# Euroopan unionin L 66/2009

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 66 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 52. vuosikerta11. maaliskuu 2009 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 66

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

52. vuosikerta11. maaliskuu 2009

---

| Sisältö | | I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | | Komission asetus (EY) N:o 187/2009, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi | 1 |

Sisältö

I   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

Sivu

ASETUKSET

Komission asetus (EY) N:o 187/2009, annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009, kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

1

| | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista |
| --- | --- | --- |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | | Komissio |
| | | 2009/179/EY |
| | * | Komission päätös, tehty 21 päivänä lokakuuta 2008, valtiontuesta C 9/07 (ex N 608/06), jonka Espanja aikoo myöntää Industria de Turbo Propulsores -yritykselle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6011)

   (
  1
  ) | 3 |

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

2009/179/EY

*

Komission päätös, tehty 21 päivänä lokakuuta 2008, valtiontuesta C 9/07 (ex N 608/06), jonka Espanja aikoo myöntää Industria de Turbo Propulsores -yritykselle
  (tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6011)

   (
  1
  )

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6011)

1

3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

I EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen on pakollista

ASETUKSET

| 11.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 66/1 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 66/1

---

KOMISSION ASETUS (EY) N:o 187/2009,

annettu 10 päivänä maaliskuuta 2009,

kiinteistä tuontiarvoista tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,

ottaa huomioon maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä ja tiettyjä maataloustuotteita koskevista erityissäännöksistä (yhteisiä markkinajärjestelyjä koskeva asetus) 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1234/2007 (1),

ottaa huomioon neuvoston asetusten (EY) N:o 2200/96, (EY) N:o 2201/96 ja (EY) N:o 1182/2007 soveltamissäännöistä hedelmä- ja vihannesalalla 21 päivänä joulukuuta 2007 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1580/2007 (2) ja erityisesti sen 138 artiklan 1 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

Asetuksessa (EY) N:o 1580/2007 säädetään Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen tulosten soveltamiseksi perusteista, joiden mukaan komissio vahvistaa kolmansista maista tapahtuvan tuonnin kiinteät arvot mainitun asetuksen liitteessä XV olevassa A osassa luetelluille tuotteille ja ajanjaksoille,

ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Asetuksen (EY) N:o 1580/2007 138 artiklassa tarkoitetut kiinteät tuontiarvot vahvistetaan tämän asetuksen liitteessä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan 11 päivänä maaliskuuta 2009.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 10 päivänä maaliskuuta 2009.

Komission puolesta

Jean-Luc DEMARTY

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen pääosaston pääjohtaja

---

(1)  EUVL L 299, 16.11.2007, s. 1.

1

(2)  EUVL L 350, 31.12.2007, s. 1.

2

---

LIITE

Kiinteät tuontiarvot tiettyjen hedelmien ja vihannesten tulohinnan määrittämiseksi

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-koodi | Kolmansien maiden koodi (1) | Kiinteä tuontiarvo |
| 0702 00 00 | JO | 82,9 |
| MA | 72,0 |
| TN | 134,4 |
| TR | 122,4 |
| ZZ | 102,9 |
| 0707 00 05 | EG | 147,3 |
| JO | 166,9 |
| MA | 93,4 |
| MK | 133,4 |
| TR | 175,2 |
| ZZ | 143,2 |
| 0709 90 70 | JO | 249,0 |
| MA | 57,6 |
| TR | 144,3 |
| ZZ | 150,3 |
| 0709 90 80 | EG | 96,9 |
| ZZ | 96,9 |
| 0805 10 20 | EG | 43,4 |
| IL | 61,4 |
| MA | 47,9 |
| TN | 48,4 |
| TR | 69,0 |
| ZZ | 54,0 |
| 0805 50 10 | EG | 51,3 |
| MA | 61,0 |
| TR | 62,3 |
| ZZ | 58,2 |
| 0808 10 80 | AR | 105,3 |
| CA | 86,3 |
| CL | 101,1 |
| CN | 86,2 |
| MK | 22,7 |
| US | 119,7 |
| ZZ | 86,9 |
| 0808 20 50 | AR | 81,3 |
| CL | 90,7 |
| CN | 69,1 |
| US | 105,7 |
| ZA | 94,0 |
| ZZ | 88,2 |

(EUR/100 kg)

CN-koodi

Kolmansien maiden koodi (1)

Kiinteä tuontiarvo

0702 00 00

JO

82,9

MA

72,0

TN

134,4

TR

122,4

ZZ

102,9

0707 00 05

EG

147,3

JO

166,9

MA

93,4

MK

133,4

TR

175,2

ZZ

143,2

0709 90 70

JO

249,0

MA

57,6

TR

144,3

ZZ

150,3

0709 90 80

EG

96,9

ZZ

96,9

0805 10 20

EG

43,4

IL

61,4

MA

47,9

TN

48,4

TR

69,0

ZZ

54,0

0805 50 10

EG

51,3

MA

61,0

TR

62,3

ZZ

58,2

0808 10 80

AR

105,3

CA

86,3

CL

101,1

CN

86,2

MK

22,7

US

119,7

ZZ

86,9

0808 20 50

AR

81,3

CL

90,7

CN

69,1

US

105,7

ZA

94,0

ZZ

88,2

---

(1)  Komission asetuksessa (EY) N:o 1833/2006 (EUVL L 354, 14.12.2006, s. 19) vahvistettu maanimikkeistö. Koodi ”ZZ” tarkoittaa ”muuta alkuperää”.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

