# Euroopan unionin L 114/2009

| | ISSN 1725-261X
  doi:10.3000/1725261X.L_2009.114.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 114 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta7. toukokuu 2009 |

ISSN 1725-261X

doi:10.3000/1725261X.L_2009.114.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 114

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta7. toukokuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 369/2009, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |
| | * | Komission asetus (EY) N:o 370/2009, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädetyn tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 795/2004 muuttamisesta | 3 |
| | | DIREKTIIVIT |
| | * | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/3/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 80/181/ETY muuttamisesta (
  1
  ) | 10 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 369/2009, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

*

Komission asetus (EY) N:o 370/2009, annettu 6 päivänä toukokuuta 2009, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädetyn tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 795/2004 muuttamisesta

3

DIREKTIIVIT

*

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/3/EY, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009, mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 80/181/ETY muuttamisesta (
  1
  )

1

10

| | | IV   Muut säädökset |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPAN TALOUSALUE |
| | | EFTAn valvontaviranomainen |
| | * | EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 368/06/COL, tehty 29 päivänä marraskuuta 2006, Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynnistä (Islanti) | 14 |

IV   Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

EFTAn valvontaviranomainen

*

EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 368/06/COL, tehty 29 päivänä marraskuuta 2006, Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynnistä (Islanti)

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 7.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 369/2009,

annettu 6 päivänä toukokuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 7 päivänä toukokuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä toukokuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | MA | 71,9 |
| TN | 115,0 |
| TR | 141,3 |
| ZZ | 109,4 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 32,7 |
| TR | 135,3 |
| ZZ | 107,8 |
| 0709 90 70 | TR | 118,7 |
| ZZ | 118,7 |
| 0805 10 20 | EG | 41,2 |
| IL | 60,3 |
| MA | 46,8 |
| TN | 49,5 |
| TR | 98,3 |
| US | 55,4 |
| ZZ | 58,6 |
| 0805 50 10 | TR | 41,7 |
| ZA | 69,9 |
| ZZ | 55,8 |
| 0808 10 80 | AR | 77,4 |
| BR | 71,5 |
| CA | 114,7 |
| CL | 79,5 |
| CN | 94,5 |
| NZ | 102,5 |
| US | 121,6 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 81,2 |
| ZZ | 90,5 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

MA

71,9

TN

115,0

TR

141,3

ZZ

109,4

0707 00 05

JO

155,5

MA

32,7

TR

135,3

ZZ

107,8

0709 90 70

TR

118,7

ZZ

118,7

0805 10 20

EG

41,2

IL

60,3

MA

46,8

TN

49,5

TR

98,3

US

55,4

ZZ

58,6

0805 50 10

TR

41,7

ZA

69,9

ZZ

55,8

0808 10 80

AR

77,4

BR

71,5

CA

114,7

CL

79,5

CN

94,5

NZ

102,5

US

121,6

UY

71,7

ZA

81,2

ZZ

90,5

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

| 7.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/3 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/3

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 370/2009,

annettu 6 päivänä toukokuuta 2009,

neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1782/2003 säädetyn tilatukijärjestelmän täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 795/2004 muuttamisesta

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan suoria tukijärjestelmiä koskevista yhteisistä säännöistä ja tietyistä viljelijöiden tukijärjestelmistä sekä asetusten (EY) N:o 1290/2005, (EY) N:o 247/2006, (EY) N:o 378/2007 muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1782/2003 kumoamisesta 19 päivänä tammikuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 (1) ja erityisesti sen 34 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan ja 142 artiklan c, d ja g alakohdan.

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 vahvistetaan tilatukijärjestelmää koskevat uudet säännöt, joita sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009. Sen vuoksi komission asetuksessa (EY) N:o 795/2004 (2) säädettyjä täytäntöönpanosääntöjä on tarpeen mukauttaa. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 vahvistetaan tilatukijärjestelmää koskevat uudet säännöt, joita sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009. Sen vuoksi komission asetuksessa (EY) N:o 795/2004 (2) säädettyjä täytäntöönpanosääntöjä on tarpeen mukauttaa.

| (2) | Asetuksen (EY) N:o 795/2004 2 artiklassa säädetyissä määritelmissä olisi otettava huomioon tilatukijärjestelmään kuuluvien alojen tukikelpoisuuden laajennus. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EY) N:o 795/2004 2 artiklassa säädetyissä määritelmissä olisi otettava huomioon tilatukijärjestelmään kuuluvien alojen tukikelpoisuuden laajennus.

| (3) | Asetuksen (EY) N:o 795/2004 3 b artiklassa säädetyt tukikelpoisuutta koskevat säännökset ovat vanhentuneita, ja ne olisi poistettava. Asetuksen (EY) N:o 73/2009 34 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään kuitenkin tukikelpoisten hehtaarien käytöstä muuhun kuin maataloustoimintaan. Olisi vahvistettava kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavat perusteet. |
| --- | --- |

(3)

Asetuksen (EY) N:o 795/2004 3 b artiklassa säädetyt tukikelpoisuutta koskevat säännökset ovat vanhentuneita, ja ne olisi poistettava. Asetuksen (EY) N:o 73/2009 34 artiklan 2 kohdan a alakohdassa säädetään kuitenkin tukikelpoisten hehtaarien käytöstä muuhun kuin maataloustoimintaan. Olisi vahvistettava kaikissa jäsenvaltioissa sovellettavat perusteet.

| (4) | Asetuksella (EY) N:o 73/2009 poistetaan kesannointivelvoite ja eräitä kansallisesta varannosta myönnettäviin tukioikeuksiin liittyviä rajoituksia, minkä vuoksi kyseisiä seikkoja koskevat säännökset ovat vanhentuneet. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksella (EY) N:o 73/2009 poistetaan kesannointivelvoite ja eräitä kansallisesta varannosta myönnettäviin tukioikeuksiin liittyviä rajoituksia, minkä vuoksi kyseisiä seikkoja koskevat säännökset ovat vanhentuneet.

| (5) | Asetuksen (EY) N:o 795/2004 7 artiklaa olisi selkiytettävä neuvoston asetukseen (EY) N:o 1782/2003 (3) ja asetukseen (EY) N:o 73/2009 tehtävien viittausten osalta. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EY) N:o 795/2004 7 artiklaa olisi selkiytettävä neuvoston asetukseen (EY) N:o 1782/2003 (3) ja asetukseen (EY) N:o 73/2009 tehtävien viittausten osalta.

| (6) | Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 ei enää säädetä tilatukijärjestelmän ensimmäisen soveltamisvuoden hakumenettelyä koskevista erityissäännöistä. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 795/2004 asianomaisia säännöksiä olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 ei enää säädetä tilatukijärjestelmän ensimmäisen soveltamisvuoden hakumenettelyä koskevista erityissäännöistä. Sen vuoksi asetuksen (EY) N:o 795/2004 asianomaisia säännöksiä olisi muutettava.

| (7) | Jos asetuksen (EY) N:o 795/2004 20 ja 22 artiklassa tarkoitettu vuokrasopimus tai 23 artiklassa tarkoitettu ohjelma päättyy hakemuksen jättämiselle tilatukijärjestelmän ensimmäiseksi soveltamisvuodeksi vahvistetun määräpäivän jälkeen, tukioikeuksien vahvistamista koskevan hakemuksen määräaikaa olisi pidennettävä, jotta viljelijöillä olisi riittävästi aikaa jättää sellainen hakemus, joka vastaa tilan tosiasiallista tilannetta. |
| --- | --- |

(7)

Jos asetuksen (EY) N:o 795/2004 20 ja 22 artiklassa tarkoitettu vuokrasopimus tai 23 artiklassa tarkoitettu ohjelma päättyy hakemuksen jättämiselle tilatukijärjestelmän ensimmäiseksi soveltamisvuodeksi vahvistetun määräpäivän jälkeen, tukioikeuksien vahvistamista koskevan hakemuksen määräaikaa olisi pidennettävä, jotta viljelijöillä olisi riittävästi aikaa jättää sellainen hakemus, joka vastaa tilan tosiasiallista tilannetta.

| (8) | Asetuksen (EY) N:o 795/2004 26 artiklassa vahvistettu alueellinen rajoitus olisi mukautettava asetuksen (EY) N:o 73/2009 43 artiklan 1 kohdan mukaiseksi. |
| --- | --- |

(8)

Asetuksen (EY) N:o 795/2004 26 artiklassa vahvistettu alueellinen rajoitus olisi mukautettava asetuksen (EY) N:o 73/2009 43 artiklan 1 kohdan mukaiseksi.

| (9) | Vaikka pakollista kesannointia koskevat säännökset ovat vanhentuneet, asetuksen (EY) N:o 1782/2003 107 artiklassa säädettyä vapaaehtoista kesannointia koskevat edellytykset olisi säilytettävä vuonna 2009. |
| --- | --- |

(9)

Vaikka pakollista kesannointia koskevat säännökset ovat vanhentuneet, asetuksen (EY) N:o 1782/2003 107 artiklassa säädettyä vapaaehtoista kesannointia koskevat edellytykset olisi säilytettävä vuonna 2009.

| (10) | Koska jäsenvaltiot voivat soveltaa asetuksen (EY) N:o 73/2009 72 artiklan 4 kohtaa, olisi vahvistettava tällaisesta soveltamisesta komissiolle toimitettavan tiedonannon määräaika ja sisältö. |
| --- | --- |

(10)

Koska jäsenvaltiot voivat soveltaa asetuksen (EY) N:o 73/2009 72 artiklan 4 kohtaa, olisi vahvistettava tällaisesta soveltamisesta komissiolle toimitettavan tiedonannon määräaika ja sisältö.

| (11) | Olisi säädettävä säännöistä, joita sovelletaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmästä tilatukijärjestelmään siirtyviin uusiin jäsenvaltioihin. Kyseisten sääntöjen olisi koskettava erityisesti tukioikeuksien ensimmäistä jakoa, erityistukioikeuksia ja päätöksen tiedoksiantamista. |
| --- | --- |

(11)

Olisi säädettävä säännöistä, joita sovelletaan yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmästä tilatukijärjestelmään siirtyviin uusiin jäsenvaltioihin. Kyseisten sääntöjen olisi koskettava erityisesti tukioikeuksien ensimmäistä jakoa, erityistukioikeuksia ja päätöksen tiedoksiantamista.

| (12) | Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 säädetään suoran tuen myöntämisestä viinintuottajille tilatukijärjestelmässä siten, että viinialan tukiohjelmista siirrytään tilatukijärjestelmään. Sen vuoksi olisi vahvistettava tukioikeuksien jakoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Kyseisten yksityiskohtaisten sääntöjen olisi mukailtava asetuksessa (EY) N:o 795/2004 hedelmä- ja vihannesalan osalta jo vahvistettuja sääntöjä. |
| --- | --- |

(12)

Asetuksessa (EY) N:o 73/2009 säädetään suoran tuen myöntämisestä viinintuottajille tilatukijärjestelmässä siten, että viinialan tukiohjelmista siirrytään tilatukijärjestelmään. Sen vuoksi olisi vahvistettava tukioikeuksien jakoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Kyseisten yksityiskohtaisten sääntöjen olisi mukailtava asetuksessa (EY) N:o 795/2004 hedelmä- ja vihannesalan osalta jo vahvistettuja sääntöjä.

| (13) | Jos viljelijälle on jaettu tai hän on ostanut tai saanut tukioikeuksia asetuksen (EY) N:o 795/2004 mukaisesti vahvistettuun tukioikeuksien vahvistamista koskevaan viimeiseen hakupäivään mennessä, hänen tukioikeuksiensa arvo ja määrä olisi laskettava uudelleen. Kyseisessä laskennassa ei tulisi ottaa huomioon tukioikeuksia, joihin sovelletaan erityisedellytyksiä. |
| --- | --- |

(13)

Jos viljelijälle on jaettu tai hän on ostanut tai saanut tukioikeuksia asetuksen (EY) N:o 795/2004 mukaisesti vahvistettuun tukioikeuksien vahvistamista koskevaan viimeiseen hakupäivään mennessä, hänen tukioikeuksiensa arvo ja määrä olisi laskettava uudelleen. Kyseisessä laskennassa ei tulisi ottaa huomioon tukioikeuksia, joihin sovelletaan erityisedellytyksiä.

| (14) | Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 59 artiklan 1 ja 3 kohdassa tai 71 f artiklassa käyttöön otettua alueellista mallia soveltaville jäsenvaltioille olisi annettava lupa vahvistaa kunkin viljelijän tukioikeuksien määrä, joka seuraa viinialan tukiohjelmien siirrosta asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevan C osan mukaisesti. |
| --- | --- |

(14)

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 59 artiklan 1 ja 3 kohdassa tai 71 f artiklassa käyttöön otettua alueellista mallia soveltaville jäsenvaltioille olisi annettava lupa vahvistaa kunkin viljelijän tukioikeuksien määrä, joka seuraa viinialan tukiohjelmien siirrosta asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevan C osan mukaisesti.

| (15) | Olisi vahvistettava säännöksiä alueellisen keskiarvon osalta määritettäessä tukioikeuksien arvoa asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevan B osan (raivaus) mukaisesti. |
| --- | --- |

(15)

Olisi vahvistettava säännöksiä alueellisen keskiarvon osalta määritettäessä tukioikeuksien arvoa asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevan B osan (raivaus) mukaisesti.

| (16) | Asetuksen (EY) N:o 795/2004 liitteessä I vahvistetaan päivämäärä, josta alkaen kerääjäkasvien viljely voidaan tilapäisesti sallia alueilla, joilla vilja korjataan ilmastosta johtuvista syistä tavallisesti aikaisemmin, kuten asetuksen (EY) N:o 73/2009 38 artiklan toisessa alakohdassa säädetään. Espanjan pyynnöstä sen eri alueille olisi vahvistettava eri päivämäärät erilaisten agronomisten ja ilmastollisten olosuhteiden vuoksi. Liitettä olisi päivitettävä hedelmien ja vihannesten tukikelpoisuuden huomioon ottamiseksi jäsenvaltioissa, jotka eivät lykkää hedelmä- ja vihannesalan sisällyttämistä tilatukijärjestelmään. |
| --- | --- |

(16)

Asetuksen (EY) N:o 795/2004 liitteessä I vahvistetaan päivämäärä, josta alkaen kerääjäkasvien viljely voidaan tilapäisesti sallia alueilla, joilla vilja korjataan ilmastosta johtuvista syistä tavallisesti aikaisemmin, kuten asetuksen (EY) N:o 73/2009 38 artiklan toisessa alakohdassa säädetään. Espanjan pyynnöstä sen eri alueille olisi vahvistettava eri päivämäärät erilaisten agronomisten ja ilmastollisten olosuhteiden vuoksi. Liitettä olisi päivitettävä hedelmien ja vihannesten tukikelpoisuuden huomioon ottamiseksi jäsenvaltioissa, jotka eivät lykkää hedelmä- ja vihannesalan sisällyttämistä tilatukijärjestelmään.

| (17) | Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 795/2004 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(17)

Sen vuoksi asetusta (EY) N:o 795/2004 olisi muutettava.

| (18) | Ehdotettuja muutoksia olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 73/2009 soveltamispäivästä. |
| --- | --- |

(18)

Ehdotettuja muutoksia olisi sovellettava asetuksen (EY) N:o 73/2009 soveltamispäivästä.

| (19) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat suorien tukien hallintokomitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(19)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat suorien tukien hallintokomitean lausunnon mukaiset,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan asetus (EY) N:o 795/2004 seuraavasti:

| 1) | Muutetaan 2 artikla seuraavasti:






  a) | Poistetaan a alakohta. |
| --- | --- | --- |

1)

Muutetaan 2 artikla seuraavasti:

a)

Poistetaan a alakohta.

| b) | Korvataan c alakohta seuraavasti:






  ”c) | ’pysyvillä kasveilla’ muita viljelykiertoon kuulumattomia viljelmiä kuin monivuotiset laitumet, joihin maata käytetään viiden vuoden ajan tai pidempään ja joista saadaan toistuvia satoja, mukaan luettuina taimitarhat ja lyhytkiertoinen energiapuu (CN-koodi ex 0602 90 41);” |
| --- | --- | --- |

b)

Korvataan c alakohta seuraavasti:

”c)

