szánják. Az említett harmadik országok jegyzékbe foglalására vonatkozó eljárást számos tényező figyelembevételével alakították ki, különös tekintettel az adott harmadik ország állat-egészségügyi helyzetére, az állatok átszállítás során való sértetlenségére vonatkozó garanciákra, az állat-egészségügyi határállomásokon végzett ellenőrzésekre, valamint a rendeltetési helyre. |
| --- | --- |

(3)

A 79/542/EGK határozat előírja, hogy a Közösségbe történő behozatalra szánt állatokat kizárólag olyan harmadik országok területén szállíthatják át, ahonnan az ugyanazon fajhoz tartozó állatoknak a Közösségbe történő behozatalát engedélyezték. Engedélyezett azonban az állatoknak bizonyos olyan harmadik országokon keresztül történő átszállítása, ahonnan ilyen állatoknak a Közösségbe történő behozatalát nem engedélyezték. Az átszállítást csak akkor engedélyezik, ha az állatokat a Közösségen belüli rendeltetési helyre történő szállításukat követően haladéktalanul levágásra szánják. Az említett harmadik országok jegyzékbe foglalására vonatkozó eljárást számos tényező figyelembevételével alakították ki, különös tekintettel az adott harmadik ország állat-egészségügyi helyzetére, az állatok átszállítás során való sértetlenségére vonatkozó garanciákra, az állat-egészségügyi határállomásokon végzett ellenőrzésekre, valamint a rendeltetési helyre.

| (4) | Az állatoknak a harmadik országból vagy harmadik országokon keresztül a Közösségbe történő szállítása során figyelembe kell venni az állatjólléti és nyomon követhetőségi szempontokat is. A jelenleg hatályos közösségi szabályok olyan helyzetet teremtenek, ahol a hizlalásra szánt szarvasmarhaféléket hosszabb utakon kell szállítani annak érdekében, hogy elkerüljék a bizonyos olyan harmadik országok területén keresztül való átszállítást, amelyekből nem engedélyezett az állatok Közösségbe való kivitele. Ez kedvezőtlen hatással van az állatjóllétre. Ezért helyénvaló a hizlalásra szánt szarvasmarhafélékre is kiterjeszteni az olyan harmadik országok területén keresztüli átszállítás lehetőségét, amelyekből nem engedélyezett az állatok Közösségbe való kivitele. |
| --- | --- |

(4)

Az állatoknak a harmadik országból vagy harmadik országokon keresztül a Közösségbe történő szállítása során figyelembe kell venni az állatjólléti és nyomon követhetőségi szempontokat is. A jelenleg hatályos közösségi szabályok olyan helyzetet teremtenek, ahol a hizlalásra szánt szarvasmarhaféléket hosszabb utakon kell szállítani annak érdekében, hogy elkerüljék a bizonyos olyan harmadik országok területén keresztül való átszállítást, amelyekből nem engedélyezett az állatok Közösségbe való kivitele. Ez kedvezőtlen hatással van az állatjóllétre. Ezért helyénvaló a hizlalásra szánt szarvasmarhafélékre is kiterjeszteni az olyan harmadik országok területén keresztüli átszállítás lehetőségét, amelyekből nem engedélyezett az állatok Közösségbe való kivitele.

| (5) | Emellett biztosítani szükséges a megfelelő állat-egészségügyi védelmet a Közösségben azon hizlalásra szánt állatok Közösségbe történő behozatalakor, amelyeket olyan harmadik országok területén szállítottak át, amelyekből nem engedélyezett az állatok Közösségbe történő kivitele. Ezért meg kell határozni az átszállítás során és a rendeltetési helyen alkalmazandó megfelelő intézkedéseket. Az említett intézkedéseknek biztosítaniuk kell az állatok állat-egészségügyi státusát és a szállítmány sértetlenségét a szállítás során, és korlátozniuk kell az állatok további mozgását a Közösségen belüli rendeltetési gazdaságokból. |
| --- | --- |