PÄÄTÖKSET

Komissio

| 11.3.2009 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 66/3 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2009

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 66/3

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

tehty 21 päivänä lokakuuta 2008,

valtiontuesta C 9/07 (ex N 608/06), jonka Espanja aikoo myöntää Industria de Turbo Propulsores -yritykselle

(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6011)

(Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2009/179/EY)

EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,

ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,

on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1),

ottaa huomioon nämä huomautukset,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

| (1) | Espanja ilmoitti komissiolle 11 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä toimenpiteestä, joka liittyi Industria de Turbo Propulsores -yritykselle myönnettäväksi suunniteltuun valtiontukeen. |
| --- | --- |

(1)

Espanja ilmoitti komissiolle 11 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä toimenpiteestä, joka liittyi Industria de Turbo Propulsores -yritykselle myönnettäväksi suunniteltuun valtiontukeen.

| (2) | Komissio ilmoitti Espanjalle 21 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä toimenpidettä. |
| --- | --- |

(2)

Komissio ilmoitti Espanjalle 21 päivänä maaliskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely, joka koskee kyseistä toimenpidettä.

| (3) | Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä. |
| --- | --- |

(3)

Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä
   (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä toimenpiteestä.

| (4) | Espanjan viranomaiset toimittivat huomautuksena 4 päivänä kesäkuuta 2007. |
| --- | --- |

(4)

Espanjan viranomaiset toimittivat huomautuksena 4 päivänä kesäkuuta 2007.

| (5) | Tuensaaja, Industria de Turbo Propulsores, jäljempänä ’ITP’, esitti huomautuksensa 13 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(5)

Tuensaaja, Industria de Turbo Propulsores, jäljempänä ’ITP’, esitti huomautuksensa 13 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

| (6) | Rolls-Royce, jäljempänä ’RR’, joka oli katsottu menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mahdolliseksi epäsuoran tuen saajaksi, esitti huomautuksensa 13 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(6)

Rolls-Royce, jäljempänä ’RR’, joka oli katsottu menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mahdolliseksi epäsuoran tuen saajaksi, esitti huomautuksensa 13 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä.

| (7) | Komissio toimitti kyseiset huomautukset 19 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Espanjalle, joka otti 12 päivänä heinäkuuta 2007 kantaa niihin. |
| --- | --- |

(7)

Komissio toimitti kyseiset huomautukset 19 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Espanjalle, joka otti 12 päivänä heinäkuuta 2007 kantaa niihin.

| (8) | Komissio pyysi tämän asian osapuolilta – Espanjalta, ITP:ltä ja RR:ltä – lisätietoja 19 päivänä joulukuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. |
| --- | --- |

(8)

Komissio pyysi tämän asian osapuolilta – Espanjalta, ITP:ltä ja RR:ltä – lisätietoja 19 päivänä joulukuuta 2007 päivätyillä kirjeillä.

| (9) | ITP vastasi 25 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(9)

ITP vastasi 25 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

| (10) | Espanjan viranomaiset vastasivat 29 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(10)

Espanjan viranomaiset vastasivat 29 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

| (11) | RR vastasi 5 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(11)

RR vastasi 5 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

| (12) | Komissio toimitti ITP:ltä ja RR:ltä saamansa tiedot 12 päivänä maaliskuuta 2008 edelleen Espanjalle. Espanjan viranomaiset esittivät niistä huomautuksensa 9 päivänä huhtikuuta 2008. |
| --- | --- |

(12)

Komissio toimitti ITP:ltä ja RR:ltä saamansa tiedot 12 päivänä maaliskuuta 2008 edelleen Espanjalle. Espanjan viranomaiset esittivät niistä huomautuksensa 9 päivänä huhtikuuta 2008.

| (13) | Komissio pyysi Espanjalta lisätietoja 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(13)

Komissio pyysi Espanjalta lisätietoja 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.

| (14) | Espanjan viranomaiset vastasivat kyseiseen tietopyyntöön 17 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Espanja lähetti sittemmin, 7 päivänä elokuuta 2008, vastauskirjeestä tarkistetun version. |
| --- | --- |

(14)

Espanjan viranomaiset vastasivat kyseiseen tietopyyntöön 17 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Espanja lähetti sittemmin, 7 päivänä elokuuta 2008, vastauskirjeestä tarkistetun version.

| (15) | Espanjan viranomaiset esittivät lopuksi 18 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä tuen määrää koskevan lopullisen laskelman sekä muutetut maksu- ja takaisinmaksuaikataulut. |
| --- | --- |

(15)

Espanjan viranomaiset esittivät lopuksi 18 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä tuen määrää koskevan lopullisen laskelman sekä muutetut maksu- ja takaisinmaksuaikataulut.