’pysyvillä kasveilla’ muita viljelykiertoon kuulumattomia viljelmiä kuin monivuotiset laitumet, joihin maata käytetään viiden vuoden ajan tai pidempään ja joista saadaan toistuvia satoja, mukaan luettuina taimitarhat ja lyhytkiertoinen energiapuu (CN-koodi ex 0602 90 41);”

| c) | Poistetaan d alakohta. |
| --- | --- |

c)

Poistetaan d alakohta.

| d) | Korvataan f alakohta seuraavasti:






  ”f) | ’nurmilla’ nurmituotantoon (kylvetty tai luonnollinen) käytettyä maata; sovellettaessa neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 (4) 49 artiklaa myös pysyvät laitumet sisältyvät nurmiin; |
| --- | --- | --- |

d)

Korvataan f alakohta seuraavasti:

”f)

’nurmilla’ nurmituotantoon (kylvetty tai luonnollinen) käytettyä maata; sovellettaessa neuvoston asetuksen (EY) N:o 73/2009 (4) 49 artiklaa myös pysyvät laitumet sisältyvät nurmiin;

| 2) | Poistetaan 3 b artikla. |
| --- | --- |

2)

Poistetaan 3 b artikla.

| 3) | Lisätään 1 lukuun 3 c artikla seuraavasti:
  ”3 c artikla
  Valtaosin maatalouskäyttö
  Asetuksen (EY) N:o 73/2009 34 artiklan 2 kohdan a alakohdan soveltamiseksi silloin kun tilan maatalousmaata käytetään myös muuhun kuin maataloustoimintaan, katsotaan, että kyseistä maatalousmaata käytetään valtaosin maataloustoimintaan, jos maataloustoimintaa voidaan harjoittaa ilman että muun kuin maataloustoiminnan teho, luonne, kesto ja ajankohta haittaa sitä merkittävästi.
  Jäsenvaltioiden on vahvistettava perusteet ensimmäisen kohdan täytäntöönpanemiseksi alueellaan.” |
| --- | --- |

3)

Lisätään 1 lukuun 3 c artikla seuraavasti:

”3 c artikla

Valtaosin maatalouskäyttö

Asetuksen (EY) N:o 73/2009 34 artiklan 2 kohdan a alakohdan soveltamiseksi silloin kun tilan maatalousmaata käytetään myös muuhun kuin maataloustoimintaan, katsotaan, että kyseistä maatalousmaata käytetään valtaosin maataloustoimintaan, jos maataloustoimintaa voidaan harjoittaa ilman että muun kuin maataloustoiminnan teho, luonne, kesto ja ajankohta haittaa sitä merkittävästi.

Jäsenvaltioiden on vahvistettava perusteet ensimmäisen kohdan täytäntöönpanemiseksi alueellaan.”

| 4) | Muutetaan 6 artikla seuraavasti:






  a) | Muutetaan 3 kohta seuraavasti:






  i) | korvataan toinen alakohta seuraavasti:
  ”Viljelijän hallussa jo olevan kunkin tukioikeuden yksikköarvoa voidaan korottaa.” |
| --- | --- | --- | --- |

4)

Muutetaan 6 artikla seuraavasti:

a)

Muutetaan 3 kohta seuraavasti:

i)

korvataan toinen alakohta seuraavasti:

”Viljelijän hallussa jo olevan kunkin tukioikeuden yksikköarvoa voidaan korottaa.”

| ii) | poistetaan kolmas alakohta. |
| --- | --- |

ii)

poistetaan kolmas alakohta.

| b) | Poistetaan 4 kohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan 4 kohta.

| 5) | Muutetaan 7 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:
  ”Jos jäsenvaltio päättää käyttää asetuksen (EY) N:o 1782/2003 42 artiklan 5 kohdassa säädettyä mahdollisuutta, se voi erityisesti myöntää tämän artiklan mukaisesti tukioikeuksia kyseisten alueiden viljelijöille näiden pyynnöstä silloin, kun viljelijät ilmoittavat, että heidän hallussaan on vähemmän hehtaareja kuin tukioikeuksia, jotka he saisivat tai olisivat saaneet kyseisen asetuksen 43 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan mukaisesti.
  Tällaisessa tapauksessa viljelijän on luovutettava kansalliseen varantoon kaikki tukioikeudet, jotka hänellä on hallussaan tai jotka hän olisi voinut saada, lukuun ottamatta asetuksen (EY) N:o 1782/2003 49 artiklassa tarkoitettuja tukioikeuksia, joihin sovelletaan erityisedellytyksiä.” |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan 7 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan ensimmäinen ja toinen alakohta seuraavasti:

”Jos jäsenvaltio päättää käyttää asetuksen (EY) N:o 1782/2003 42 artiklan 5 kohdassa säädettyä mahdollisuutta, se voi erityisesti myöntää tämän artiklan mukaisesti tukioikeuksia kyseisten alueiden viljelijöille näiden pyynnöstä silloin, kun viljelijät ilmoittavat, että heidän hallussaan on vähemmän hehtaareja kuin tukioikeuksia, jotka he saisivat tai olisivat saaneet kyseisen asetuksen 43 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan mukaisesti.

Tällaisessa tapauksessa viljelijän on luovutettava kansalliseen varantoon kaikki tukioikeudet, jotka hänellä on hallussaan tai jotka hän olisi voinut saada, lukuun ottamatta asetuksen (EY) N:o 1782/2003 49 artiklassa tarkoitettuja tukioikeuksia, joihin sovelletaan erityisedellytyksiä.”

| b) | Poistetaan 3 kohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan 3 kohta.

| c) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Kansallisesta varannosta myönnettyjen tukioikeuksien yksikköarvo lasketaan jakamalla viljelijän viitemäärä hänen ilmoittamiensa hehtaarien määrällä.” |
| --- | --- |

c)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Kansallisesta varannosta myönnettyjen tukioikeuksien yksikköarvo lasketaan jakamalla viljelijän viitemäärä hänen ilmoittamiensa hehtaarien määrällä.”

| 6) | Muutetaan 8 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Käyttämättömien tukioikeuksien katsotaan palautuneen kansalliseen varantoon päivänä, joka seuraa tilatukijärjestelmään osallistumista koskevien hakemusten muuttamiselle asetettua määräpäivää kalenterivuonna, jona asetuksen (EY) N:o 73/2009 28 artiklan 3 kohdassa ja 42 artiklassa tarkoitettu ajanjakso päättyy.” |
| --- | --- | --- |

6)

Muutetaan 8 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Käyttämättömien tukioikeuksien katsotaan palautuneen kansalliseen varantoon päivänä, joka seuraa tilatukijärjestelmään osallistumista koskevien hakemusten muuttamiselle asetettua määräpäivää kalenterivuonna, jona asetuksen (EY) N:o 73/2009 28 artiklan 3 kohdassa ja 42 artiklassa tarkoitettu ajanjakso päättyy.”

| b) | Poistetaan 2 kohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan 2 kohta.

| 7) | Poistetaan 9 artiklan 1 kohdan c alakohta. |
| --- | --- |

7)

Poistetaan 9 artiklan 1 kohdan c alakohta.

| 8) | Korvataan 12 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:
  ”Tilatukijärjestelmän ensimmäisenä vuonna jaettavien tukioikeuksien lopullinen vahvistaminen edellyttää tukioikeuksia koskevan hakemuksen jättämistä asetuksen (EY) N:o 796/2004 21 a artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistetussa määräajassa.” |
| --- | --- |

8)

Korvataan 12 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

”Tilatukijärjestelmän ensimmäisenä vuonna jaettavien tukioikeuksien lopullinen vahvistaminen edellyttää tukioikeuksia koskevan hakemuksen jättämistä asetuksen (EY) N:o 796/2004 21 a artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistetussa määräajassa.”

| 9) | Muutetaan 18 artikla seuraavasti:






  a) | Poistetaan 3 kohta. |
| --- | --- | --- |

9)

Muutetaan 18 artikla seuraavasti:

a)

Poistetaan 3 kohta.

| b) | Korvataan 4 kohta seuraavasti:
  ”4.   Jos 20 ja 22 artiklassa tarkoitettu vuokrasopimus tai 23 artiklassa tarkoitettu ohjelma päättyy tilatukijärjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta koskevan hakemuksen viimeisen jättöpäivän jälkeen, asianomainen viljelijä voi hakea tukioikeuksiensa vahvistamista vuokrasopimuksen tai ohjelman päättymisen jälkeen jäsenvaltion vahvistamaan määräaikaan mennessä, mutta kuitenkin viimeistään tukihakemuksen muuttamiselle seuraavan vuoden osalta vahvistettuna määräpäivänä.” |
| --- | --- |

b)

Korvataan 4 kohta seuraavasti:

”4.   Jos 20 ja 22 artiklassa tarkoitettu vuokrasopimus tai 23 artiklassa tarkoitettu ohjelma päättyy tilatukijärjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta koskevan hakemuksen viimeisen jättöpäivän jälkeen, asianomainen viljelijä voi hakea tukioikeuksiensa vahvistamista vuokrasopimuksen tai ohjelman päättymisen jälkeen jäsenvaltion vahvistamaan määräaikaan mennessä, mutta kuitenkin viimeistään tukihakemuksen muuttamiselle seuraavan vuoden osalta vahvistettuna määräpäivänä.”

| 10) | Poistetaan 23 a artiklan toinen kohta. |
| --- | --- |

10)

Poistetaan 23 a artiklan toinen kohta.

| 11) | Korvataan 24 artiklan 3 kohta seuraavasti:
  ”3.   Viljelijä voi luovuttaa vapaaehtoisesti tukioikeuksia kansalliseen varantoon.” |
| --- | --- |

11)

Korvataan 24 artiklan 3 kohta seuraavasti:

”3.   Viljelijä voi luovuttaa vapaaehtoisesti tukioikeuksia kansalliseen varantoon.”

| 12) | Muutetaan 26 artikla seuraavasti:






  a) | Korvataan 1 kohta seuraavasti:
  ”1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 73/2009 50 artiklan 1 kohdassa ja 62 artiklan 1 kohdassa säädetään, jos jäsenvaltiot käyttävät kyseisen asetuksen 43 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyä mahdollisuutta, niiden on määriteltävä alueet asiaan kuuluvalla maantieteellisellä tasolla objektiivisin perustein ja tavalla, jolla voidaan varmistaa viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja välttää markkinoiden ja kilpailun vääristyminen.” |
| --- | --- | --- |

12)

Muutetaan 26 artikla seuraavasti:

a)

Korvataan 1 kohta seuraavasti:

”1.   Poiketen siitä, mitä asetuksen (EY) N:o 73/2009 50 artiklan 1 kohdassa ja 62 artiklan 1 kohdassa säädetään, jos jäsenvaltiot käyttävät kyseisen asetuksen 43 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa säädettyä mahdollisuutta, niiden on määriteltävä alueet asiaan kuuluvalla maantieteellisellä tasolla objektiivisin perustein ja tavalla, jolla voidaan varmistaa viljelijöiden tasapuolinen kohtelu ja välttää markkinoiden ja kilpailun vääristyminen.”

| b) | Poistetaan 4 kohta. |
| --- | --- |

b)

Poistetaan 4 kohta.

| 13) | Korvataan 32 artikla seuraavasti:
  ”32 artikla
  Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 107 artiklassa säädettyä vapaaehtoista kesannointia koskevat edellytykset
  1.   Kesannoitujen alojen on oltava poistettuina tuotannosta viimeistään 15 päivänä tammikuuta alkavan ja aikaisintaan 31 päivänä elokuuta päättyvän kauden ajan. Jäsenvaltioiden on kuitenkin vahvistettava edellytykset, joiden mukaisesti viljelijöille voidaan antaa lupa aloittaa siementen kylväminen seuraavan vuoden sadonkorjuuta varten 15 päivästä heinäkuuta alkaen, sekä edellytykset, joiden on täytyttävä, jotta voidaan sallia laiduntaminen 15 päivästä heinäkuuta alkaen – tai poikkeuksellisten sääolojen yhteydessä 15 päivästä kesäkuuta alkaen – niissä jäsenvaltioissa, joissa perinteisesti harjoitetaan siirtolaiduntamista.
  2.   Jäsenvaltioiden on sovellettava kesannoitujen alojen erityistilannetta vastaavia aiheellisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että alat säilytetään maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa ja että niiden ympäristöä suojellaan.
  Nämä toimenpiteet voivat sisältää myös viherpeitteen. Siinä tapauksessa näillä toimenpiteillä on varmistettava, ettei kasvustoa ole tarkoitettu siementen tuottamiseen ja ettei sitä voida käyttää maataloustarkoituksiin ennen 31 päivää elokuuta eikä tuottamaan – seuraavan vuoden 15 päivään tammikuuta asti – kaupan pidettäväksi tarkoitettua satoa.
  3.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 31 artiklan c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa jäsenvaltiot voivat antaa kaikille tuottajille, joita asia koskee, luvan käyttää kesannoitua maata eläinten ruokintatarkoituksiin yhtenäishakemuksen voimassaolovuoden ajan. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, ettei kesannoitua aluetta, johon lupaa sovelletaan, käytetä voittoa tuottaviin tarkoituksiin, ja erityisesti, ettei kesannoidulla alueella tuotettua rehua myydä. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi lupaa koskevat päätökset ja niiden perustelut.” |
| --- | --- |

13)

Korvataan 32 artikla seuraavasti:

”32 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 107 artiklassa säädettyä vapaaehtoista kesannointia koskevat edellytykset

1.   Kesannoitujen alojen on oltava poistettuina tuotannosta viimeistään 15 päivänä tammikuuta alkavan ja aikaisintaan 31 päivänä elokuuta päättyvän kauden ajan. Jäsenvaltioiden on kuitenkin vahvistettava edellytykset, joiden mukaisesti viljelijöille voidaan antaa lupa aloittaa siementen kylväminen seuraavan vuoden sadonkorjuuta varten 15 päivästä heinäkuuta alkaen, sekä edellytykset, joiden on täytyttävä, jotta voidaan sallia laiduntaminen 15 päivästä heinäkuuta alkaen – tai poikkeuksellisten sääolojen yhteydessä 15 päivästä kesäkuuta alkaen – niissä jäsenvaltioissa, joissa perinteisesti harjoitetaan siirtolaiduntamista.

2.   Jäsenvaltioiden on sovellettava kesannoitujen alojen erityistilannetta vastaavia aiheellisia toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että alat säilytetään maatalouden ja ympäristön kannalta hyvässä kunnossa ja että niiden ympäristöä suojellaan.

Nämä toimenpiteet voivat sisältää myös viherpeitteen. Siinä tapauksessa näillä toimenpiteillä on varmistettava, ettei kasvustoa ole tarkoitettu siementen tuottamiseen ja ettei sitä voida käyttää maataloustarkoituksiin ennen 31 päivää elokuuta eikä tuottamaan – seuraavan vuoden 15 päivään tammikuuta asti – kaupan pidettäväksi tarkoitettua satoa.