(5)

Emellett biztosítani szükséges a megfelelő állat-egészségügyi védelmet a Közösségben azon hizlalásra szánt állatok Közösségbe történő behozatalakor, amelyeket olyan harmadik országok területén szállítottak át, amelyekből nem engedélyezett az állatok Közösségbe történő kivitele. Ezért meg kell határozni az átszállítás során és a rendeltetési helyen alkalmazandó megfelelő intézkedéseket. Az említett intézkedéseknek biztosítaniuk kell az állatok állat-egészségügyi státusát és a szállítmány sértetlenségét a szállítás során, és korlátozniuk kell az állatok további mozgását a Közösségen belüli rendeltetési gazdaságokból.

| (6) | A rendeltetési gazdaságokat a rendeltetési tagállam illetékes állat-egészségügyi hatósága jelöli ki. A gazdaságok kijelölése során az illetékes állat-egészségügyi hatóságnak biztosítania kell különösen az állatok ellenőrzését a gazdaságba való megérkezésüktől kezdődő és a levágás időpontjáig tartó időszak során. |
| --- | --- |

(6)

A rendeltetési gazdaságokat a rendeltetési tagállam illetékes állat-egészségügyi hatósága jelöli ki. A gazdaságok kijelölése során az illetékes állat-egészségügyi hatóságnak biztosítania kell különösen az állatok ellenőrzését a gazdaságba való megérkezésüktől kezdődő és a levágás időpontjáig tartó időszak során.

| (7) | A 2008/752/EK bizottsági határozattal (4) módosított 79/542/EGK határozatban szereplő, az egyes háziasított és vadon élő egypatásokra vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványok hivatkozást tartalmaznak a 90/426/EGK tanácsi irányelv (5) A. mellékletében felsorolt, bejelentési kötelezettség alá tartozó betegségekre. Mivel azonban kizárólag az afrikai lópestis és a takonykór terjedhet hússal, az említett bizonyítványoknak csak e betegségek esetében kell specifikus hivatkozást tartalmazniuk. |
| --- | --- |

(7)

A 2008/752/EK bizottsági határozattal (4) módosított 79/542/EGK határozatban szereplő, az egyes háziasított és vadon élő egypatásokra vonatkozó állat-egészségügyi bizonyítványok hivatkozást tartalmaznak a 90/426/EGK tanácsi irányelv (5) A. mellékletében felsorolt, bejelentési kötelezettség alá tartozó betegségekre. Mivel azonban kizárólag az afrikai lópestis és a takonykór terjedhet hússal, az említett bizonyítványoknak csak e betegségek esetében kell specifikus hivatkozást tartalmazniuk.

| (8) | A közösségi jogszabályok egyértelműsége és következetessége érdekében a 79/542/EGK határozat II. mellékletéből el kell hagyni az „Átszállítás/tárolás” esetében alkalmazandó állat-egészségügyi bizonyítványmintákat, és a határozat III. mellékletét fel kell váltani. |
| --- | --- |

(8)

A közösségi jogszabályok egyértelműsége és következetessége érdekében a 79/542/EGK határozat II. mellékletéből el kell hagyni az „Átszállítás/tárolás” esetében alkalmazandó állat-egészségügyi bizonyítványmintákat, és a határozat III. mellékletét fel kell váltani.

| (9) | A 79/542/EGK határozatot tehát ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(9)

A 79/542/EGK határozatot tehát ennek megfelelően módosítani kell.

| (10) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(10)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A 79/542/EGK határozat a következőképpen módosul:

| 1. | A 6. cikk (1) bekezdése a következő második albekezdéssel egészül ki:
  „Amennyiben az állatok szállítása légi úton történik, a szállítóketrecet vagy konténert, amelyben az állatokat szállítják, valamint azok környezetét megfelelő rovarölő szerrel kezelik közvetlenül a légi jármű ajtajának bezárását megelőzően, valamint ezt követően minden esetben, ha a légi jármű ajtaját a rendeltetési hely elérését megelőzően kinyitják.” |
| --- | --- |

1.