2.   TOIMENPITEEN TARKOITUS

| (16) | Espanjan viranomaiset ovat halukkaita myöntämään tukea ITP:lle osallistumiseen RR:n Boeing B 787 -lentokonetta varten kehittämän Trent 1000 -moottorin kehitystyöhön. Hanke alkoi vuonna 2005 ja päättyy vuonna 2009. |
| --- | --- |

(16)

Espanjan viranomaiset ovat halukkaita myöntämään tukea ITP:lle osallistumiseen RR:n Boeing B 787 -lentokonetta varten kehittämän Trent 1000 -moottorin kehitystyöhön. Hanke alkoi vuonna 2005 ja päättyy vuonna 2009.

| (17) | Tuensaaja on ITP, joka valmistaa lentokonemoottoreita Espanjassa. Sen päätoimipaikka sijaitsee tukialueella, Baskimaassa. Myös ITP:n muut tuotantolaitokset Madridin lähistöllä sijaitsevat (perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisella) tukialueella. |
| --- | --- |

(17)

Tuensaaja on ITP, joka valmistaa lentokonemoottoreita Espanjassa. Sen päätoimipaikka sijaitsee tukialueella, Baskimaassa. Myös ITP:n muut tuotantolaitokset Madridin lähistöllä sijaitsevat (perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisella) tukialueella.

| (18) | ITP on suuryritys, jonka kokonaismyynti oli vuonna 2006 arvoltaan noin 439 miljoonaa euroa. ITP:n ja sen tytäryhtiöiden henkilöstömäärä on noin 2 400 ja sen osakkeenomistajat ovat Sener Aeronáutica (53,125 prosenttia) ja Rolls-Royce (46,875 prosenttia). |
| --- | --- |

(18)

ITP on suuryritys, jonka kokonaismyynti oli vuonna 2006 arvoltaan noin 439 miljoonaa euroa. ITP:n ja sen tytäryhtiöiden henkilöstömäärä on noin 2 400 ja sen osakkeenomistajat ovat Sener Aeronáutica (53,125 prosenttia) ja Rolls-Royce (46,875 prosenttia).

| (19) | ITP valmistaa moottoreita ilmailualalle. Se keskittyy toiminnassaan lentokonemoottoreiden ja kaasuturbiinien suunnitteluun, kokoamiseen ja testaukseen sekä niihin liittyvään T&K-työhön. ITP on perustettu vuonna 1991, ja se on osallistunut muiden sotilaskäyttöön tarkoitettujen moottoreiden (kuten Eurofighter Typhoon -koneessa käytettävän EJ200-moottorin) ja siviilikäyttöön tarkoitettujen moottoreiden (kuten Trent 500- ja Trent 900 -moottoreiden) kehittämiseen. Se on saanut tukia kahteen viimeksi mainittuun ohjelmaan (3). |
| --- | --- |

(19)

ITP valmistaa moottoreita ilmailualalle. Se keskittyy toiminnassaan lentokonemoottoreiden ja kaasuturbiinien suunnitteluun, kokoamiseen ja testaukseen sekä niihin liittyvään T&K-työhön. ITP on perustettu vuonna 1991, ja se on osallistunut muiden sotilaskäyttöön tarkoitettujen moottoreiden (kuten Eurofighter Typhoon -koneessa käytettävän EJ200-moottorin) ja siviilikäyttöön tarkoitettujen moottoreiden (kuten Trent 500- ja Trent 900 -moottoreiden) kehittämiseen. Se on saanut tukia kahteen viimeksi mainittuun ohjelmaan (3).

| (20) | Ilmoituksen kohteena oleva toimenpide koskee tukea tutkimus- ja kehitystoimintaan, jäljempänä ’T&K-toiminta’, jota ITP harjoittaa Trent 1000 -moottorin kehittämiseksi. B787-lentokoneeseen asennetaan Trent 1000 -moottorin lisäksi toinen moottori GenX, jota General Electric kehittää parhaillaan muiden yhteistyökumppanien kanssa. |
| --- | --- |

(20)

Ilmoituksen kohteena oleva toimenpide koskee tukea tutkimus- ja kehitystoimintaan, jäljempänä ’T&K-toiminta’, jota ITP harjoittaa Trent 1000 -moottorin kehittämiseksi. B787-lentokoneeseen asennetaan Trent 1000 -moottorin lisäksi toinen moottori GenX, jota General Electric kehittää parhaillaan muiden yhteistyökumppanien kanssa.

| (21) | RR kehittää Trent 1000 -moottoria riskien ja tulojen jakamista koskevien kumppaneidensa (Risk and Revenue Sharing Partners), jäljempänä ’RRSP-kumppanit’, kanssa; näitä ovat ITP:n lisäksi seuraavat yritykset: Mitsubishi Heavy Industries, Kawasaki Heavy Industries, Goodrich, Hamilton Sundstrand ja Carlton Forge. Trent 1000 -moottori sai lentokelpoisuushyväksynnän 7 päivänä elokuuta 2007. Sen käyttöönottoa on kuitenkin lykätty, sillä varsinaisen ilma-aluksen käyttöönotto viivästyy huomattavasti alkuperäisestä aikataulusta. |
| --- | --- |

(21)

RR kehittää Trent 1000 -moottoria riskien ja tulojen jakamista koskevien kumppaneidensa (Risk and Revenue Sharing Partners), jäljempänä ’RRSP-kumppanit’, kanssa; näitä ovat ITP:n lisäksi seuraavat yritykset: Mitsubishi Heavy Industries, Kawasaki Heavy Industries, Goodrich, Hamilton Sundstrand ja Carlton Forge. Trent 1000 -moottori sai lentokelpoisuushyväksynnän 7 päivänä elokuuta 2007. Sen käyttöönottoa on kuitenkin lykätty, sillä varsinaisen ilma-aluksen käyttöönotto viivästyy huomattavasti alkuperäisestä aikataulusta.