3.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 31 artiklan c alakohdassa tarkoitetuissa tapauksissa jäsenvaltiot voivat antaa kaikille tuottajille, joita asia koskee, luvan käyttää kesannoitua maata eläinten ruokintatarkoituksiin yhtenäishakemuksen voimassaolovuoden ajan. Jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, ettei kesannoitua aluetta, johon lupaa sovelletaan, käytetä voittoa tuottaviin tarkoituksiin, ja erityisesti, ettei kesannoidulla alueella tuotettua rehua myydä. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi lupaa koskevat päätökset ja niiden perustelut.”

| 14) | Poistetaan 33, 34, 39, 41 ja 43 artikla. |
| --- | --- |

14)

Poistetaan 33, 34, 39, 41 ja 43 artikla.

| 15) | Korvataan 48 artiklan 6 kohta seuraavasti:
  ”6.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 72 artiklan 4 kohtaa soveltavien jäsenvaltioiden on toimitettava viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2009 yksityiskohtaiset tiedot tuesta, jota ne aikovat myöntää, ja erityisesti tiedot tukikelpoisuusedellytyksistä, asianomaisista aloista ja kerätyistä määrärahoista.” |
| --- | --- |

15)

Korvataan 48 artiklan 6 kohta seuraavasti:

”6.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 72 artiklan 4 kohtaa soveltavien jäsenvaltioiden on toimitettava viimeistään 7 päivänä kesäkuuta 2009 yksityiskohtaiset tiedot tuesta, jota ne aikovat myöntää, ja erityisesti tiedot tukikelpoisuusedellytyksistä, asianomaisista aloista ja kerätyistä määrärahoista.”

| 16) | Korvataan 6 a luku seuraavasti:
  ”6 a   LUKU

  UUDET JÄSENVALTIOT



  Tilatukijärjestelmän täytäntöönpano uusissa jäsenvaltioissa, jotka ovat soveltaneet yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää


  48 a artikla
  Yleiset säännökset
  1.   Jollei tässä luvussa muuta säädetä, tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan uusiin jäsenvaltioihin, jotka ovat soveltaneet yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää.
  2.   Tässä asetuksessa olevia viittauksia asetuksen (EY) N:o 1782/2003 42 artiklaan tai asetuksen (EY) N:o 73/2009 41 artiklaan pidetään viittauksina asetuksen (EY) N:o 73/2009 57 artiklaan.
  3.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 57 artiklan 3 kohdan soveltamista varten uusi jäsenvaltio voi vahvistaa edustavan kauden, joka edeltää tilatukijärjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta.
  4.   Tämän asetuksen viittauksia ”viitekauteen” pidetään viittauksina tilatukijärjestelmän ensimmäiseen soveltamisvuoteen tai asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettuun viitekauteen.
  48 b artikla
  Tukioikeuksien ensimmäinen jako
  1.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi uuden jäsenvaltion on vahvistettava kyseisessä kohdassa tarkoitettu tukikelpoisten hehtaarien määrä tukioikeuksien vahvistamiseksi tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna ilmoitettujen hehtaarien määrän perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan 3 kohdan soveltamista.
  2.   Sen estämättä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, uusi jäsenvaltio voi vahvistaa asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tukikelpoisten hehtaarien määrän tilatukijärjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta edeltäneen vuoden osalta ilmoitettujen hehtaarien määrän perusteella.
  Jos viljelijöiden tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna ilmoittama tukikelpoisten hehtaarien määrä on alhaisempi kuin ensimmäisen alakohdan mukaisesti vahvistettu tukikelpoisten hehtaarien määrä, uusi jäsenvaltio voi jakaa uudelleen, kokonaan tai osittain, ilmoittamattomia hehtaareja vastaavat määrät, joilla täydennetään tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna jaettuja tukioikeuksia. Täydennysosa lasketaan jakamalla kyseinen määrä jaettujen tukioikeuksien lukumäärällä.
  3.   Viljelijöiden tilatukijärjestelmän ensimmäisen soveltamisvuoden tukioikeuksien vahvistamista varten tekemien ilmoitusten perusteella jaettujen tukioikeuksien arvo ja lukumäärä on väliaikainen. Lopullinen arvo ja lukumäärä vahvistetaan viimeistään tilatukijärjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta seuraavan vuoden 1 päivänä huhtikuuta, sen jälkeen kun on tehty asetuksen (EY) N:o 796/2004 mukaiset tarkastukset.
  4.   Jos jäsenvaltio soveltaa asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan 3 kohdassa säädettyä mahdollisuutta, se voi tilatukijärjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta edeltävästä kalenterivuodesta alkaen tunnistaa tukikelpoiset viljelijät, vahvistaa alustavasti kyseisessä kohdassa tarkoitetut hehtaarimäärät ja tarkistaa alustavasti 6 kohdassa tarkoitetut edellytykset.
  Tukioikeuksien arvo lasketaan jakamalla asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määrä tämän kohdan mukaisesti jaettujen tukioikeuksien kokonaismäärällä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 73/2009 61 artiklan soveltamista.
  5.   Viljelijälle on annettava alustavat tukioikeudet tiedoksi vähintään kuukausi ennen asetuksen (EY) N:o 73/2009 56 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemukselle vahvistettua määräpäivää.
  6.   Hakijan on osoitettava jäsenvaltiota tyydyttävällä tavalla, että hän on tukioikeuksia koskevan hakemuksen jättämisajankohtana viljelijä asetuksen (EY) N:o 73/2009 2 artiklan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä.
  7.   Jäsenvaltio voi päättää vahvistaa tilan maatalousmaan vähimmäiskoon, jolle voidaan pyytää tukioikeuksien vahvistamista. Vähimmäiskoko ei kuitenkaan saa ylittää asetuksen (EY) N:o 73/2009 28 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyä rajaa.
  Vähimmäiskokoa ei vahvisteta niiden tukioikeuksien osalta, joihin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 73/2009 60 artiklassa tarkoitettuja erityisedellytyksiä kyseisen asetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti.
  8.   Jäsenvaltio voi päättää, että 5 kohdassa tarkoitettujen tukioikeuksien lopullista vahvistamista koskeva hakemus voidaan jättää samanaikaisesti tilatukijärjestelmän tukihakemuksen kanssa.
  48 b a artikla
  Erityistukioikeuksien jako
  Sen estämättä, mitä tämän asetuksen 30 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, asetuksen (EY) N:o 73/2009 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun nautayksikköinä (NY) ilmaistun maataloustoiminnan laskemiseksi viljelijällä jäsenvaltion vahvistamana ajanjaksona olleiden eläinten lukumäärä muutetaan nautayksiköiksi seuraavan muuntotaulukon avulla:






  Yli 24 kuukauden ikäiset urospuoliset nautaeläimet ja hiehot sekä emolehmät ja lypsylehmät | 1,0 NY |
| --- | --- | --- |
| 6–24 kuukauden ikäiset urospuoliset nautaeläimet ja hiehot | 0,6 NY |
| Alle 6 kuukauden ikäiset uros- ja naaraspuoliset nautaeläimet | 0,2 NY |
| Lampaat | 0,15 NY |
| Vuohet | 0,15 NY |

16)

Korvataan 6 a luku seuraavasti:

”6 a   LUKU

UUDET JÄSENVALTIOT

Tilatukijärjestelmän täytäntöönpano uusissa jäsenvaltioissa, jotka ovat soveltaneet yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää

48 a artikla

Yleiset säännökset

1.   Jollei tässä luvussa muuta säädetä, tämän asetuksen säännöksiä sovelletaan uusiin jäsenvaltioihin, jotka ovat soveltaneet yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmää.

2.   Tässä asetuksessa olevia viittauksia asetuksen (EY) N:o 1782/2003 42 artiklaan tai asetuksen (EY) N:o 73/2009 41 artiklaan pidetään viittauksina asetuksen (EY) N:o 73/2009 57 artiklaan.

3.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 57 artiklan 3 kohdan soveltamista varten uusi jäsenvaltio voi vahvistaa edustavan kauden, joka edeltää tilatukijärjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta.

4.   Tämän asetuksen viittauksia ”viitekauteen” pidetään viittauksina tilatukijärjestelmän ensimmäiseen soveltamisvuoteen tai asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan 3 kohdan mukaisesti vahvistettuun viitekauteen.

48 b artikla

Tukioikeuksien ensimmäinen jako

1.   Asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan 2 kohdan soveltamiseksi uuden jäsenvaltion on vahvistettava kyseisessä kohdassa tarkoitettu tukikelpoisten hehtaarien määrä tukioikeuksien vahvistamiseksi tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna ilmoitettujen hehtaarien määrän perusteella, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan 3 kohdan soveltamista.

2.   Sen estämättä, mitä tämän artiklan 1 kohdassa säädetään, uusi jäsenvaltio voi vahvistaa asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun tukikelpoisten hehtaarien määrän tilatukijärjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta edeltäneen vuoden osalta ilmoitettujen hehtaarien määrän perusteella.

Jos viljelijöiden tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna ilmoittama tukikelpoisten hehtaarien määrä on alhaisempi kuin ensimmäisen alakohdan mukaisesti vahvistettu tukikelpoisten hehtaarien määrä, uusi jäsenvaltio voi jakaa uudelleen, kokonaan tai osittain, ilmoittamattomia hehtaareja vastaavat määrät, joilla täydennetään tilatukijärjestelmän ensimmäisenä soveltamisvuonna jaettuja tukioikeuksia. Täydennysosa lasketaan jakamalla kyseinen määrä jaettujen tukioikeuksien lukumäärällä.

3.   Viljelijöiden tilatukijärjestelmän ensimmäisen soveltamisvuoden tukioikeuksien vahvistamista varten tekemien ilmoitusten perusteella jaettujen tukioikeuksien arvo ja lukumäärä on väliaikainen. Lopullinen arvo ja lukumäärä vahvistetaan viimeistään tilatukijärjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta seuraavan vuoden 1 päivänä huhtikuuta, sen jälkeen kun on tehty asetuksen (EY) N:o 796/2004 mukaiset tarkastukset.

4.   Jos jäsenvaltio soveltaa asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan 3 kohdassa säädettyä mahdollisuutta, se voi tilatukijärjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta edeltävästä kalenterivuodesta alkaen tunnistaa tukikelpoiset viljelijät, vahvistaa alustavasti kyseisessä kohdassa tarkoitetut hehtaarimäärät ja tarkistaa alustavasti 6 kohdassa tarkoitetut edellytykset.

Tukioikeuksien arvo lasketaan jakamalla asetuksen (EY) N:o 73/2009 59 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu määrä tämän kohdan mukaisesti jaettujen tukioikeuksien kokonaismäärällä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 73/2009 61 artiklan soveltamista.

5.   Viljelijälle on annettava alustavat tukioikeudet tiedoksi vähintään kuukausi ennen asetuksen (EY) N:o 73/2009 56 artiklan 1 kohdan mukaisesti hakemukselle vahvistettua määräpäivää.

6.   Hakijan on osoitettava jäsenvaltiota tyydyttävällä tavalla, että hän on tukioikeuksia koskevan hakemuksen jättämisajankohtana viljelijä asetuksen (EY) N:o 73/2009 2 artiklan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä.

7.   Jäsenvaltio voi päättää vahvistaa tilan maatalousmaan vähimmäiskoon, jolle voidaan pyytää tukioikeuksien vahvistamista. Vähimmäiskoko ei kuitenkaan saa ylittää asetuksen (EY) N:o 73/2009 28 artiklan 1 kohdan b alakohdassa säädettyä rajaa.

Vähimmäiskokoa ei vahvisteta niiden tukioikeuksien osalta, joihin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 73/2009 60 artiklassa tarkoitettuja erityisedellytyksiä kyseisen asetuksen 28 artiklan 1 kohdan mukaisesti.

8.   Jäsenvaltio voi päättää, että 5 kohdassa tarkoitettujen tukioikeuksien lopullista vahvistamista koskeva hakemus voidaan jättää samanaikaisesti tilatukijärjestelmän tukihakemuksen kanssa.

48 b a artikla

Erityistukioikeuksien jako

Sen estämättä, mitä tämän asetuksen 30 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädetään, asetuksen (EY) N:o 73/2009 44 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun nautayksikköinä (NY) ilmaistun maataloustoiminnan laskemiseksi viljelijällä jäsenvaltion vahvistamana ajanjaksona olleiden eläinten lukumäärä muutetaan nautayksiköiksi seuraavan muuntotaulukon avulla:

Yli 24 kuukauden ikäiset urospuoliset nautaeläimet ja hiehot sekä emolehmät ja lypsylehmät

1,0 NY

6–24 kuukauden ikäiset urospuoliset nautaeläimet ja hiehot

0,6 NY

Alle 6 kuukauden ikäiset uros- ja naaraspuoliset nautaeläimet

0,2 NY

Lampaat

0,15 NY

Vuohet

0,15 NY

Maataloustoiminnan vähimmäisvaatimuksen tarkastamiseksi uusissa jäsenvaltioissa sovelletaan tämän asetuksen 30 artiklan 3–5 kohtaa.

48 b b artikla

Päätöksestä ilmoittaminen

Jos uusi jäsenvaltio aikoo lopettaa yhtenäisen pinta-alatuen järjestelmän soveltamisen asetuksen (EY) N:o 73/2009 122 artiklan 3 kohdan mukaisesti, sen on toimitettava komissiolle viimeistään tilatukijärjestelmän ensimmäistä soveltamisvuotta edeltävänä 1 päivänä elokuuta tiedot tilatukijärjestelmän täytäntöönpanosta, kyseisen asetuksen 55 artiklan 3 kohdan sekä 57, 59 ja 61 artiklan mukaiset vaihtoehdot mukaan luettuina, sekä päätöksentekoa koskevista objektiivisista perusteista.”

| 17) | Lisätään 6 d luku seuraavasti:
  ”6 d   LUKU

  VIINI

  1   jakso



  Siirtyminen viinialan tukiohjelmista tilatukijärjestelmään


  48 i artikla
  Yleiset säännöt
  1.   Tukioikeuksien määrän vahvistamiseksi ja määrittelemiseksi, kun siirrytään viinialan tukiohjelmista tilatukijärjestelmään, sovelletaan asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevaa C osaa, jollei tämän asetuksen 48 j artiklassa vahvistetuista säännöistä ja, jos jäsenvaltio on käyttänyt asetuksen (EY) N:o 1782/2003 59 tai 71 f artiklassa säädettyä mahdollisuutta, tämän asetuksen 48 k artiklassa vahvistetuista säännöistä muuta johdu.
  2.   Jäsenvaltiot voivat tunnistaa tukikelpoiset viljelijät 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen jakaakseen tukioikeudet, jotka seuraavat siirtymisestä viinin tukiohjelmista tilatukijärjestelmään.
  3.   Tämän asetuksen 7 artiklan 1 kohdan ja 12 artiklan soveltamiseksi viinialalla tilatukijärjestelmän ensimmäinen soveltamisvuosi on vuosi, jona jäsenvaltio määrittää asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevassa C osassa tarkoitetut määrät ja tukikelpoiset hehtaarit.
  48 j artikla
  Erityiset säännöt
  1.   Jos viljelijällä ei tämän asetuksen mukaisesti vahvistettuun tukioikeuksien vahvistamista koskevaan viimeiseen hakupäivään mennessä ole tukioikeuksia tai hänellä on ainoastaan tukioikeuksia, joihin sovelletaan erityisedellytyksiä, hän saa asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevan C osan mukaisesti viinin osalta lasketut tukioikeudet.
  Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan myös, jos viljelijä on vuokrannut tukioikeuksia tilatukijärjestelmän ensimmäisen soveltamisvuoden ja tukiohjelmista poisssiirtymisvuoden välisenä aikana.
  2.   Jos viljelijälle on jaettu tai hän on ostanut tai saanut tukioikeuksia tämän asetuksen mukaisesti vahvistettuun tukioikeuksien vahvistamista koskevaan viimeiseen hakupäivään mennessä, hänen tukioikeuksiensa arvo ja lukumäärä lasketaan uudelleen seuraavasti:






  a) | tukioikeuksien lukumäärä vastaa viljelijän hallussa olevien tukioikeuksien lukumäärää, korotettuna sillä hehtaarimäärällä, joka on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevan C osan mukaisesti; |
| --- | --- | --- |

17)

Lisätään 6 d luku seuraavasti:

”6 d   LUKU

VIINI

1   jakso

Siirtyminen viinialan tukiohjelmista tilatukijärjestelmään

48 i artikla

Yleiset säännöt

1.   Tukioikeuksien määrän vahvistamiseksi ja määrittelemiseksi, kun siirrytään viinialan tukiohjelmista tilatukijärjestelmään, sovelletaan asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevaa C osaa, jollei tämän asetuksen 48 j artiklassa vahvistetuista säännöistä ja, jos jäsenvaltio on käyttänyt asetuksen (EY) N:o 1782/2003 59 tai 71 f artiklassa säädettyä mahdollisuutta, tämän asetuksen 48 k artiklassa vahvistetuista säännöistä muuta johdu.

2.   Jäsenvaltiot voivat tunnistaa tukikelpoiset viljelijät 1 päivästä tammikuuta 2009 alkaen jakaakseen tukioikeudet, jotka seuraavat siirtymisestä viinin tukiohjelmista tilatukijärjestelmään.

3.   Tämän asetuksen 7 artiklan 1 kohdan ja 12 artiklan soveltamiseksi viinialalla tilatukijärjestelmän ensimmäinen soveltamisvuosi on vuosi, jona jäsenvaltio määrittää asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevassa C osassa tarkoitetut määrät ja tukikelpoiset hehtaarit.