A 6. cikk (1) bekezdése a következő második albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben az állatok szállítása légi úton történik, a szállítóketrecet vagy konténert, amelyben az állatokat szállítják, valamint azok környezetét megfelelő rovarölő szerrel kezelik közvetlenül a légi jármű ajtajának bezárását megelőzően, valamint ezt követően minden esetben, ha a légi jármű ajtaját a rendeltetési hely elérését megelőzően kinyitják.”

| 2. | Az I., II. és III. melléklet e határozat mellékletével összhangban módosul. |
| --- | --- |

2.

Az I., II. és III. melléklet e határozat mellékletével összhangban módosul.

2. cikk

Ezt a határozatot 2009. március 1-jétől kell alkalmazni.

3. cikk

Ennek a határozatnak a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2009. április 6-án.

a Bizottság részéről

Androulla VASSILIOU

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 18., 2003.1.23., 11. o.

1

(2)  HL L 139., 2004.4.30., 321. o.

2

(3)  HL L 146., 1979.6.14., 15. o.

3

(4)  HL L 261., 2008.9.30., 1. o.

4

(5)  HL L 224., 1990.8.18., 42. o.

5

---

MELLÉKLET

A 79/542/EGK határozat I., II. és III. melléklete a következőképpen módosul:

| 1. | Az I. melléklet 1. részében az „Egyedi feltételek” rovatban az „I” pontot a következő szöveg váltja fel:







  „ »I« | : | egyik tagállamból a másikba feladott, közvetlenül levágásra szánt állatok vagy hizlalásra szánt szarvasmarhafélék átszállítása a területen sorszámozott plombával lezárt teherautóban. A plomba sorszámát szarvasmarhafélék és sertések esetében fel kell tüntetni a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelv (1) F. mellékletében szereplő minta szerint, illetve a juh- és kecskefélék esetében a juh- és kecskefélék Közösségen belüli kereskedelmére irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1991. január 28-i 91/68/EGK tanácsi irányelv (2) E. mellékletében szereplő I. minta szerint kiállított egészségügyi bizonyítványban. A plombának érintetlennek kell lennie, amikor a szállítmány megérkezik a kijelölt közösségi beléptető állat-egészségügyi határállomásra, és a plomba számát regisztrálni kell a TRACES rendszerben. A bizonyítványra az illetékes állat-egészségügyi hatóságnak a közösségi kiléptető határállomáson rá kell bélyegeznie az egy vagy több harmadik országon keresztüli tranzitszállítás előtt a következő szöveget (értelemszerűen): »KIZÁRÓLAG AZ EURÓPAI UNIÓ KÜLÖNBÖZŐ TERÜLETEI KÖZÖTT MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG/MONTENEGRÓ/SZERBIA TERÜLETÉN KERESZTÜLI TRANZITSZÁLLÍTÁSRA (3)
   (4)”
  A hizlalásra szánt szarvasmarhaféléket közvetlenül a rendeltetési hely szerinti illetékes állat-egészségügyi hatóság által kijelölt rendeltetési gazdaságba kell szállítani. Az állatok az érintett gazdaságból kizárólag közvetlen levágás céljából szállíthatók el. |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Az I. melléklet 1. részében az „Egyedi feltételek” rovatban az „I” pontot a következő szöveg váltja fel:

„ »I«

:

egyik tagállamból a másikba feladott, közvetlenül levágásra szánt állatok vagy hizlalásra szánt szarvasmarhafélék átszállítása a területen sorszámozott plombával lezárt teherautóban. A plomba sorszámát szarvasmarhafélék és sertések esetében fel kell tüntetni a szarvasmarhafélék és a sertések Közösségen belüli kereskedelmét érintő állat-egészségügyi problémákról szóló, 1964. június 26-i 64/432/EGK tanácsi irányelv (1) F. mellékletében szereplő minta szerint, illetve a juh- és kecskefélék esetében a juh- és kecskefélék Közösségen belüli kereskedelmére irányadó állat-egészségügyi feltételekről szóló, 1991. január 28-i 91/68/EGK tanácsi irányelv (2) E. mellékletében szereplő I. minta szerint kiállított egészségügyi bizonyítványban. A plombának érintetlennek kell lennie, amikor a szállítmány megérkezik a kijelölt közösségi beléptető állat-egészségügyi határállomásra, és a plomba számát regisztrálni kell a TRACES rendszerben. A bizonyítványra az illetékes állat-egészségügyi hatóságnak a közösségi kiléptető határállomáson rá kell bélyegeznie az egy vagy több harmadik országon keresztüli tranzitszállítás előtt a következő szöveget (értelemszerűen): »KIZÁRÓLAG AZ EURÓPAI UNIÓ KÜLÖNBÖZŐ TERÜLETEI KÖZÖTT MACEDÓNIA VOLT JUGOSZLÁV KÖZTÁRSASÁG/MONTENEGRÓ/SZERBIA TERÜLETÉN KERESZTÜLI TRANZITSZÁLLÍTÁSRA (3)
   (4)”

A hizlalásra szánt szarvasmarhaféléket közvetlenül a rendeltetési hely szerinti illetékes állat-egészségügyi hatóság által kijelölt rendeltetési gazdaságba kell szállítani. Az állatok az érintett gazdaságból kizárólag közvetlen levágás céljából szállíthatók el.

| 2. | A II. melléklet 2. része a következőképpen módosul:






  a) | Az „EQU állat-egészségügyi bizonyítványmintát” az alábbi bizonyítványminta váltja fel: |
| --- | --- | --- |

2.

A II. melléklet 2. része a következőképpen módosul:

a)

Az „EQU állat-egészségügyi bizonyítványmintát” az alábbi bizonyítványminta váltja fel:

Image

Image

Image

| b) | Az „EQW állat-egészségügyi bizonyítványmintát” az alábbi bizonyítványminta váltja fel: |
| --- | --- |

b)

Az „EQW állat-egészségügyi bizonyítványmintát” az alábbi bizonyítványminta váltja fel:

Image

Image

Image

| c) | Az „Átszállítás/tárolás” állat-egészségügyi bizonyítványmintát el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

Az „Átszállítás/tárolás” állat-egészségügyi bizonyítványmintát el kell hagyni.

| 3. | A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

  „III. MELLÉKLET

  (Átszállítás és/vagy tárolás) |
| --- | --- |

3.

A III. melléklet helyébe a következő szöveg lép:

„III. MELLÉKLET

(Átszállítás és/vagy tárolás)

Image

Image

Image

---

(1)  HL 121., 1964.7.29., 1977

1

(2)  HL L 46., 1991.2.19., 19. o.

2

(3)  A nem kívánt rész törlendő.

3

(4)  Szerbia, Koszovó kivételével (az ENSZ Biztonsági Tanácsának 1999. június 10-i 1244 sz. határozata szerint).’

4

---

Helyesbítések

| 8.4.2009 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 94/112 |
| --- | --- | --- | --- |

8.4.2009

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 94/112

---

Helyesbítés az endo-1,4-béta-xilanázt és endo-1,4-béta-glükanázt tartalmazó készítmény elválasztott malacok, brojlercsirkék, tojótyúkok, brojlerpulykák és brojlerkacsák takarmány-adalékanyagaként való engedélyezéséről (engedély tulajdonosa: BASF SE) szóló, 2009. április 2-i 271/2009/EK bizottsági rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 91., 2009. április 3.
  )

A 6. oldalon, a melléklet 7. „Minimális tartalom” oszlopában

a következő szövegrész:

„TXT”

helyesen:

„TXU”.

---