| (22) | ITP osallistuu Trent 1000 -hankkeeseen RRSP-kumppanina 11 prosentin osuudella. Se allekirjoitti 28 päivänä syyskuuta 2004 yhteistyöpöytäkirjan RR:n kanssa. Yritykset allekirjoittivat 15 päivänä heinäkuuta 2005 riskien ja tulojen jakamista koskevan lopullisen sopimuksen (Risk and Revenue Sharing Agreement), jäljempänä ’RRSA’. |
| --- | --- |

(22)

ITP osallistuu Trent 1000 -hankkeeseen RRSP-kumppanina 11 prosentin osuudella. Se allekirjoitti 28 päivänä syyskuuta 2004 yhteistyöpöytäkirjan RR:n kanssa. Yritykset allekirjoittivat 15 päivänä heinäkuuta 2005 riskien ja tulojen jakamista koskevan lopullisen sopimuksen (Risk and Revenue Sharing Agreement), jäljempänä ’RRSA’.

| (23) | ITP on investoinut hankkeeseen yhteensä [...] (4) euroa, joka jakautuu seuraavasti: [...] euroa T&K-kustannuksiin, yli [...] euroa turbiinin valmistamiseen liittyviin teollisiin investointeihin ja [...] euroa muihin kustannuksiin (tietotekniikka, tyyppihyväksynnät, kuljetukset jne.). |
| --- | --- |

(23)

ITP on investoinut hankkeeseen yhteensä [...] (4) euroa, joka jakautuu seuraavasti: [...] euroa T&K-kustannuksiin, yli [...] euroa turbiinin valmistamiseen liittyviin teollisiin investointeihin ja [...] euroa muihin kustannuksiin (tietotekniikka, tyyppihyväksynnät, kuljetukset jne.).

| (24) | ITP vastaa uudessa moottorissa käytettävän matalapaineturbiinin kehittämisestä. RR on asettanut kunnianhimoisia teknisiä tavoitteita matalapaineturbiinin kehittämiselle; näitä ovat [...] prosentin alennus hankintakustannuksiin, [...] prosentin lyhennys suunnitteluaikaan, [...] prosentin kevennys moottorin painoon ja melutason alentaminen [...] desibeliin. |
| --- | --- |

(24)

ITP vastaa uudessa moottorissa käytettävän matalapaineturbiinin kehittämisestä. RR on asettanut kunnianhimoisia teknisiä tavoitteita matalapaineturbiinin kehittämiselle; näitä ovat [...] prosentin alennus hankintakustannuksiin, [...] prosentin lyhennys suunnitteluaikaan, [...] prosentin kevennys moottorin painoon ja melutason alentaminen [...] desibeliin.

| (25) | Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ITP:n harjoittamaan T&K-toimintaan kohdistuu useita haasteita:






  — | uudet materiaalit ja prosessit: joihinkin komponentteihin käytetään ensimmäistä kertaa uusia materiaaleja, jotka edellyttävät uusien prosessien käyttöä; |
| --- | --- | --- |

(25)

Näiden tavoitteiden saavuttamiseksi ITP:n harjoittamaan T&K-toimintaan kohdistuu useita haasteita:

—

uudet materiaalit ja prosessit: joihinkin komponentteihin käytetään ensimmäistä kertaa uusia materiaaleja, jotka edellyttävät uusien prosessien käyttöä;

| — | mekaaninen teknologia: ITP kehittää uuden tiivistejärjestelmän, optimoi kytkennän ja parantaa moottorin rakennetta; |
| --- | --- |

—

mekaaninen teknologia: ITP kehittää uuden tiivistejärjestelmän, optimoi kytkennän ja parantaa moottorin rakennetta;

| — | aerodynamiikka: uusi runkosuunnittelu; |
| --- | --- |

—

aerodynamiikka: uusi runkosuunnittelu;

| — | tekniset menetelmät: moottorin suunnitteluaika on lyhentynyt vuodella verrattuna aiempiin moottoreihin; jotta RR voi saavuttaa tämän tavoitteen, ITP:n on kehitettävä tarkoituksenmukaiset välineet toistuvia laskutoimituksia varten. |
| --- | --- |

—

tekniset menetelmät: moottorin suunnitteluaika on lyhentynyt vuodella verrattuna aiempiin moottoreihin; jotta RR voi saavuttaa tämän tavoitteen, ITP:n on kehitettävä tarkoituksenmukaiset välineet toistuvia laskutoimituksia varten.