48 j artikla

Erityiset säännöt

1.   Jos viljelijällä ei tämän asetuksen mukaisesti vahvistettuun tukioikeuksien vahvistamista koskevaan viimeiseen hakupäivään mennessä ole tukioikeuksia tai hänellä on ainoastaan tukioikeuksia, joihin sovelletaan erityisedellytyksiä, hän saa asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevan C osan mukaisesti viinin osalta lasketut tukioikeudet.

Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan myös, jos viljelijä on vuokrannut tukioikeuksia tilatukijärjestelmän ensimmäisen soveltamisvuoden ja tukiohjelmista poisssiirtymisvuoden välisenä aikana.

2.   Jos viljelijälle on jaettu tai hän on ostanut tai saanut tukioikeuksia tämän asetuksen mukaisesti vahvistettuun tukioikeuksien vahvistamista koskevaan viimeiseen hakupäivään mennessä, hänen tukioikeuksiensa arvo ja lukumäärä lasketaan uudelleen seuraavasti:

a)

tukioikeuksien lukumäärä vastaa viljelijän hallussa olevien tukioikeuksien lukumäärää, korotettuna sillä hehtaarimäärällä, joka on vahvistettu asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevan C osan mukaisesti;

| b) | arvo saadaan jakamalla viljelijän hallussa olevien tukioikeuksien yhteenlaskettu arvo ja asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevan C osan mukaisesti laskettu viitemäärä tämän kohdan a alakohdan mukaisesti vahvistetulla lukumäärällä. |
| --- | --- |

b)

arvo saadaan jakamalla viljelijän hallussa olevien tukioikeuksien yhteenlaskettu arvo ja asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevan C osan mukaisesti laskettu viitemäärä tämän kohdan a alakohdan mukaisesti vahvistetulla lukumäärällä.

Tässä kohdassa tarkoitetussa laskennassa ei oteta huomioon tukioikeuksia, joihin sovelletaan erityisedellytyksiä.

3.   Ennen tämän asetuksen mukaisesti vahvistettua tilatukihakemuksen viimeistä jättöpäivää toisille vuokratut tukioikeudet otetaan huomioon 2 kohdassa tarkoitetussa laskennassa.

48 k artikla

Alueellinen täytäntöönpano

1.   Jos jäsenvaltio on käyttänyt asetuksen (EY) N:o 1782/2003 59 tai 71 f artiklassa säädettyä vaihtoehtoa, viljelijöille on myönnettävä sama määrä tukioikeuksia kuin on uusia tukikelpoisia viininviljelyksessä olevia hehtaareita.

Tukioikeuden arvo on laskettava puolueettomin ja syrjimättömin perustein.

Asetuksen (EY) N:o 1782/2003 59 artiklan 4 kohdan tai 71 f artiklan mukainen ensimmäinen soveltamisvuosi on viinialan osalta vuosi 2009.

2.   Poiketen siitä, mitä 1 kohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat vahvistaa tukioikeuksien määrän viljelijää kohden puolueettomin perustein asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevan C kohdan mukaisesti.

2   jakso

Raivaus

48 l artikla

Alueellinen keskiarvo

Asetuksen (EY) N:o 73/2009 liitteessä IX olevan B osan (raivaus) mukaisten tukioikeuksien arvon määrittämiseksi jäsenvaltion on vahvistettava alueellinen keskiarvo asianmukaisella alueellisella tasolla. Alueellinen keskiarvo on vahvistettava jäsenvaltioiden asettamana ajankohtana. Sitä voidaan tarkistaa vuosittain. Se perustuu kyseisen alueen viljelijöille myönnettyjen tukioikeuksien arvoon. Sitä ei saa eriyttää tuotantoalojen mukaan.”

| 18) | Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä. |
| --- | --- |

18)

Korvataan liite I tämän asetuksen liitteellä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 6 päivänä toukokuuta 2009.

Komission puolesta

Mariann FISCHER BOEL

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 30, 31.1.2009, s.16.

1

(2)  EUVL L 141, 30.4.2004, s. 1.

2

(3)  EUVL L 270, 21.10.2003, s. 1.

3

(4)  EUVL L 30, 31.1.2009, s. 16.”

4

---

LIITE

”LIITE I

| Jäsenvaltio | Päivämäärä |
| --- | --- |
| Tanska | 15. heinäkuuta |
| Saksa | 15. heinäkuuta |
| Espanja: Kastilia-La Mancha | 1. kesäkuuta |
| Espanja: Aragón, Asturias, Baleares, Cantabria, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Madrid, Murcia, País Vasco, la Rioja, Comunidad Valenciana | 1. heinäkuuta |
| Espanja: Andalusia | 1. syyskuuta |
| Espanja: Extremadura | 15. syyskuuta |
| Espanja: Navarra | 15. elokuuta |
| Ranska: Aquitaine, Midi-Pyrénées ja Languedoc-Roussillon | 1. heinäkuuta |
| Ranska: Alsace, Auvergne, Bourgogne, Bretagne, Centre, Champagne-Ardenne, Corse, Franche-Comté, Île-de-France, Limousin, Lorraine, Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Pays-de-la-Loire (lukuun ottamatta Loire-Atlantiquen ja Vendéen departementteja), Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte-d’Azur ja Rhône-Alpes | 15. heinäkuuta |
| Ranska: Loire-Atlantiquen ja Vendéen departementit | 15. lokakuuta |
| Italia | 11. kesäkuuta |
| Itävalta | 30. kesäkuuta” |

Jäsenvaltio

Päivämäärä

Tanska

15. heinäkuuta

Saksa

15. heinäkuuta

Espanja: Kastilia-La Mancha

1. kesäkuuta

Espanja: Aragón, Asturias, Baleares, Cantabria, Castilla y León, Cataluña, Galicia, Madrid, Murcia, País Vasco, la Rioja, Comunidad Valenciana

1. heinäkuuta

Espanja: Andalusia

1. syyskuuta

Espanja: Extremadura

15. syyskuuta

Espanja: Navarra

15. elokuuta

Ranska: Aquitaine, Midi-Pyrénées ja Languedoc-Roussillon

1. heinäkuuta

Ranska: Alsace, Auvergne, Bourgogne, Bretagne, Centre, Champagne-Ardenne, Corse, Franche-Comté, Île-de-France, Limousin, Lorraine, Nord-Pas-de-Calais, Basse-Normandie, Haute-Normandie, Pays-de-la-Loire (lukuun ottamatta Loire-Atlantiquen ja Vendéen departementteja), Picardie, Poitou-Charentes, Provence-Alpes-Côte-d’Azur ja Rhône-Alpes

15. heinäkuuta

Ranska: Loire-Atlantiquen ja Vendéen departementit

15. lokakuuta

Italia

11. kesäkuuta

Itävalta

30. kesäkuuta”

---

DIREKTIIVIT

| 7.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/10 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/10

---

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 2009/3/EY,

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2009,

mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä annetun neuvoston direktiivin 80/181/ETY muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 95 artiklan,

ottavat huomioon komission ehdotuksen,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (2),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Neuvoston direktiivin 80/181/ETY (3) mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin on vahvistettava päivämäärä, jona lopetetaan niiden poikkeusten soveltaminen, joita vielä sovelletaan ja jotka koskevat seuraavia mittayksiköitä: pintti palautuspulloissa olevan maidon sekä tynnyrioluen ja -siiderin mittana, maili liikennemerkeissä ja nopeuden ja etäisyyden mittana sekä ”troy ounce” jalometalleilla käytävässä kaupassa. Kokemus on kuitenkin osoittanut, että koska kyseiset poikkeukset ovat luonteeltaan paikallisia ja koskevat rajoitettua määrää tuotteita, poikkeusten voimassaolon jatkaminen ei aiheuttaisi muita kuin tulleihin liittyviä kaupan esteitä, ja sen vuoksi niiden soveltamisen lopettaminen ei ole tarpeen. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston direktiivin 80/181/ETY (3) mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan ja Irlannin on vahvistettava päivämäärä, jona lopetetaan niiden poikkeusten soveltaminen, joita vielä sovelletaan ja jotka koskevat seuraavia mittayksiköitä: pintti palautuspulloissa olevan maidon sekä tynnyrioluen ja -siiderin mittana, maili liikennemerkeissä ja nopeuden ja etäisyyden mittana sekä ”troy ounce” jalometalleilla käytävässä kaupassa. Kokemus on kuitenkin osoittanut, että koska kyseiset poikkeukset ovat luonteeltaan paikallisia ja koskevat rajoitettua määrää tuotteita, poikkeusten voimassaolon jatkaminen ei aiheuttaisi muita kuin tulleihin liittyviä kaupan esteitä, ja sen vuoksi niiden soveltamisen lopettaminen ei ole tarpeen.

| (2) | On tarpeen selventää, että direktiivin 80/181/ETY soveltamisala on yhdenmukainen perustamissopimuksen 95 artiklan tavoitteiden kanssa ja että se ei rajoitu joihinkin tiettyihin yhteisön toiminta-aloihin. |
| --- | --- |

(2)

On tarpeen selventää, että direktiivin 80/181/ETY soveltamisala on yhdenmukainen perustamissopimuksen 95 artiklan tavoitteiden kanssa ja että se ei rajoitu joihinkin tiettyihin yhteisön toiminta-aloihin.

| (3) | Direktiivin 80/181/ETY mukaisesti lisäosoitusten käyttö kyseisen direktiivin liitteessä olevassa I luvussa vahvistettujen virallisten mittayksikköjen lisäksi sallitaan 31 päivään joulukuuta 2009 saakka. Jotta kuitenkin vältettäisiin luomasta esteitä yhteisön yrityksille, jotka harjoittavat vientiä sellaisiin yhteisön ulkopuolisiin maihin, jotka edellyttävät tuotteiden merkitsemistä käyttäen muita kuin liitteessä I lueteltuja yksiköitä, lupa käyttää lisäosoituksia on tarkoituksenmukaista pitää voimassa. |
| --- | --- |

(3)

Direktiivin 80/181/ETY mukaisesti lisäosoitusten käyttö kyseisen direktiivin liitteessä olevassa I luvussa vahvistettujen virallisten mittayksikköjen lisäksi sallitaan 31 päivään joulukuuta 2009 saakka. Jotta kuitenkin vältettäisiin luomasta esteitä yhteisön yrityksille, jotka harjoittavat vientiä sellaisiin yhteisön ulkopuolisiin maihin, jotka edellyttävät tuotteiden merkitsemistä käyttäen muita kuin liitteessä I lueteltuja yksiköitä, lupa käyttää lisäosoituksia on tarkoituksenmukaista pitää voimassa.

| (4) | Direktiivillä 80/181/ETY tuetaan sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa siinä säädetyn mittayksikköjen yhdenmukaistamisen tason kautta. Tässä yhteydessä on tarkoituksenmukaista, että komissio valvoo direktiiviin liittyvää markkinoiden kehittymistä ja kyseisen direktiivin täytäntöönpanoa, erityisesti sisämarkkinoiden toiminnan mahdollisten esteiden osalta ja näiden esteiden poistamiseksi tarvittavan yhdenmukaistamisen osalta. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivillä 80/181/ETY tuetaan sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa siinä säädetyn mittayksikköjen yhdenmukaistamisen tason kautta. Tässä yhteydessä on tarkoituksenmukaista, että komissio valvoo direktiiviin liittyvää markkinoiden kehittymistä ja kyseisen direktiivin täytäntöönpanoa, erityisesti sisämarkkinoiden toiminnan mahdollisten esteiden osalta ja näiden esteiden poistamiseksi tarvittavan yhdenmukaistamisen osalta.

| (5) | Kauppasuhteissa kolmansien maiden kanssa, mukaan lukien transatlanttinen talousneuvosto, komission on tarkoituksenmukaista edelleen voimakkaasti pyrkiä siihen, että kolmansien maiden markkinoilla hyväksyttäisiin tuotteita, jotka on merkitty ainoastaan kansainvälisen mittayksikköjärjestelmän (SI) mukaisilla mittayksiköillä. |
| --- | --- |

(5)

Kauppasuhteissa kolmansien maiden kanssa, mukaan lukien transatlanttinen talousneuvosto, komission on tarkoituksenmukaista edelleen voimakkaasti pyrkiä siihen, että kolmansien maiden markkinoilla hyväksyttäisiin tuotteita, jotka on merkitty ainoastaan kansainvälisen mittayksikköjärjestelmän (SI) mukaisilla mittayksiköillä.

| (6) | Lisäosoitusten käyttö voisi mahdollistaa myös kansainvälisellä tasolla mahdollisesti kehitettävien uusien metrijärjestelmään kuuluvien yksiköiden asteittaisen ja joustavan käyttöönoton. |
| --- | --- |

(6)

Lisäosoitusten käyttö voisi mahdollistaa myös kansainvälisellä tasolla mahdollisesti kehitettävien uusien metrijärjestelmään kuuluvien yksiköiden asteittaisen ja joustavan käyttöönoton.

| (7) | Vuonna 1995 yleinen paino- ja mittakonferenssi päätti poistaa SI-täydennysyksiköt erillisenä SI-luokkana ja tulkita yksiköt radiaani ja steradiaani dimensiottomina SI-johdannaisyksikköinä, joiden nimiä ja symboleita voidaan tarvittaessa mutta ei välttämättä käyttää muiden SI-johdannaisyksiköiden ilmaisemiseksi. |
| --- | --- |

(7)

Vuonna 1995 yleinen paino- ja mittakonferenssi päätti poistaa SI-täydennysyksiköt erillisenä SI-luokkana ja tulkita yksiköt radiaani ja steradiaani dimensiottomina SI-johdannaisyksikköinä, joiden nimiä ja symboleita voidaan tarvittaessa mutta ei välttämättä käyttää muiden SI-johdannaisyksiköiden ilmaisemiseksi.

| (8) | Yleinen paino- ja mittakonferenssi hyväksyi vuonna 1999 SI-järjestelmän puitteissa yksikön ”katal”, symboli ”kat”, katalyyttisen aktiivisuuden SI-yksiköksi. Uuden yhdenmukaistetun SI-yksikön tarkoituksena oli mahdollistaa mittayksikköjen yhdenmukainen merkitseminen lääketieteen ja biokemian aloilla ja siten poistaa yhdenmukaistamattomien yksiköiden käytöstä aiheutuvien väärinkäsitysten vaara. |
| --- | --- |

(8)

Yleinen paino- ja mittakonferenssi hyväksyi vuonna 1999 SI-järjestelmän puitteissa yksikön ”katal”, symboli ”kat”, katalyyttisen aktiivisuuden SI-yksiköksi. Uuden yhdenmukaistetun SI-yksikön tarkoituksena oli mahdollistaa mittayksikköjen yhdenmukainen merkitseminen lääketieteen ja biokemian aloilla ja siten poistaa yhdenmukaistamattomien yksiköiden käytöstä aiheutuvien väärinkäsitysten vaara.

| (9) | Vuonna 2007 yleinen paino- ja mittakonferenssi hyväksyi ”kelvinin” määritelmää koskevan selityksen eliminoidakseen huomattavimman tekijän, joka aiheuttaa eroavuuksia veden kolmoispisteen merkitsemisessä. ”Kelvin” määritellään veden kolmoispisteen termodynaamisen lämpötilan osaksi. Selityksessä viitataan veteen, jolla on erityinen isotooppinen koostumus. |
| --- | --- |

(9)

Vuonna 2007 yleinen paino- ja mittakonferenssi hyväksyi ”kelvinin” määritelmää koskevan selityksen eliminoidakseen huomattavimman tekijän, joka aiheuttaa eroavuuksia veden kolmoispisteen merkitsemisessä. ”Kelvin” määritellään veden kolmoispisteen termodynaamisen lämpötilan osaksi. Selityksessä viitataan veteen, jolla on erityinen isotooppinen koostumus.

| (10) | Koska Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Irlannissa ei enää käytetä eekkeriä yksikkönä maan rekisteröinnissä, eekkeriä koskevalle poikkeukselle ei ole enää tarvetta. |
| --- | --- |

(10)

Koska Yhdistyneessä kuningaskunnassa tai Irlannissa ei enää käytetä eekkeriä yksikkönä maan rekisteröinnissä, eekkeriä koskevalle poikkeukselle ei ole enää tarvetta.

| (11) | Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 34 kohdan mukaan (4) jäsenvaltioiden olisi laadittava itseään varten ja yhteisön edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan direktiivien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaistava ne. |
| --- | --- |

(11)

Paremmasta lainsäädännöstä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen 34 kohdan mukaan (4) jäsenvaltioiden olisi laadittava itseään varten ja yhteisön edun vuoksi omia taulukoitaan, joista ilmenee mahdollisuuksien mukaan direktiivien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamisen toimenpiteiden välinen vastaavuus, ja julkaistava ne.

| (12) | Direktiivi 80/181/ETY olisi sen vuoksi muutettava, |
| --- | --- |

(12)

Direktiivi 80/181/ETY olisi sen vuoksi muutettava,

OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Muutokset

Muutetaan direktiivi 80/181/ETY seuraavasti:

| 1) | Korvataan 1 artiklan b alakohta seuraavasti:






  ”b) | liitteessä olevassa II luvussa luetteloidut vain niissä jäsenvaltioissa, joissa ne oli sallittu 21 päivänä huhtikuuta 1973;” |
| --- | --- | --- |

1)

Korvataan 1 artiklan b alakohta seuraavasti:

”b)

liitteessä olevassa II luvussa luetteloidut vain niissä jäsenvaltioissa, joissa ne oli sallittu 21 päivänä huhtikuuta 1973;”

| 2) | Korvataan 2 artiklan a alakohta seuraavasti:






  ”a) | Edellä olevaan 1 artiklaan perustuvat velvoitteet koskevat käytettäviä mittauslaitteita, tehtäviä mittauksia ja mittayksiköissä ilmaistavia määrän osoituksia.” |
| --- | --- | --- |

2)

Korvataan 2 artiklan a alakohta seuraavasti:

”a)

Edellä olevaan 1 artiklaan perustuvat velvoitteet koskevat käytettäviä mittauslaitteita, tehtäviä mittauksia ja mittayksiköissä ilmaistavia määrän osoituksia.”

| 3) | Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:
  ”2.   Lisäosoitusten käyttö sallitaan.”; |
| --- | --- |

3)

Korvataan 3 artiklan 2 kohta seuraavasti:

”2.   Lisäosoitusten käyttö sallitaan.”;

| 4) | Lisätään artikla seuraavasti:
  ”6 b artikla
  Komissio valvoo tähän direktiiviin liittyvää markkinoiden kehittymistä ja direktiivin täytäntöönpanoa sisämarkkinoiden ja kansainvälisen kaupan moitteettoman toiminnan kannalta ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen sekä tarvittavat ehdotukset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2019.” |
| --- | --- |

4)

Lisätään artikla seuraavasti:

”6 b artikla

Komissio valvoo tähän direktiiviin liittyvää markkinoiden kehittymistä ja direktiivin täytäntöönpanoa sisämarkkinoiden ja kansainvälisen kaupan moitteettoman toiminnan kannalta ja antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen sekä tarvittavat ehdotukset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2019.”

| 5) | Muutetaan liite seuraavasti:






  a) | Korvataan I luvun 1.1 kohdan alakohta ’Termodynaamisen lämpötilan yksikkö’ seuraavasti:
  ”Termodynaamisen lämpötilan yksikkö
  Kelvin, termodynaamisen lämpötilan yksikkö, on 1/273,16 veden kolmoispisteen termodynaamisesta lämpötilasta.
  Määritelmä viittaa veteen, jonka isotooppinen koostumus on määritelty seuraavina ainemäärien suhteina: 0,00015576 moolia 2H per moolia 1H, 0,0003799 moolia 17O per moolia 16O ja 0,0020052 moolia 18O per moolia 16O.
  (Kolmastoista CGPM (1967), päätös 4, ja kahdeskymmeneskolmas CGPM (2007), päätöslauselma 10)” |
| --- | --- | --- |

5)

Muutetaan liite seuraavasti:

a)

Korvataan I luvun 1.1 kohdan alakohta ’Termodynaamisen lämpötilan yksikkö’ seuraavasti:

”Termodynaamisen lämpötilan yksikkö

Kelvin, termodynaamisen lämpötilan yksikkö, on 1/273,16 veden kolmoispisteen termodynaamisesta lämpötilasta.

Määritelmä viittaa veteen, jonka isotooppinen koostumus on määritelty seuraavina ainemäärien suhteina: 0,00015576 moolia 2H per moolia 1H, 0,0003799 moolia 17O per moolia 16O ja 0,0020052 moolia 18O per moolia 16O.

(Kolmastoista CGPM (1967), päätös 4, ja kahdeskymmeneskolmas CGPM (2007), päätöslauselma 10)”

| b) | Korvataan I luvun 1.1.1 otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

b)

Korvataan I luvun 1.1.1 otsikko seuraavasti:

| c) | Korvataan I luvun 1.2 kohdan otsikko seuraavasti: |
| --- | --- |

c)

Korvataan I luvun 1.2 kohdan otsikko seuraavasti:

| d) | Poistetaan I luvun 1.2.1 kohta. |
| --- | --- |

d)

Poistetaan I luvun 1.2.1 kohta.

| e) | Korvataan I luvun 1.2.2 ja 1.2.3 kohta seuraavasti:
  ”1.2.2.   SI-johdannaisyksikköjä koskeva yleissääntö
  SI-perusyksiköistä johdetut yksiköt ilmaistaan algebrallisesti SI-perusyksikköjen potenssien tulona käyttäen numerokerrointa, joka on yhtä suuri kuin 1.
  1.2.3.   SI-johdannaisyksiköt, joilla on nimi ja tunnus









  Yksikkö | Ilmaisu | Suure |
| --- | --- | --- | --- |
| Nimi | Tunnus | Muissa SI-yksiköissä | SI-perus-yksiköissä |
| Tasokulman yksikkö | radiaani | rad | | m · m–1 |
| Avaruuskulma | steradiaani | sr | | m2 · m–2 |
| Taajuus | hertsi | Hz | | s–1 |
| Voima | newton | N | | m · kg · s–2 |
| Paine, jännitys | pascal | Pa | N · m–2 | m–1 · kg · s–2 |
| Energia, työ | joule | J | N · m | m2 · kg · s–2 |
| Teho (5), säteilyvuo | watti | W | J · s–1 | m2 · kg · s–3 |
| Sähkövaraus | coulombi | C | | s · A |
| Sähköpotentiaali, potentiaali-ero, sähkömotorinen voima | voltti | V | W · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–1 |
| Resistanssi | ohmi | Ω | V · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–2 |
| Konduktanssi | siemens | S | A · V–1 | m–2 · kg–1 · s3 · A2 |
| Kapasitanssi | faradi | F | C · V–1 | m–2 · kg–1 · s4 · A2 |
| Magneettivuo | weber | Wb | V · s | m2 · kg · s–2 · A–1 |
| Magneettivuon tiheys | tesla | T | Wb · m–2 | kg · s–2 · A–1 |
| Induktanssi | henry | H | Wb · A–1 | m2 · kg · s–2 · A–2 |
| Valovirta | lumen | lm | cd · sr | cd |
| Valaistusvoimakkuus | luksi | lx | lm · m–2 | m–2 · cd |
| (Radionuklidin) aktiivisuus | becquerel | Bq | | s–1 |
| Absorboitunut annos, aineeseen siirtynyt ominaisenergia, kerma, absorboitunut annosindeksi | gray | Gy | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Ekvivalenttiannos | sievert | Sv | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Katalyyttinen aktiivisuus | katal | kat | | mol · s–1 |

e)

Korvataan I luvun 1.2.2 ja 1.2.3 kohta seuraavasti:

”1.2.2.   SI-johdannaisyksikköjä koskeva yleissääntö

SI-perusyksiköistä johdetut yksiköt ilmaistaan algebrallisesti SI-perusyksikköjen potenssien tulona käyttäen numerokerrointa, joka on yhtä suuri kuin 1.

1.2.3.   SI-johdannaisyksiköt, joilla on nimi ja tunnus

Yksikkö

Ilmaisu

Suure

Nimi

Tunnus

Muissa SI-yksiköissä

SI-perus-yksiköissä

Tasokulman yksikkö

radiaani

rad

m · m–1

Avaruuskulma

steradiaani

sr

m2 · m–2

Taajuus

hertsi

Hz

s–1

Voima

newton

N

m · kg · s–2

Paine, jännitys

pascal

Pa

N · m–2

m–1 · kg · s–2

Energia, työ

joule

J

N · m

m2 · kg · s–2

Teho (5), säteilyvuo

watti

W

J · s–1

m2 · kg · s–3

Sähkövaraus

coulombi

C

s · A

Sähköpotentiaali, potentiaali-ero, sähkömotorinen voima

voltti

V

W · A–1

m2 · kg · s–3 · A–1

Resistanssi

ohmi

Ω

V · A–1

m2 · kg · s–3 · A–2

Konduktanssi

siemens

S

A · V–1

m–2 · kg–1 · s3 · A2

Kapasitanssi

faradi

F

C · V–1

m–2 · kg–1 · s4 · A2

Magneettivuo

weber

Wb

V · s

m2 · kg · s–2 · A–1

Magneettivuon tiheys

tesla

T

Wb · m–2

kg · s–2 · A–1

Induktanssi

henry

H

Wb · A–1

m2 · kg · s–2 · A–2

Valovirta

lumen

lm

cd · sr

cd

Valaistusvoimakkuus

luksi

lx

lm · m–2

m–2 · cd

(Radionuklidin) aktiivisuus

becquerel

Bq

s–1

Absorboitunut annos, aineeseen siirtynyt ominaisenergia, kerma, absorboitunut annosindeksi

gray

Gy

J · kg–1

m2 · s–2

Ekvivalenttiannos

sievert

Sv

J · kg–1

m2 · s–2

Katalyyttinen aktiivisuus

katal

kat

mol · s–1

SI-perusyksiköistä johdetut yksiköt voidaan ilmaista I luvussa luetteloiduilla yksiköillä.

Erityisesti voidaan SI-johdannaisyksiköt ilmaista yllä olevassa taulukossa annetuilla erityisnimillä ja tunnuksilla; esimerkiksi dynaamisen viskositeetin SI-yksikkö voi olla ilmaistuna muodossa m–1 · kg · s–1 tai N · s · m–2 tai Pa · s.”;

| f) | Poistetaan II luvussa olevasta taulukosta seuraava rivi:








  ”maan rekisteröinti | eekkeri | 1 ac = 4 047 m2 | ac” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

Poistetaan II luvussa olevasta taulukosta seuraava rivi:

”maan rekisteröinti

eekkeri

1 ac = 4 047 m2

ac”

| g) | Korvataan II luvussa viimeinen virke seuraavasti: ”Tässä luvussa luetteloituja yksikköjä voidaan yhdistää keskenään tai I luvun yksikköjen kanssa yhdistelmäyksikköjen muodostamiseksi” |
| --- | --- |

g)

Korvataan II luvussa viimeinen virke seuraavasti: ”Tässä luvussa luetteloituja yksikköjä voidaan yhdistää keskenään tai I luvun yksikköjen kanssa yhdistelmäyksikköjen muodostamiseksi”

2 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

1.   Jäsenvaltioiden on annettava ja julkaistava tämän direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2009. Niiden on viipymättä toimitettava nämä säädökset kirjallisina komissiolle.

Niiden on sovellettava näitä säännöksiä 1 päivästä tammikuuta 2010.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

2.   Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä

4 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty Strasbourgissa 11 päivänä maaliskuuta 2009.

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

H.-G. PÖTTERING

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. VONDRA

---

(1)  EUVL C 120, 16.5.2008, s. 14.

1

(2)  Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma, annettu 29. marraskuuta 2007 (EUVL C 297 E, 20.11.2008, s. 105), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 18. marraskuuta 2008 (EUVL C 330 E, 30.12.2008, s. 1), ja Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu 16. joulukuuta 2008 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä).

2

(3)  EYVL L 39, 15.2.1980, s. 40.

3

(4)  EUVL C 321, 31.12.2003, s. 1.

4

(5)  Tehon yksikön erityisnimiä: nimi volttiampeeri (tunnus ’VA’), kun sitä käytetään ilmaisemaan vaihtosähkövirran näennäistehoa, ja vari (tunnus ’var’), kun sitä käytetään ilmaisemaan loissähkötehoa. ’Var’ ei sisälly CGPM:n päätöksiin.

5

---

IV Muut säädökset

EUROOPAN TALOUSALUE

EFTAn valvontaviranomainen

| 7.5.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 114/14 |
| --- | --- | --- | --- |

7.5.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 114/14

---

EFTAn VALVONTAVIRANOMAISEN PÄÄTÖS

N:o 368/06/COL,

tehty 29 päivänä marraskuuta 2006,

Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynnistä (Islanti)

EFTAN VALVONTAVIRANOMAINEN (1), joka

OTTAA HUOMIOON Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (2) ja erityisesti sen 61–63 artiklan sekä pöytäkirjan 26,

OTTAA HUOMIOON EFTAn jäsenvaltioiden sopimuksen valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta (3) ja erityisesti sen 24 artiklan,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 ja 3 kohdan ja II osan 4 artiklan 2 ja 4 kohdan, 6 artiklan, 7 artiklan 2 kohdan,

OTTAA HUOMIOON valvontaviranomaisen suuntaviivat (4) ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan soveltamisesta ja tulkinnasta,

OTTAA HUOMIOON valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan II osan 27 artiklassa tarkoitetuista täytäntöönpanosäännöksistä 14 päivänä heinäkuuta 2004 tehdyn valvontaviranomaisen päätöksen,

on mainittujen artiklojen mukaisesti KEHOTTANUT asianomaisia osapuolia esittämään huomautuksensa päätöksestä N:o 421/04/COL (5) ja päätöksestä N:o 367/06/COL (6),

sekä katsoo seuraavaa:

I   TOSISEIKAT

1.   Menettely

Islannin pysyvä edustusto Euroopan unionissa välitti edelleen 19. elokuuta 2003 päivätyllä kirjeellä valtiovarainministeriön 19. elokuuta 2003 päivätyn kirjeen, jonka valvontaviranomainen vastaanotti ja kirjasi saapuneeksi samana päivänä (asiakirja nro 03-5685 A). Kirjeessä Islannin viranomaiset ilmoittivat Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynnistä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 3 kohdan mukaisesti.

Aalborg Portland Íslandi ehf. teki 17. joulukuuta 2003 valvontaviranomaiselle kantelun myyntiehdoista, joita sovellettiin Islannin valtion myydessä omistamansa Sementsverksmiðjan hf:n osakkeet. Valvontaviranomainen sai kirjeen ja kirjasi sen saapuneeksi 23. joulukuuta 2003 (asiakirja nro 03-9059 A). Kantelun tekijä pyysi kantelun käsittelyä samanaikaisesti hallituksen myynti-ilmoituksen kanssa.

Käytyään Islannin viranomaisten kanssa kirjeenvaihtoa (7) valvontaviranomainen ilmoitti 21. joulukuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Islannin viranomaisille, että se oli päättänyt aloittaa valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan I osan 1 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koskee Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiä (tapahtuma nro 296878).

Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehty valvontaviranomaisen päätös N:o 421/04/COL julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä ja sen ETA-täydennysosassa (8). Valvontaviranomainen kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa asiasta. Islannin viranomaiset esittivät huomautuksensa kyseisestä päätöksestä 24. helmikuuta 2005 päivätyssä kirjeessä (tapahtuma nro 311243). Kesäkuun 20. päivänä 2005 valvontaviranomainen vastaanotti huomautuksia Íslenskt sement ehf -yritykseltä, joka on Sementsverksmiðjan hf:n ostaja (tapahtuma nro 323552). Aalborg Portland Íslandi ehf. -yritys esitti lisähuomautuksia 2. syyskuuta 2005 (tapahtuma nro 333018).