3.   MENETTELYN ALOITTAMISESTA TEHDYSSÄ PÄÄTÖKSESSÄ ESITETYT EPÄILYKSET

| (26) | Komissio päätti aloittaa asiaa koskevan tutkintamenettelyn ensisijaisesti siksi, että sillä ei ollut riittävästi tietoa tukipäätöksestä (Espanjan viranomaiset olivat ilmoittaneet sille vain toisesta tukierästä). Tiedot myönnetystä tuesta olivat riittämättömiä vielä kahden tietopyynnön (5) jälkeenkin. |
| --- | --- |

(26)

Komissio päätti aloittaa asiaa koskevan tutkintamenettelyn ensisijaisesti siksi, että sillä ei ollut riittävästi tietoa tukipäätöksestä (Espanjan viranomaiset olivat ilmoittaneet sille vain toisesta tukierästä). Tiedot myönnetystä tuesta olivat riittämättömiä vielä kahden tietopyynnön (5) jälkeenkin.

| (27) | Lisäksi komissiolla oli epäilyksiä ja/tai riittämättömästi tietoja monista eri kysymyksistä:






  — | markkinoiden toimintapuutteesta oli esitettävä näyttöä; |
| --- | --- | --- |

(27)

Lisäksi komissiolla oli epäilyksiä ja/tai riittämättömästi tietoja monista eri kysymyksistä:

—

markkinoiden toimintapuutteesta oli esitettävä näyttöä;

| — | tuen kannustavasta vaikutuksesta ei ollut esitetty näyttöä; |
| --- | --- |

—

tuen kannustavasta vaikutuksesta ei ollut esitetty näyttöä;

| — | komissiolla oli epäilyksiä eri toimintojen luokittelusta T&K-ryhmiin ja kustannusten tukikelpoisuudesta; |
| --- | --- |

—

komissiolla oli epäilyksiä eri toimintojen luokittelusta T&K-ryhmiin ja kustannusten tukikelpoisuudesta;

| — | komissiolla oli epäilyksiä tukivälineestä ja tuki-intensiteetistä; |
| --- | --- |

—

komissiolla oli epäilyksiä tukivälineestä ja tuki-intensiteetistä;

| — | komissiolla oli epäilyksiä aluelisän soveltamisesta; |
| --- | --- |

—

komissiolla oli epäilyksiä aluelisän soveltamisesta;

| — | komissiolla oli epäilyksiä kansainvälistä yhteistyötä koskevan lisän soveltamisesta; |
| --- | --- |

—

komissiolla oli epäilyksiä kansainvälistä yhteistyötä koskevan lisän soveltamisesta;

| — | RR:lle oli mahdollisesti myönnetty epäsuoraa tukea; |
| --- | --- |

—

RR:lle oli mahdollisesti myönnetty epäsuoraa tukea;

| — | komissiolla oli epäilyksiä merkityksellisistä markkinoista ja tuen kilpailuvaikutuksista. |
| --- | --- |

—

komissiolla oli epäilyksiä merkityksellisistä markkinoista ja tuen kilpailuvaikutuksista.

| (28) | Tosiseikkoihin liittyvien epävarmuustekijöiden ja esitettyjen epäilyjen runsaslukuisuuden vuoksi päätöksessä määritellään aluksi sen soveltamisala erityisesti suhteessa päätöksentekomenettelyyn (ja Espanjan viranomaisten käyttämään kaksivaiheiseen lähestymistapaan). Sen jälkeen päätöksessä tarkastellaan kysymystä tuen olemassaolosta ja täsmennetään säännöt, joita sovelletaan arvioitaessa, onko kyse yhteismarkkinoille soveltuvasta toimenpiteestä. Lopuksi päätöksessä hälvennetään menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyt epäilyt. |
| --- | --- |

(28)

Tosiseikkoihin liittyvien epävarmuustekijöiden ja esitettyjen epäilyjen runsaslukuisuuden vuoksi päätöksessä määritellään aluksi sen soveltamisala erityisesti suhteessa päätöksentekomenettelyyn (ja Espanjan viranomaisten käyttämään kaksivaiheiseen lähestymistapaan). Sen jälkeen päätöksessä tarkastellaan kysymystä tuen olemassaolosta ja täsmennetään säännöt, joita sovelletaan arvioitaessa, onko kyse yhteismarkkinoille soveltuvasta toimenpiteestä. Lopuksi päätöksessä hälvennetään menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitetyt epäilyt.

| (29) | Toistojen välttämiseksi ja tekstin luettavuuden parantamiseksi kutakin edellä esitettyä kysymystä tarkastellaan tutkinnan aikana kootun aineiston ja myös Espanjan viranomaisten ja osapuolten esittämien huomautusten kannalta. |
| --- | --- |

(29)

Toistojen välttämiseksi ja tekstin luettavuuden parantamiseksi kutakin edellä esitettyä kysymystä tarkastellaan tutkinnan aikana kootun aineiston ja myös Espanjan viranomaisten ja osapuolten esittämien huomautusten kannalta.