Valvontaviranomainen pyysi riippumatonta asiantuntijaa, Erlend Kvaalia, joka on Oslossa sijaitsevan Norjan liiketaloudellisen instituutin (BI) professori, määrittämään, myytiinkö valtion omistamat Sementsverksmiðjan hf:n osakkeet markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Islannin viranomaisille lähetettiin 12. heinäkuuta 2005 tietopyyntö (tapahtuma nro 326295), joka perustui riippumattoman asiantuntijan ensimmäiseen arvioon valvontaviranomaisen käytössä olevista myyntiä koskevista tiedoista. Islannin viranomaiset vastasivat Islannin EU-edustuston lähettämällä 31. elokuuta 2005 päivätyn kirjeen, joka sisälsi valtiovarainministeriön 30. elokuuta 2005 päivätyn kirjeen. Valvontaviranomainen sai kirjeen ja kirjasi sen saapuneiksi 1. päivänä syyskuuta 2005 (tapahtuma nro 332274).

Islannin viranomaisille lähetettiin toinen tietopyyntö muodollisen tutkintamenettelyn puitteissa 28. lokakuuta 2005 (tapahtuma nro 347691). Tämän jälkeen pidettiin Brysselissä 23. marraskuuta 2005 kokous, johon osallistui valvontaviranomaisen, Islannin viranomaisten, Sementsverksmiðjan hf:n ja yhden Islannin valtion osakkeet hankkineeseen yhteenliittymään kuuluvan sijoittajan edustajia. Valvontaviranomaisen hankkima riippumaton asiantuntija oli myös mukana kokouksessa.

Valvontaviranomainen kirjasi 7. joulukuuta 2005 saapuneeksi 6. joulukuuta 2005 päivätyn kirjeen (tapahtuma nro 353483), jolla Islannin EU-edustusto toimitti edelleen 2. joulukuuta 2005 päivätyn valtiovarainministeriön kirjeen. Siinä vastattiin edellä mainittuun tietopyyntöön sekä joihinkin kokouksessa esiin nostettuihin avoimiin kysymyksiin.

Riippumaton asiantuntija esitti 31. tammikuuta 2006 valvontaviranomaiselle loppuraporttinsa siitä, oliko Islannin valtio myynyt omistamansa Sementsverksmiðjan hf:n osakkeet markkinaehtojen mukaisesti (tapahtuma nro 360438).

Valvontaviranomainen lähetti Islannin viranomaisille 16. helmikuuta, 9. maaliskuuta ja 4. elokuuta 2006 kirjeet, joissa se pyysi lisätietoja ja selvityksiä vielä epäselvistä kysymyksistä (tapahtuma nro 363213, 365145 ja 383227). Islannin viranomaiset vastasivat 20. helmikuuta, 19. huhtikuuta ja 25. syyskuuta päivätyillä kirjeillä (tapahtuma nro 363608, 370425 ja 390092).

Tästä tapauksesta keskusteltiin 12. lokakuuta 2006 vuosittaisessa valtiontukikokouksessa Reykjavikissa. Keskustelun tuloksena Islannin viranomaiset lähettivät valvontaviranomaiselle kirjeen 2. marraskuuta 2006 (tapahtuma nro 396476).

Valvontaviranomaisen teki 29. marraskuuta 2006 päätöksen N:o 367/06/COL, jolla laajennettiin valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 421/04/COL aloitettua muodollista tutkintamenettelyä. Tutkintamenettelyn laajentaminen liittyy Sementsverksmiðjan hf:n eläkevelvoitteiden siirtoon valtion vastuulle valmisteltaessa yrityksen myyntiä. Tällä päätöksellä valvontaviranomainen päättää muodollisen tutkintamenettelyn, joka koskee Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiä Íslenskt sement ehf -sijoittajaryhmälle 68 miljoonalla Islannin kruunulla. Muut muodolliseen tutkintamenettelyyn liittyvät asiat ovat edelleen tutkimuksen kohteena.

2.   Kuvaus tässä päätöksessä arvioiduista toimista

Valtion omistamalla Sementsverksmiðjan hf:llä oli de facto monopoli Islannin sementtimarkkinoilla vuoteen 2000 asti, jolloin tanskalainen tuoja alkoi toimia samoilla markkinoilla. Uusi kilpailutilanne johti Sementsverksmiðjan hf:n taloudellisiin vaikeuksiin, ja sen tulos kääntyi tappiolliseksi. Tässä tilanteessa, vuonna 2003, valtio päätti myydä omistamansa yhtiön osakkeet (9). Ilmoituksessa, jonka valtio teki osakkeiden myynnistä todetaan seuraavaa Yksityistämisen toimeenpaneva komitea ja valtiovarainministeriö aikovat myydä kaikki valtion tällä hetkellä omistamat Sementsverksmiðjan hf:n nimellisarvoltaan 450 000 000 kruunun osakkeet yksittäiselle taholle tai sijoittajaryhmälle. Tämä on 100 prosenttia yhtiön osakekannasta. Ostohinta odotetaan maksettavan käteisenä. Sijoittajan, jota etsitään tulisi olla kiinnostunut jatkamaan ja vahvistamaan yrityksen toimintaa ja edistämään osaltaan tervettä kilpailua Islannin rakennusmarkkinoilla.

Teollisuusministeriö allekirjoitti 2. lokakuuta 2003 Islannin hallituksen puolesta osakkeidenostosopimuksen Íslenskt Sement ehf. -sijoittajaryhmän kanssa. Kyseisen sopimuksen perusteella valtio, joka omisti kaikki Sementsverksmiðjan hf:n osakkeet, myi osakkeet Íslenskt Sement ehf:lle 68 miljoonalla Islannin kruunulla.

Samanaikaisesti Sementsverksmiðjan hf:n ja valtionkassan välillä tehtiin erillinen sopimus. Tämän sopimuksen mukaan Islannin valtio osti Sementsverksmiðjan hf:ltä 450 miljoonalla Islannin kruunulla sellaista käyttö- ja rahoitusomaisuutta, jota ei tarvittu sementintuotannossa. Tuotto käytettiin yrityksen erääntyneiden velkojen maksamiseen.

Lisäksi Islannin hallituksen ja Íslenskt Sement ehf:n välisen osakkeidenostosopimuksen 4 artiklan nojalla Islannin valtio otti vastuulleen Sementsverksmiðjan hf:n eläkevelvoitteet valtionvarainministeriön ja valtion työntekijöiden eläkerahaston välisellä sopimuksella.

Toisin sanoen yrityksellä, jonka osakkeet Íslenskt sement ehf. osti, ei ollut enää varoja ja velkoja.

Tässä päätöksessä käsitellään nimenomaisesti Sementsverksmiðjan hf:n myyntiä Íslenskt sement ehf:lle. Päätöksellä N:o 421/04/COL aloitettu muodollinen tutkintamenettely, joka koskee toista oletettua valtiontukitoimenpidettä Sementsverksmiðjan hf:n hyväksi, on päätöksellä N:o 367/06/COL laajennettu käsittämään kyseisen yrityksen eläkevelvoitteiden siirron valtion vastuulle ja sitä käsitellään toisessa päätöksessä.

3.   Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen perusteet

Valvontaviranomainen epäili Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden (100 prosenttia) myyntiä koskevan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä N:o 421/04/COL, voidaanko julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sovellettavien valtiontuen suuntaviivojen 18B lukua soveltaa tähän tapaukseen. Valvontaviranomainen katsoi, että valtio ei pelkästään myynyt omistamiaan maa-alueita ja rakennuksia vaan osakkeensa kokonaisuudessaan omistamassaan yrityksessä.

Lisäksi valvontaviranomainen epäili, että myynti ei ollut tapahtunut markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Oli epävarmaa, missä määrin valtio otti neuvotteluissa huomioon muita kuin puhtaasti taloudelliseen tuottoon perustuvia näkökohtia ja vastasiko myynnissä saatu hinta yrityksen markkina-arvoa.

Ilmoittaessaan myynnistä Islannin viranomaiset olivat esittäneet Sementsverksmiðjan hf:n arvonmäärityksen, jonka riippumaton asiantuntija oli tehnyt realisointiarvon perusteella. Päättäessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta valvontaviranomainen kyseenalaisti sen, voitiinko toimivan yrityksen arvo olettaa yhtä suureksi kuin sen realisointiarvo, joka perustuu oletukseen toiminnan lakkaamisesta. Valvontaviranomainen katsoi, että jos valtion kokonaisuudessaan omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden markkina-arvo olisi ollut korkeampi kuin Íslenskt sement ehf:n maksama hinta, 68 miljoonaa Islannin kruunua, valtio olisi myynyt yrityksen alle sen markkinahinnan. Silloin kaupassa olisi ollut kyse ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista valtion varoista menetettyjen tulojen muodossa, sillä valtio olisi saanut kyseisten omaisuuserien myynnistä alhaisemman hinnan kuin markkinaehtoisesti toimiva yksityinen yritys olisi saanut samojen omaisuuserien myynnistä.

4.   Islannin viranomaisten huomautukset

Islannin viranomaiset toimittivat 23. helmikuuta 2005 lähettämässään kirjeessä huomautuksensa valvontaviranomaisen päätöksestä aloittaa muodollinen tutkintamenettely, joka koski Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiä.

Islannin viranomaiset korostivat, että yksi tärkeimmistä syistä siihen, että ehtona oli sementintuotannon jatkuminen, oli nostaa Sementsverksmiðjan hf:n arvoa myytäessä yritys kolmannelle osapuolelle. Islannin viranomaiset totesivat, että jos tällaista ehtoa ei sovellettaisi, ostaja joutuisi välittömästi maksamaan alueen puhdistamisesta. Kun kaupan edellytyksenä oli sementintuotannon jatkuminen, tämä kustannus jäi piileväksi. Olisi myös huomattava, että ehdosta neuvoteltiin ostajien kanssa, ja se sisällytettiin osakkeidenostosopimukseen pelkästään ostajien aikomuksena jatkaa Sementsverksmiðjan hf:n toimintaa ainoastaan niin kauan kuin se olisi taloudellisesti kannattavaa. Valtio ei voi määrätä ostajia pitämään käynnissä taloudellisesti kannattamatonta yritystä. Tätä ei voida pitää todisteena siitä, että valtio otti huomioon muita kuin taloudelliseen tuottoon liittyviä näkökohtia.

Islannin viranomaisten käsityksen mukaan, ja kuten myös valvontaviranomaisen suuntaviivoissa todetaan, toimintaan voi sisältyä valtiontukea ainoastaan silloin, kun ei ole objektiivisia perusteita kohtuudella olettaa sijoituksen antavan riittävää tuottoa, jonka yksityinen sijoittaja hyväksyisi vertailukelpoisessa yksityisessä yrityksessä tavanomaisessa markkinatilanteessa.

Islannin viranomaiset ilmoittivat, että ottaen huomioon edellä esitetyn huomioon ottaen ei voida katsoa, ettei valtion näkökulmasta olisi ollut perusteita uskoa valtion saavan Sementsverksmiðjan hf:n myynnistä riittävää tuottoa. Päinvastoin, ostajien kanssa neuvoteltuaan valtio saattoi olettaa yrityksen ostohinnan olevan selvästi markkina-arvon yläpuolella. Sen vuoksi on todettava, että valtio ei saanut näiden omaisuuserien myynnistä alhaisempaa hintaa kuin mitä markkinaehdoilla toimiva yksityinen yritys olisi saanut. Valtio siis toimi markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti. Valvontaviranomaisen asia on näyttää toteen, että valtio ei voinut odottaa riittävää tuottoa. Koska tätä ei ole näytetty toteen, eikä sitä valtion mielestä voida näyttää toteen, on todettava valtion toimineen markkinataloussijoittajaperiaatteen mukaisesti.

Ilmoittaessaan myynnistä Islannin viranomaiset väittivät, että yrityksen arvo vastasi sen realisointiarvoa. Oli arvioitu, että Sementsverksmiðjan hf:n realisointiarvo oli 46,5 miljoonaa Islannin kruunua ottamatta huomioon Akranesissa sijaitsevan teollisuuslaitoksen puhdistamiskustannuksia. Päätöksessään aloittaa muodollinen tutkintamenettely valvontaviranomainen esitti epäilyksensä siitä, olisiko toiminnan jatkuvuuden periaatteella myydyn yrityksen markkina-arvo määritettävä realisointiarvoa käyttäen. Islannin viranomaisten esittämissä huomautuksissa valvontaviranomaisen päätöksestä aloittaa muodollinen tutkintamenettely viitattiin lisäksi valvontaviranomaiselle toimitettuihin kassavirta-arvioihin. Huomattakoon erityisesti, että viranomaisten 23. helmikuuta 2005 päiväämän kirjeen liitteessä Sementsverksmiðjan hf:n kassavirta-arvioksi esitettiin 1,5 miljardia Islannin kruunua. Islannin viranomaiset siis katsoivat, että Sementsverksmiðjan hf:n markkina-arvo toimintaa jatkavana yrityksenä oli huomattavasti alhaisempi kuin sen realisointiarvo.

Islannin viranomaiset väittivät myös, että koska Sementsverksmiðjan hf:n markkina-arvo, sovellettiinpa sitten kassavirta-arviota tai realisointiarvoa, oli alhaisempi kuin 68 miljoonan Islannin kruunun myyntihinta, ei Sementsverksmiðjan hf. eikä Íslenskt sement ehf. ollut saanut minkäänlaista ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua.

Islannin viranomaiset katsoivat, että määriteltäessä, oliko valtiontukea myönnetty, valvontaviranomaisen olisi arvioitava myös yrityksen kokonaismyyntihinta sen jälkeen, kun Islannin valtiolle oli myyty takaisin ne omaisuuserät, jota ei tarvittu sementin tuotannossa; valtion kanta on edelleen se, että jos valvontaviranomainen tulee siihen johtopäätökseen, että yrityksen [kassavirta-arvo] on oikea arvo myyntihinnan määrittämiseen [...] kassavirtamenetelmää olisi käytettävä yrityksen arvon määrittämiseen omaisuuden myynnin jälkeen.

Islannin viranomaiset selittivät, että valtio ei ollut valmistautunut neuvottelemaan myyntihinnasta, joka vastaa Sementsverksmiðjan hf:n kassavirta-arvoa. Tarjouksen tekopäivän jälkeen yritykselle kasautuneiden tappioiden vuoksi oli selvää, että yrityksen myymiseksi sen rakennetta oli uudistettava. Jotta liiketoiminnan kuluja voitaisiin vähentää ja tehdä yrityksen toiminta kannattavaksi, valtio ostaisi yritykseltä kaiken sellaisen käyttöomaisuuden, joka ei ollut tuotannolle ja toiminnalle välttämätöntä.

Edellä esitetyistä syistä Islannin viranomaiset katsoivat, ettei myyntiin sisälly valtiontukea. Jos valvontaviranomainen kuitenkin tulee siihen johtopäätökseen, että myyntiin sisältyi valtiontukea, Islannin viranomaisten mielestä valtiontuki olisi katsottava perustelluksi ETA-sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeuksen mukaisesti erityisesti vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtiontukea koskevien suuntaviivojen mukaisesti.

Islannin viranomaiset pyysivät 2. marraskuuta 2006 päivätyssä kirjeessään valvontaviranomaista olemaan päättämättä joitakin kohtia meneillään olevasta muodollisesta tutkinnasta, koska on otettava huomioon kaikki myyntiin liittyvät näkökohdat selvän kuvan saamiseksi asiasta.

5.   Kolmansien osapuolten huomautukset

5.1   Íslenskt sement ehf:n huomautukset

Íslenskt sement ehf. esitti 20. kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa valvontaviranomaisen päätöksestä N:o 421/04/COL aloittaa muodollinen tutkintamenettely, joka koskee Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiä. Íslenskt sement ehf:n näkemyksen mukaisesti mainittuun myyntiin ei sisältynyt valtiontukea. Yritys totesi, että Islenskt Sement on vakuuttunut siitä, että markkinataloussijoittajaperiaate toteutui, erityisesti siitä syystä, että Sementsverksmiðjan hf:n kokonaisostohinta oli vähintään yhtä korkea ellei huomattavasti korkeampi kuin yrityksen todellinen markkina-arvo.

Íslenskt sement ehf. katsoi, että sementtiyhtiöiden arvioinnissa yleisesti käytetty kassavirta-arvio oli ainoa tasapuolinen menetelmä yrityksen arvon määrittämiseksi. Yritys kuitenkin väitti, että Islannin valtio ei ollut halukas neuvottelemaan tältä pohjalta, koska se olisi johtanut negatiiviseen ostohintaan. Jos Sementsverksmiðjan hf:n tapauksessa olisi sovellettu kassavirtamenetelmää, arvioitu markkina-arvo olisi Íslenskt sement ehf:n mukaan ollut nolla tai jopa negatiivinen. Tästä syystä Íslenskt sement ehf. katsoi, että realisointimenetelmää käyttämällä saatu arvo vastasi yrityksen enimmäismarkkina-arvoa ostohetkellä. Íslenskt sement ehf. väitti myös, että 69,6 miljoonan Islannin kruunun realisointiarvossa ei otettu huomioon kustannuksia, jotka liittyivät realisointiin ja toiminnan lopettamiseen, johon sisältyi myös alueen puhdistaminen. Íslenskt sement ehf. totesi, että Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden ostohinta ylitti reilusti yrityksen realisointiarvon.

Islenskt Sement väitti, että valtionkassan ostamaa omaisuutta ei myyty erikseen vaan osakkeiden myynnin yhteydessä erottamattomana osana ostosopimusta. Siksi määritettäessä, sisältyikö Semenstverksmidjan hf:n myyntiin valtiontukea, valvontaviranomainen ei voi arvioida erikseen kutakin myytyä omaisuuserää. On otettava huomioon omaisuuserien myynnin vaikutus yrityksen arvon kokonaisarviointiin myyntihetkellä.

5.2   Aalborg Portland Íslandi ehf:n esittämät huomautukset

Aalborg Portland Íslandi ehf. esitti 2. syyskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä huomautuksensa valvontaviranomaisen päätöksestä N:o 421/04/COL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta, joka koskee Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiä. Yritys oli samaa mieltä valvontaviranomaisen esittämistä näkökohdista mainitussa päätöksessä, mutta mainitsi myös Sementsverksmiðjan hf:n eläkevelvoitteiden siirron Islannin valtion vastuulle, mitä ei ollut käsitelty valvontaviranomaisen päätöksessä.

II   ARVIOINTI

1.   Sisältyykö Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiin valtiontukea?

Islannin viranomaisten toimittamien tietojen mukaan valtio myi omistamansa Sementsverksmiðjan hf:n osakkeet 68 miljoonalla Islannin kruunulla kaupassa, jonka yhteydessä Islannin valtionkassa osti sellaisia yrityksen omaisuuseriä, jotka eivät olleet tarpeellisia yrityksen toiminnalle. Vaikka nämä kaupan kaksi puolta liittyvät toisiinsa tiiviisti, sillä Íslenskt sement ehf. osti Sementsverksmiðjan hf:n omaisuudesta ja osakkeista irrotetun toiminnallisen osan, jota ei tarvittu sementin tuotannossa, valvontaviranomainen tekee tässä päätöksessä arvion osakkeiden myynnistä erikseen. Tämä johtuu siitä, että mahdollinen tuensaaja Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynnissä olisi Íslenskt sement ehf. Sen sijaan, jos varojen ja velkojen uudelleenjärjestelyyn, jonka valtio toteutti yrityksen osakkeiden myynnin yhteydessä, liittyy valtiontukea, tuensaaja olisi sementin tuottaja itse, toisin sanoen Sementsverksmiðjan hf.

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa todetaan seuraavaa:

”Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, EY:n jäsenvaltion tai EFTA-valtion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu tämän sopimuksen toimintaan, siltä osin kuin se vaikuttaa sopimuspuolten väliseen kauppaan.”

Ennen kuin valvontaviranomainen arvioi, sisältyykö tähän kauppaan ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea, se käsittelee Islannin hallituksen väitteet siitä, että kyseessä ei ollut valtiontuki, koska julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevien suuntaviivojen 18B lukua on sovellettu.

1.1   Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevien suuntaviivojen 18B luku:

Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevien suuntaviivojen 18B luku:

Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevien suuntaviivojen 18B luku antaa tietoa siitä, miten valvontaviranomainen tulkitsee ja soveltaa ETA-sopimuksen valtiontukea koskevia määräyksiä silloin, kun kyseessä on julkisten viranomaisten tekemien maa-alueiden ja rakennusten myynnin arviointi. Jos valvontaviranomaisen antamien, julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyviä valtiontukia koskevien suuntaviivojen 18B luvussa esitettyjä menettelyjä noudatetaan, oletuksena on, että myyntiin ei sisälly valtiontukea.

Islannin viranomaiset ilmoittivat Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiä koskevan kaupan ehdoista, vaikka ne katsovat, että myynti oli toteutettu maa-alueita ja rakennuksia koskevien valtiontuen suuntaviivojen 18B luvun mukaisesti. Tämän vuoksi ne katsovat, ettei kauppaan sisältynyt valtiontukea.

Kuten jo todettiin päätöksessä aloittaa muodollinen tutkintamenettely, valvontaviranomainen katsoo, että 18B lukua ei voida soveltaa kyseessä olevaan kauppaan. Valtio ei myynyt pelkästään omistamiaan maa-aluetta ja rakennuksia, vaan myös 100 prosenttia omistamistaan osakkeista toimintaansa jatkavassa yrityksessä. Vaikka 18B lukua sovellettaisiinkin, kuvattuja valtiontuen olemassaolon poissulkevia menettelyjä ei noudatettu.

Tarkasteltavassa tapauksessa noudatettu tarjousmenettely ei ollut valtiontukisääntöjen 18B luvun 2.1 kohdan 1 kohdan b alakohdassa esitetyn määrittelyn mukainen. Ensiksikään se ei ollut riittävästi julkistettu. Lisäksi sitä käytettiin vain tulevan ostajan valintaan, ja hinnasta neuvoteltiin myöhemmin. Mitä tulee vaihtoehtoiseen menettelyyn, eli myyntiin riippumattoman asiantuntijan arvioinnin pohjalta, käytetty asiantuntija MP-verðbréf hf. määritti Sementsverksmiðjan hf:n realisointiarvon. Tästä huolimatta yritys myytiin toimintaa jatkavana yrityksenä, mikä viittasi siihen, että sementintuotanto jatkuisi. Näissä olosuhteissa ei voida olettaa, että realisointiarvo vastasi markkina-arvoa ja sulkea pois valtiontuen mahdollisuus ilman lisäarviointeja.

Vaikuttaa tarpeelliselta määrittää, mikä näissä olosuhteissa on soveliain menetelmä yrityksen markkina-arvon määrittämiseksi, ja toteuttaa arviointi sen mukaisesti. Seuraavassa esitetään lisäanalyysi siitä, mikä yrityksen markkinahinta voisi olla ja sisältyikö Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiin Íslenskt sement ehf:lle valtiontukea.

1.2   Valtiontuen arviointi osakkeiden myynnistä

Valtiontuen arviointi osakkeiden myynnistä

Jotta toimenpide katsottaisiin ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi, sen on täytettävä kaikki seuraavat edellytykset:

| — | tuki merkitsee valikoivaa etua, |
| --- | --- |

—

tuki merkitsee valikoivaa etua,

| — | tuki myönnetään valtion varoista, |
| --- | --- |

—

tuki myönnetään valtion varoista,

| — | tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja |
| --- | --- |

—

tuki vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja

| — | vaikuttaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan. |
| --- | --- |

—

vaikuttaa ETA-sopimuksen sopimuspuolten väliseen kauppaan.

Toimenpide, joka antaa tietyille tuensaajille edun eikä ole yleinen toimenpide, täyttää ensimmäisen edellä mainituista ehdoista. Sen vuoksi on tarpeellista määrittää, saako kyseinen yritys taloudellista etua, jota se ei olisi saanut tavallisissa olosuhteissa (10). ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa ei tehdä eroa valtion toimenpiteiden välillä viittaamalla niiden syihin tai seurauksiin vaan määritetään ne viittaamalla niiden vaikutuksiin (11). Niinpä tuen käsite on objektiivinen, jolloin ratkaisevaa on, antaako valtion toimenpide yhdelle tai useammalle yritykselle edun (12).

10

11

12

Omaisuuden hankinta hintaan, joka on alle sen markkina-arvon, on periaatteessa etu. Jos Íslenskt sement ehf. olisi maksanut Sementsverksmiðjan hf:stä sen markkina-arvoa vastaavan hinnan, se ei olisi saanut tästä kaupasta mitään etua.

Sen arvioimiseksi, oliko Íslenskt sement ehf:n valtion omistamista osakkeista maksama hinta alle niiden markkina-arvon, valvontaviranomainen antoi riippumattomalle asiantuntijalle tehtäväksi arvioida Sementsverksmiðjan hf:n markkina-arvo myyntihetkellä. Kun kauppa oli kokonaisuudessaan saatettu päätökseen, riippumaton asiantuntija arvioi yrityksen markkina-arvon ottaen huomioon toimintaa jatkavan yrityksen. Tämä tarkoittaa, että riippumaton asiantuntija arvioi Sementsverksmiðjan hf:n markkina-arvon sen jälkeen, kun Islannin valtionkassa oli ostanut takaisin sellaista yrityksen omaisuutta, jota ei tarvittu sementintuotannossa (13), ja valtiovarainministeriö oli ottanut vastatakseen yrityksen eläkevelvoitteista. Riippumaton asiantuntija siis arvioi Íslenskt sement ehf:n tosiasiallisesti ostaman yrityksen markkina-arvon, toisin sanoen riisutun yrityksen osakkeet.

13

Riippumattoman asiantuntijan mielestä ainoa tapa saada käsitys siitä, mikä on myynnissä olevan yrityksen käypä arvo, kuten valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynnin kaltaisessa liiketoimessa, on diskontata arvioidut vastaiset rahavirrat (käyttöarvo) (14). Käyttöomaisuuden tulevasta käytöstä odotettu kassavirran nettonykyarvo on sijoittajan laskelma mahdollisen hankkeen tuloksesta. Ennakoidut rahavirrat voivat siis vaihdella yksittäisen sijoittajan strategioiden mukaan. Niinpä riippumattoman asiantuntijan mukaan paras lähestymistapa oli määrittää käyttöarvon liikkuma-ala ja sen ylä- ja alaraja. Islannin viranomaisia pyydettiin toimittamaan näiden rajojen määrittämiseen tarvittavia tietoja ja laskelmia (15) niin, että saataisiin käsitys ydintoiminnan (eli sementintuotannon) käyvästä arvosta. Kun operatiivinen arvo oli määritetty, mikä tahansa ydintoimintaan kuulumaton omaisuuserä (kuten rahoitusomaisuus) merkitsi arvon lisäystä, ja mikä tahansa velvoite (kuten velka tai muu taloudellinen sitoumus) merkitsi vähennystä.

14

15

Tältä pohjalta riippumaton asiantuntija pyysi Islannin viranomaisia toimittamaan kaksi skenaariota; I skenaarion mukaan sementin tuonti Islantiin vastasi 30 prosenttia koko markkinoista, ja II skenaariossa oletettiin, että tuontia ei ole. I skenaario (niin sanottu pessimistinen skenaario) tuotti negatiivisen noin 1 000 miljoonan Islannin kruunun nettonykyarvon tulevista vapaista kassavirroista, kun taas II skenaario (niin sanottu optimistinen skenaario) tuotti noin 200 miljoonan Islannin kruunun positiivisen nettonykyarvon tulevista vapaista kassavirroista. Nettonykyarvoon vaikuttavilla toimilla, kuten vähentämällä pitkäaikaista velkaa ja lisäämällä nettorahoitusomaisuutta, Islannin hallitus pääsi I skenaariossa noin – 897 miljoonan Islannin kruunun oman pääoman arvoon ja II skenaariossa 307 miljoonan Islannin kruunun oman pääoman arvoon. Käytössä oleva kapasiteetti vaikuttaa ratkaisevasti laskelmien tuloksiin. Muuttuva tuotantokustannus tonnia kohden arvioitiin 5 749 Islannin kruunuksi vuosina, jolloin käytössä on koko kapasiteetti (130 000 tonnia) ja 7 479 Islannin kruunuksi vuosina, jolloin käytössä on hyvin vähäinen kapasiteetti (70 000 tonnia). Mittakaavavaikutus oli siis laskelmissa kaksinkertainen, koska sekä muuttuvat että kiinteät kustannukset tonnia kohden vähenevät tuotannon kasvaessa (16).

16

Saatekirjeessään Islannin viranomaiset väittivät, että optimistinen skenaario ei ollut realistinen, koska siinä oletettiin, ettei Islannin sementtimarkkinoilla ole kilpailua. Ottaen huomioon tanskalaisen kilpailijan Aalborg Portlandin investoinnit tiloihin katsottiin olevan epätodennäköistä, että kilpailu Islannin sementtimarkkinoilla päättyisi. Islannin viranomaiset eivät esittäneet huomautuksia pessimistisimmän skenaarion realistisuudesta.

Asiantuntija arvosteli sitä, että Islannin viranomaisten esittämissä malleissa oli käytetty korkeaa diskonttokorkoa (johon sisältyi riskilisä). Korkeaa diskonttokorkoa käyttäen negatiivisesta kassavirrasta syntyvä velka voidaan aliarvioida ja siten tarpeettomasti kaunistella näkymiä. Islannin viranomaisten ehdottamaa 12,4 prosentin reaalista diskonttokorkoa käytettiin arvostelusta huolimatta eri skenaarioehdotuksissa yhdenmukaisuuden vuoksi.

I skenaariossa kuvattiin yritys, joka 30 vuoden ajan tekee tappiota, mikä ei vaikuta lainkaan järkiperäiseltä. Kun ottaa huomioon, että riippumattoman asiantuntijan tavoitteena pessimistisessä skenaariossa oli määrittää mahdollisten tulosten alaraja, Islannin viranomaisten esittämä I skenaario oli selvästi riittämätön (17). Järkiperäinen investointipäätös perustuu aina positiivisen tuoton odotukseen. Tässä yhteydessä on syytä kysyä, miten järkiperäinen sijoittaja suhtautuisi, jos odotettu positiivinen tuotto ei toteutuisi? Sellaisissa tapauksissa tavallisesti minimoitaisiin tappiot tarkistettujen odotusten pohjalta.

17

Niinpä riippumaton asiantuntija muokkasi pessimististä skenaariota viiden vuoden aikakehyksen pohjalta, jolloin käytössä olisi matala kapasiteetti (82 000 tonnia sementtiä vuodessa, mikä vastaa I skenaarion keskiarvoa) ja vuoden 2003 tason mukaiset alhaiset myyntihinnat (7 071 ISK tonnilta) olettaen, että yritys puretaan viiden toimintavuoden jälkeen. Edelleen oletettiin, että kaikki negatiiviset kassavirrat siirretään omistajille. Asiantuntijan mukaan tämä vaikutti pessimistisimmän skenaarion toteutuessa järkevältä strategialta, koska järkiperäinen investointipäätös perustuisi positiivisen tuoton odotukseen ja mahdollisuuteen toimia, jos odotus ei toteutuisi.

Pessimistisimmässä skenaariossa sementintuotanto keskeytyisi viiden vuoden jälkeen, mikä merkitsisi puhdistustoimintojen välitöntä käynnistämistä. Sementsverksmiðjan hf:n ja Akranesin kaupungin välillä vuonna 2003 allekirjoitetussa vuokrasopimuksessa todetaan, että jos sementintuotanto lopetetaan yhtäjaksoiseksi 24 kuukauden ajaksi, Iceland Cement Ltd:n on purettava materiaalivarasto omalla kustannuksellaan (18). Islannin viranomaisten antamien tietojen perusteella puhdistuskustannukset oli arvioitu 460 miljoonaksi Islannin kruunuksi oletettavasti käypään hintaan (19).

18

19

Pessimistisin skenaario saatiin simuloimalla viiden vuoden alhaisen kapasiteetin tuotanto ja vuoden 2003 tason mukaiset sementin hinnat. Tuotantosyklin ulkopuolisilla varoilla ja veloilla vaikutettiin vastaavien kassavirtojen nettonykyarvoon ostoajankohtana. Käyttöomaisuuden vaihtoehtoisen käytön nettomääräinen vaikutus (esimerkiksi sementintuotantoon) ja puhdistuskustannukset lisättiin.