4.   YKSI TUKI KAHDESSA ERÄSSÄ

| (30) | Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä ensiksikin ilmoitetun toimenpiteen soveltamisalaa ja erityisesti sitä, rajoittuiko tarkasteltava tuki ilmoitettuun tukeen vai kattoiko se myös lainan, jonka Espanja oli myöntänyt jo aiemmin samaan hankkeeseen voimassa olevan tukiohjelman puitteissa. |
| --- | --- |

(30)

Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä ensiksikin ilmoitetun toimenpiteen soveltamisalaa ja erityisesti sitä, rajoittuiko tarkasteltava tuki ilmoitettuun tukeen vai kattoiko se myös lainan, jonka Espanja oli myöntänyt jo aiemmin samaan hankkeeseen voimassa olevan tukiohjelman puitteissa.

| (31) | ITP haki yleisluonteisesti tukea kesäkuussa 2004 teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriölle, jäljempänä ’ministeriö’, lähettämällään ensimmäisellä kirjeellä. ITP haki 29 päivänä syyskuuta 2004 virallisesti noin 40 miljoonan euron tukea osallistuakseen Trent 1000 -ohjelmaan. |
| --- | --- |

(31)

ITP haki yleisluonteisesti tukea kesäkuussa 2004 teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriölle, jäljempänä ’ministeriö’, lähettämällään ensimmäisellä kirjeellä. ITP haki 29 päivänä syyskuuta 2004 virallisesti noin 40 miljoonan euron tukea osallistuakseen Trent 1000 -ohjelmaan.

| (32) | Espanjan viranomaiset tukivat hankkeen toteuttamista kahdessa erässä, mikä mahdollisti sen, että julkisyhteisö CDTI voi myöntää lainan ITP:lle. |
| --- | --- |

(32)

Espanjan viranomaiset tukivat hankkeen toteuttamista kahdessa erässä, mikä mahdollisti sen, että julkisyhteisö CDTI voi myöntää lainan ITP:lle.

| (33) | CDTI teki 30 päivänä marraskuuta 2005 päätöksen ensimmäisestä lainaerästä, jolla katettiin vuonna 2005 aiheutuneet kustannukset. Ensimmäinen erä oli voimassa olevan tukiohjelman (6) perusteella myönnetty koroton 9 miljoonan euron laina. |
| --- | --- |

(33)

CDTI teki 30 päivänä marraskuuta 2005 päätöksen ensimmäisestä lainaerästä, jolla katettiin vuonna 2005 aiheutuneet kustannukset. Ensimmäinen erä oli voimassa olevan tukiohjelman (6) perusteella myönnetty koroton 9 miljoonan euron laina.

| (34) | CDTI teki 26 päivänä kesäkuuta 2006 päätöksen toisesta lainaerästä, jolla katettiin loput kustannukset. Myös toinen erä oli koroton laina, jonka takaisinmaksu näytti kuitenkin riippuvan moottorin myyntimääristä. Tämä erä vastaa tukea, jonka Espanjan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 11 päivänä syyskuuta 2006 ja jonka määrä oli vahvistettu alun perin 27,850 miljoonaksi euroksi. |
| --- | --- |

(34)

CDTI teki 26 päivänä kesäkuuta 2006 päätöksen toisesta lainaerästä, jolla katettiin loput kustannukset. Myös toinen erä oli koroton laina, jonka takaisinmaksu näytti kuitenkin riippuvan moottorin myyntimääristä. Tämä erä vastaa tukea, jonka Espanjan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 11 päivänä syyskuuta 2006 ja jonka määrä oli vahvistettu alun perin 27,850 miljoonaksi euroksi.

| (35) | Espanjan viranomaiset perustelivat tämän kaksivaiheisen lähestymistavan käyttöä kyseisen jakson aikana tapahtuneilla hallinnollisilla muutoksilla yhteisössä, jolla oli valtuudet käsitellä ilmailualalla myönnettäviä huomattavia T&K-tukia. Espanjan viranomaiset ovatkin osoittaneet muun muassa useiden kokouspöytäkirjojen avulla, että tukien käsittelyvaltuudet siirrettiin suhteellisen pitkän jakson ajaksi ministeriöltä CDTI:lle. |
| --- | --- |

(35)

Espanjan viranomaiset perustelivat tämän kaksivaiheisen lähestymistavan käyttöä kyseisen jakson aikana tapahtuneilla hallinnollisilla muutoksilla yhteisössä, jolla oli valtuudet käsitellä ilmailualalla myönnettäviä huomattavia T&K-tukia. Espanjan viranomaiset ovatkin osoittaneet muun muassa useiden kokouspöytäkirjojen avulla, että tukien käsittelyvaltuudet siirrettiin suhteellisen pitkän jakson ajaksi ministeriöltä CDTI:lle.

| (36) | Espanjan viranomaiset ilmoittivat, että CDTI pystyi tämän vuoksi myöntämään vuonna 2005 vain ensimmäisen, määrältään vähäisen lainan. Kun valtuuksien siirto päättyi, CDTI teki päätöksen toisen lainaerän myöntämisestä, ja Espanja ilmoitti komissiolle nimenomaan tästä toisesta erästä. |
| --- | --- |

(36)

Espanjan viranomaiset ilmoittivat, että CDTI pystyi tämän vuoksi myöntämään vuonna 2005 vain ensimmäisen, määrältään vähäisen lainan. Kun valtuuksien siirto päättyi, CDTI teki päätöksen toisen lainaerän myöntämisestä, ja Espanja ilmoitti komissiolle nimenomaan tästä toisesta erästä.

| (37) | Saatavilla ei ole ennen ilmoitettua toimenpidettä päivättyjä ministeriön tai CDTI:n sisäisiä asiakirjoja, joista saataisiin selkeää ja täsmällistä näyttöä hallituksen aikomuksesta antaa tukensa hankkeelle. Toisaalta Espanjan viranomaisten toimittamassa asiakirja-aineistossa on useita viittauksia hankkeeseen ja siihen, kuinka tärkeä merkitys sillä oli Espanjan taloudelle. |
| --- | --- |