Riippumattoman asiantuntijan suorittaman muokkauksen mukaisesti kassavirran simulointi näiden oletusarvojen pohjalta tuotti 144 miljoonan Islannin kruunun toiminnoista negatiivisen kassavirran jokaisena vuonna viiden vuoden ajan, ja nettonykyarvoltaan 360 miljoonan Islannin kruunun negatiivisen kustannuksen kuudentena vuonna. Näiden kassavirtojen diskontattu arvo laskettiin – 691 miljoonaksi Islannin kruunuksi, ja tase-erien oikaisun jälkeen toimintajakson ulkopuolella investoinnin arvo määriteltiin – 332 miljoonaksi Islannin kruunuksi.

Optimistisen skenaarion tavoite oli määrittää mahdollisten tulosten yläraja. Optimistisen skenaarion olennaisena piirteenä oli, että toimintojen tulisi olla tasapainossa viiden vuoden jälkeen. Lähtökohtana oli ensimmäinen toimintavuosi yksityistämisen jälkeen, jolloin tuotannoksi oletettiin 100 000 tonnia, sementin hinnaksi 7 489 Islannin kruunua, muuttuvat kustannukset kustannusten laskentakaavan mukaisiksi (6 381 Islannin kruunua tonnia kohden), ja yleiskustannukset kuten I skenaariossa oletettiin (127 miljoonaa Islannin kruunua). Arvio vuosittaisista uudelleen investointien maksutapahtumista oli 40 Islannin kruunua, joka voisi ylittää poistot. Näiden oletusten pohjalta ensimmäisen vuoden nettokassavirraksi laskettiin – 38 miljoonaa Islannin kruunua. Myöhemmin nettokassavirta kehittyisi viiden vuoden aikana ja kuudentena vuonna se vähitellen lähentyisi nollaa.

Toiminnan viiden ensimmäisen vuoden aikana kassavirtojen nettonykyarvoksi arvioitiin – 59 miljoonaa Islannin kruunua. Olettaen, että liikevoitto sen jälkeen olisi lähellä nollaa, toimintojen nykyarvoksi asetettiin nolla myöhempinä vuosina. Tässä skenaariossa asiantuntija piti järkevänä, että tappiontasausten siirtoja (20) ei hyödynnettäisi ensimmäisinä vuosina. Toiminnan tulosta oikaistiin tase-erillä toimintajakson ulkopuolella (kuten tapahtui pessimistisessä skenaariossa), ja tämä johti 300 miljoonan Islannin kruunun nettonykyarvoon. Asiantuntija käytti jälleen 12,4 prosentin diskonttokorkoa, kuten tapahtui pessimistisessä skenaariossa. Hän korosti, että tämä korko heijastaa pelkästään oman pääoman kustannuksia (ennen veroja) kun taas tämän skenaarion mukaista investointihanketta tavallisesti rahoitettaisiin suurelta osalta velalla, mikä alentaisi vaadittua kokonaistuottoa. Alhaisempi diskonttokorko tuottaisi vähemmän positiivisen tuloksen, koska kaikki mukaan otetut kassavirrat ovat negatiivisia. Hän kuitenkin korosti, että oli tärkeää käyttää johdonmukaisesti samaa diskonttokorkoa näissä skenaarioissa.

20

Edellä esitettyjen arviointien perusteella riippumaton asiantuntija katsoo, että oli asianmukaista määrittää yläraja ja alaraja käyvän arvon mittauksille diskontattavissa vastaisissa rahavirroissa. Alaraja liittyi pessimistiseen skenaarioon, jossa sementintuotanto keskeytettäisiin muutaman toimintavuoden jälkeen, jolloin omistajat vakuuttuisivat siitä, että toiminnasta ei tulisi kannattavaa. Tappiollisten vuosien verottamien resurssien lisäksi yrityksen olisi otettava huomioon puhdistuskustannukset tuotannon päättyessä (21). Tämän skenaarion positiivista puolta edustivat alkuperäiset varastot ja rahoitusomaisuus, jotka realisoitaessa antaisivat positiivista tuottoa, sekä käyttöomaisuuden vaihtoehtoinen käyttö. Kassavirta-arvioiden perusteella Sementsverksmiðjan hf:n alhaisimmaksi markkina-arvoksi arvioitiin – 322 miljoonaa Islannin kruunua.

21

Optimistinen skenaario määrittäisi ylärajan, jossa sementintuotannon kannattavuuden katsottaisiin vähitellen paranevan, ja kannattavuusraja saavutettaisiin muutaman vuoden kuluttua. Kuten pessimistisessä skenaariossa, alkuvuosina koettaisiin yrityksen resursseja verottavia tappioita, vaikkakin vaatimattomammalla tasolla. Toimintojen nettonykyarvo kannattavuusrajan saavuttamisen jälkeen olisi todennäköisimmin merkityksetön, eikä sitä sen tähden otettu huomioon laskelmissa. Myös tässä skenaariossa nähtiin alkuperäisten varastojen ja rahoitusomaisuuden positiivinen vaikutus. Kassavirta-arvioiden perusteella Sementsverksmiðjan hf:n korkeimmaksi markkina-arvoksi arvioitiin 300 miljoonaa Islannin kruunua.

Kassavirtalaskelmat siis viittasivat käyvän arvon sijoittuvan symmetrisesti nollan tuntumaan niin, että todennäköiset tulokset olivat suurin piirtein vaihteluvälissä ±300 miljoonaa Islannin kruunua.

Joissakin tapauksissa sovittu liiketoimi saattaa poiketa näkyvästä tai oletetusta markkina-arvosta, koska yhdellä osapuolella on tunnistettavia yksityisiä intressejä kyseisessä liiketoimessa. Asiantuntijan mielestä Íslenskt sement ehf:n tekemään valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden hankintaan sisältyi selvästi yksityisiä intressejä, jotka saattoivat vaikuttaa kaupan hintaan.

Íslenskt sement ehf. oli kolmen yrityksen yhteenliittymä, joka muodostettiin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden hankkimiseksi: BM Valla, Björgun ja Norcem. BM Valla on merkittävä islantilainen rakennusliike ja suuri sementin ostaja. Valvontaviranomaisen, riippumattoman asiantuntijan, Islannin viranomaisten ja Íslenskt sement ehf:n edustajien keskinäisestä kokouksesta saatujen tietojen mukaan BM Vallalla on Islannin sementintuotantolaitoksessa kaksi strategista intressiä. Se haluaa ensiksikin taata sementin saatavuuden niin, ettei yksi toimittaja hallitse Islannin markkinoita. Toisena intressinä on ylläpitää paikallista tuotekehitystä ja osaamista rakennusteollisuuden hyödyttämiseksi pitkällä aikavälillä ottamalla erityisesti huomioon Islannin sementtimarkkinoiden tekniset erityispiirteet.

Björgun toimittaa kuorivalua Sementsverksmiðjan hf:lle. Jos paikallinen sementintuotanto lakkaa, Björgunilla ei ole tuotteilleen vaihtoehtoista ostajaa.

Norcem on norjalainen sementintuottaja, jonka omistaa saksalainen konserni Heidelberger Zement. Norcemilla saattaa olla strategisia ja kilpailullisia intressejä vahvistaa asemaansa Islannin markkinoilla.

Ottaen huomioon ostajien yhteenliittymän erityistilanteen riippumaton asiantuntija katsoo, että tässä tapauksessa yksityiset intressit ovat vaikuttaneet sovittuun hintaan.

Näiden syiden vuoksi riippumaton asiantuntija päätteli, että vaikka 68 miljoonan Islannin kruunun sovittu hinta onkin melko korkea, omistajien tilanteessa saattaa olla tekijöitä, jotka kasvattavat sijoituskustannusten takaisin saamisen mahdollisuutta (22).

22

Valvontaviranomainen arvioi Islannin viranomaisten esittämät tosiasiat ja luvut sekä tutki tarkoin riippumattoman asiantuntijan arvion ja kertomuksen. Valvontaviranomaisen mukaan asiantuntijan analyysissä määritetään oikeudenmukaisesti Sementsverksmiðjan hf:n arvo. Kuten jo päätöksessä N:o 421/04/COL muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta todettiin, ei voida olettaa, että toimintaansa jatkavan yrityksen likvidaatioarvo on sama kuin sen markkina-arvo. Riippumattoman asiantuntijan näkemyksen mukaisesti valvontaviranomainen katsoo, että diskontattu kassavirta-analyysi on asianmukainen tapa laskea yrityksen arvo, kuten käsiteltävänä olevassa tapauksessa. Valvontaviranomainen kuitenkin katsoo, että yrityksen arvon arviointiin myyntihetkellä selvästi liittyy merkittäviä epävarmuustekijöitä. Tämän vuoksi yrityksen arvon arvioimiseksi vaikuttaa kohtuulliselta tarkastella erilaisia skenaarioita, kuten asiantuntija teki, ja määrittää vaihteluväli, josta arvo voidaan löytää. Valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntihinta oli määritetyn vaihteluvälin sisällä ja jopa lähellä nollaa olleen keskiarvon yläpuolella.

Lisäksi Islannin viranomaiset olivat määrittäneet yrityksen likvidaatioarvoksi 69,6 miljoonaa Islannin kruunua. Akranesin kaupungin ja Sementsverksmiðjan hf:n välillä 31. heinäkuuta 2003 tehdyssä sopimuksessa todetaan että: Jos klinkkerintuotanto lopetetaan yhtäjaksoiseksi 24 kuukauden ajaksi, Iceland Cement Ltd:n on purettava materiaalivarasto omalla kustannuksellaan. Sementsverksmiðjan hf:n likvidaatioarvo oli siis alhaisempi kuin 69,6 miljoonaa Islannin kruunua, koska materiaalivaraston purkamiskustannukset olisi lisättävä edellä mainitun oikeudellisesti sitovan sopimuksen mukaisesti (23). Íslenskt sement ehf:n maksama hinta valtion omistamista Sementsverksmiðjan hf:n osakkeista oli siis korkeampi kuin yrityksen likvidaatioarvo.

23

2.   Päätelmät

Päätelmät

Näiden arvioiden perusteella valvontaviranomainen ei voi katsoa, että yritys myytiin alle markkina-arvon. Valvontaviranomainen ei voi sen vuoksi katsoa, että Íslenskt sement ehf., joka on sijoittajaryhmän perustama yritys valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden ostamiseksi, sai ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua taloudellista etua.

ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdan mukaan neljän kumulatiivisen edellytyksen on täytyttävä, jotta kysymyksessä on valtiontuki. Edellä mainitun arvioinnin perusteella valvontaviranomainen ei ole havainnut syitä kolmen muun mainitun edellytyksen tutkimiselle. Koska Íslenskt sement ehf. ei ole saanut taloudellista etua, valvontaviranomainen katsoo, että valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynti Íslenskt sement ehf. -yritysryhmälle ei ollut ETA-sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.

Tämän päätöksen hyväksyminen virallisen tutkintamenettelyn päättämisestä, joka kohdistui Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myyntiin 68 miljoonan Islannin kruunun hinnasta osana valvontaviranomaisen päätöksellä N:o 421/04/COL aloitettua ja päätöksellä N:o 367/06/COL laajennettua muodollista tutkintamenettelyä, ei rajoita muita tutkinnan kohteena olevia asioita,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

ETA:n valvontaviranomainen katsoo, että Islannin valtion omistamien Sementsverksmiðjan hf:n osakkeiden myynti Íslenskt sement ehf:lle 68 miljoonan Islannin kruunun hinnasta ei sisältänyt ETA-sopimuksen 61 artiklassa tarkoitettua valtiontukea.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Islannin tasavallalle.

3 artikla

Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen

Tehty Brysselissä 29 päivänä marraskuuta 2006.

EFTAn valvontaviranomaisen puolesta

Bjørn T. GRYDELAND

Puheenjohtaja

Kristján A. STEFÁNSSON

Kollegion jäsen

---

(1)  Jäljempänä ’valvontaviranomainen’.

1

(2)  Jäljempänä ’ETA-sopimus’.

2

(3)  Jäljempänä ’valvonta- ja tuomioistuinsopimus’.

3

(4)  Suuntaviivat ETA-sopimuksen 61 ja 62 artiklan sekä valvonta- ja tuomioistuinsopimuksen pöytäkirjassa 3 olevan 1 artiklan soveltamista ja tulkitsemista varten, EFTAn valvontaviranomainen hyväksynyt ja julkaissut 19 päivänä tammikuuta 1994 (EYVL L 231, 3.9.1994, s. 1 ja ETA-täydennysosa N:o 32, 3.9.1994). Suuntaviivat sellaisina kuin ne ovat viimeksi muutettuina 25 päivänä lokakuuta 2006. Jäljempänä ’valtiontuen suuntaviivat’.

4

(5)  EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 421/04/COL, tehty 20 päivänä joulukuuta 2004 Islannin valtion omistamista Sementsverksmiðjan-yhtiön osakkeista (EUVL C 117, 19.5.2005, s. 17), sekä Euroopan yhteisöjen virallisen lehden ETA-täydennysosassa N:o 24, 19.5.2005; s. 1.

5

Euroopan yhteisöjen virallisen lehden

(6)  EFTAn valvontaviranomaisen päätös N:o 367/06/COL, tehty 29 päivänä marraskuuta 2006, Sementsverksmiðjan hf:n eläkevelvoitteiden siirrosta valtion vastuulle, vielä julkaisematon.

6

(7)  Lisätietoja valvontaviranomaisen ja Islannin viranomaisten välisestä kirjeenvaihdosta on saatavilla muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä valvontaviranomaisen päätöksessä N:o 421/04/COL.

7

(8)  Katso alaviite 5.

8

(9)  Islannin viranomaisten 19. elokuuta 2003 päiväämä kirje, s. 3.

9

(10)  Asia C-39/94 Syndicat français de l'Express international (SFEI) ja muut v La Poste ja muut. Kok. 1996 s. I-3547, 60 kohta, asia C-256/97 DM Transport. Kok. 1999 s. I-3913, 22 kohta, asia CT-116/01 ja T-118/01 P&O Ferries v komissio. Kok. 2003112 kohta.

10

v

(11)  Asia C-56/93 Belgia v komissio. Kok. 1996 s. I-723, 79 kohta, ja asia C-241/94 Ranska v komissio. Kok. 1996 s. I-4551, 19 ja 20 kohta.

11

(12)  Asia T-67/94 Ladbroke Racing v komissio. Kok. 1998, s. II-1, 52 kohta, ja asia T-46/97 SIC v komissio. Kok. 2000, s. II-2125, 83 kohta.

12

(13)  Kuten Islannin hallituksen ja Íslenskt sement ehf:n välisessä osakkeidenostosopimuksessa oli ennakoitu, ja kuten Sementsverksmiðjan hf:n ja valtionkassan välisen ostosopimuksen määräysten pohjalta toteutettiin.

13

(14)  Asiantuntijan kertomus, s. 2.

14

(15)  Valvontaviranomaisen kirje 12. heinäkuuta 2005.

15

(16)  Asiantuntijan kertomus, s. 8.

16

(17)  Asiantuntijan kertomus, s. 8.

17

(18)  Akranesin kaupungin ja Sementsverksmiðjan hf:n välinen vuokrasopimus, 2. lokakuuta 2003.

18

(19)  Asiantuntijan kertomus, s. 9.

19

(20)  Verotuksellista tappiota yhtenä vuonna voidaan käyttää aikaisemmin maksettujen verojen takaisin maksuun viimeisimpien vuosien osalta, tai sitä voidaan käyttää verojen vähentämiseen jonakin vuonna lähitulevaisuudessa.

20

(21)  Kuten edellä mainittiin, valtion pelkästään moraalinen velvoite Akranesin tuotantopaikan puhdistamiseksi muuttui Sementsverksmiðjan hf:n oikeudelliseksi velvoitteeksi, kun Akranesissa sijaitsevan maa-alueen vuokrasopimus allekirjoitettiin yrityksen ja Akranesin kaupungin välillä.

21

(22)  Asiantuntijan kertomus, s. 13.

22

(23)  Parlamentin edustaja Verdbref teki maaliskuussa 2003 arvion likvidaatioarvosta. Teollisuuslaitoksen purkamisen ja puhdistamisen (rakennukset ja laitteet) kustannuksiksi arvioitiin 460 miljoonaa Islannin kruunua. Siinäkin tapauksessa, että tämä luku ei ole täysin oikea, se kuvaa Sementsverksmiðjanin rasitteita, jotka voivat huomattavasti vähentää likvidaatioarvoa.

23

---