(37)

Saatavilla ei ole ennen ilmoitettua toimenpidettä päivättyjä ministeriön tai CDTI:n sisäisiä asiakirjoja, joista saataisiin selkeää ja täsmällistä näyttöä hallituksen aikomuksesta antaa tukensa hankkeelle. Toisaalta Espanjan viranomaisten toimittamassa asiakirja-aineistossa on useita viittauksia hankkeeseen ja siihen, kuinka tärkeä merkitys sillä oli Espanjan taloudelle.

| (38) | On lisäksi merkillepantavaa, että saatavilla ei ole hallituksen ITP:lle osoittamaa kirjettä, jolla hallitus vahvistaisi aikomuksensa myöntää hankkeeseen tukea, vaan asiakirjoissa on vain joitakin epäsuoria viittauksia lentokonemoottoreita (7) koskevaan tukiohjelmaan ja nimenomaisia viittauksia B787-lentokoneeseen. Kyseisen ohjelman on ilmoitettu perustuvan komission aiemmin hyväksymiin tukiasioihin (8). Espanjan viranomaisten mukaan CDTI:n vuonna 2005 tekemä päätös on katsottava asiakirjaksi, josta ITP sai vahvistuksen sille, että Espanjan viranomaiset aikoivat myöntää tukea koko hankkeeseen. |
| --- | --- |

(38)

On lisäksi merkillepantavaa, että saatavilla ei ole hallituksen ITP:lle osoittamaa kirjettä, jolla hallitus vahvistaisi aikomuksensa myöntää hankkeeseen tukea, vaan asiakirjoissa on vain joitakin epäsuoria viittauksia lentokonemoottoreita (7) koskevaan tukiohjelmaan ja nimenomaisia viittauksia B787-lentokoneeseen. Kyseisen ohjelman on ilmoitettu perustuvan komission aiemmin hyväksymiin tukiasioihin (8). Espanjan viranomaisten mukaan CDTI:n vuonna 2005 tekemä päätös on katsottava asiakirjaksi, josta ITP sai vahvistuksen sille, että Espanjan viranomaiset aikoivat myöntää tukea koko hankkeeseen.

| (39) | Espanjan viranomaisten mukaan ITP:llä oli perusteltu luottamus siihen, että se saisi kyseisen tuen, sillä CDTI oli myöntänyt sille tuen, joka kattoi hankkeesta vuonna 2005 aiheutuneet kustannukset. Kyseisestä tuesta ei ilmoitettu komissiolle, koska tuki perustui hyväksyttyyn tukiohjelmaan ja sen määrä alitti erillistä ilmoitusta koskevat kynnysarvot. |
| --- | --- |

(39)

Espanjan viranomaisten mukaan ITP:llä oli perusteltu luottamus siihen, että se saisi kyseisen tuen, sillä CDTI oli myöntänyt sille tuen, joka kattoi hankkeesta vuonna 2005 aiheutuneet kustannukset. Kyseisestä tuesta ei ilmoitettu komissiolle, koska tuki perustui hyväksyttyyn tukiohjelmaan ja sen määrä alitti erillistä ilmoitusta koskevat kynnysarvot.

| (40) | Komissio toteaa sille toimitetun asiakirja-aineiston ja erityisesti hallintovaltuuksissa tapahtuneiden muutosten perusteella, että molemmat lainat on katsottava saman tuen kahdeksi osaksi. |
| --- | --- |

(40)

Komissio toteaa sille toimitetun asiakirja-aineiston ja erityisesti hallintovaltuuksissa tapahtuneiden muutosten perusteella, että molemmat lainat on katsottava saman tuen kahdeksi osaksi.

| (41) | Komissio toteaa lisäksi, että Espanjan viranomaiset myöntävät tehneensä virheen, kun ne ilmoittivat komissiolle vain toisesta lainasta, ja komission olisikin tässä tapauksessa arvioitava molempien lainojen kokonaismäärä. |
| --- | --- |

(41)

Komissio toteaa lisäksi, että Espanjan viranomaiset myöntävät tehneensä virheen, kun ne ilmoittivat komissiolle vain toisesta lainasta, ja komission olisikin tässä tapauksessa arvioitava molempien lainojen kokonaismäärä.

| (42) | T&K -hankkeisiin voidaan myöntää yksittäistä tukea tapauskohtaisesti tai hyväksytyn tukiohjelman puitteissa. Yksittäisten asioiden arvioinnissa käytettävät perusteet määritetään tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle annettujen yhteisön puitteiden 7 jaksossa. |
| --- | --- |

(42)

T&K -hankkeisiin voidaan myöntää yksittäistä tukea tapauskohtaisesti tai hyväksytyn tukiohjelman puitteissa. Yksittäisten asioiden arvioinnissa käytettävät perusteet määritetään tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle annettujen yhteisön puitteiden 7 jaksossa.

| (43) | Kyseisten perusteiden mukaan jäsenvaltiot eivät saa jakaa tukea keinotekoisesti useampaan osaan, sillä tuen jakaminen osiin helpottaisi ilmoittamista koskevien kynnysarvojen ja monimutkaisten asioiden yksityiskohtaista arviointia koskevien sääntöjen kiertämistä. Jos jäsenvaltioiden sallittaisiin jakaa hankkeita osiin, se merkitsisi poikkeamista säännöstä, jonka mukaan komission harjoittama valtiontukien valvonta keskitetään asioihin, joissa kilpailun vääristymisen mahdollisuus on suurin. |
| --- | --- |

(43)

Kyseisten perusteiden mukaan jäsenvaltiot eivät saa jakaa tukea keinotekoisesti useampaan osaan, sillä tuen jakaminen osiin helpottaisi ilmoittamista koskevien kynnysarvojen ja monimutkaisten asioiden yksityiskohtaista arviointia koskevien sääntöjen kiertämistä. Jos jäsenvaltioiden sallittaisiin jakaa hankkeita osiin, se merkitsisi poikkeamista säännöstä, jonka mukaan komission harjoittama valtiontukien valvonta keskitetään asioihin, joissa kilpailun vääristymisen mahdollisuus on suurin.

| (44) | Komissio ei joka tapauksessa voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan ITP:llä olisi ollut perusteltu luottamus siihen, että se saisi tukea. Koska CDTI:n valtuudet olivat rajalliset, sen myöntämää tukea ei voitu pitää merkkinä siitä, että valtio oli lupautunut myöntämään suuremman tukimäärän. CDTI:n ja ITP:n väliset neuvottelut, jotka käytiin ennen lopullisen myöntämispäätöksen tekemistä, osoittavat, että vaikka Espanjan viranomaiset olivat osoittaneet suhtautuvansa myönteisesti hankkeen tukemiseen, ITP:llä ei ollut perusteltua luottamusta siihen, että se saisi tietyn tukimäärän. ITP:llä ei myöskään ollut oikeutusta koko tukimäärän saamiseen ennen kuin päätös toisen lainaerän myöntämisestä oli tehty konkreettisesti. |
| --- | --- |

(44)

Komissio ei joka tapauksessa voi hyväksyä väitettä, jonka mukaan ITP:llä olisi ollut perusteltu luottamus siihen, että se saisi tukea. Koska CDTI:n valtuudet olivat rajalliset, sen myöntämää tukea ei voitu pitää merkkinä siitä, että valtio oli lupautunut myöntämään suuremman tukimäärän. CDTI:n ja ITP:n väliset neuvottelut, jotka käytiin ennen lopullisen myöntämispäätöksen tekemistä, osoittavat, että vaikka Espanjan viranomaiset olivat osoittaneet suhtautuvansa myönteisesti hankkeen tukemiseen, ITP:llä ei ollut perusteltua luottamusta siihen, että se saisi tietyn tukimäärän. ITP:llä ei myöskään ollut oikeutusta koko tukimäärän saamiseen ennen kuin päätös toisen lainaerän myöntämisestä oli tehty konkreettisesti.

| (45) | Komissio ottaa huomioon Espanjassa tuen myöntämisen aikaan tapahtuneiden hallinnollisten muutosten aikaan saaman poikkeuksellisen tilanteen ja toteaa, että molemmat lainat ovat saman tuen eriä, jotka Espanjan viranomaisten olisi pitänyt ilmoittaa samanaikaisesti komissiolle. Päätös tehdään tämän vuoksi kyseisten kahden lainan kokonaismäärän perusteella. |
| --- | --- |

(45)

Komissio ottaa huomioon Espanjassa tuen myöntämisen aikaan tapahtuneiden hallinnollisten muutosten aikaan saaman poikkeuksellisen tilanteen ja toteaa, että molemmat lainat ovat saman tuen eriä, jotka Espanjan viranomaisten olisi pitänyt ilmoittaa samanaikaisesti komissiolle. Päätös tehdään tämän vuoksi kyseisten kahden lainan kokonaismäärän perusteella.

| (46) | Komissio huomauttaa myös, että myöntämismenettelyn arviointi olisi helpompaa, jos Espanjan viranomaiset olisivat vahvistaneet alusta pitäen ITP:lle aikomuksensa myöntää sille tukea täsmentämättä kuitenkaan heti alussa tuen määrää ja siihen sovellettavia ehtoja. Tällainen aiesopimus ja siihen välttämättä liitettävä viittaus lykkäyslausekkeeseen, joka koskee velvollisuutta ilmoittaa tuesta komissiolle, olisi helpottanut koko asian ja erityisesti tuen kannustavan vaikutuksen arviointia (9). |
| --- | --- |

(46)

Komissio huomauttaa myös, että myöntämismenettelyn arviointi olisi helpompaa, jos Espanjan viranomaiset olisivat vahvistaneet alusta pitäen ITP:lle aikomuksensa myöntää sille tukea täsmentämättä kuitenkaan heti alussa tuen määrää ja siihen sovellettavia ehtoja. Tällainen aiesopimus ja siihen välttämättä liitettävä viittaus lykkäyslausekkeeseen, joka koskee velvollisuutta ilmoittaa tuesta komissiolle, olisi helpottanut koko asian ja erityisesti tuen kannustavan vaikutuksen arviointia (9).

5.   TUEN OLEMASSAOLO

| (47) | Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, arvioitavana oleva toimenpide kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Yksikään osapuoli ei ole kiistänyt tätä päätelmää. |
| --- | --- |

(47)

Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, arvioitavana oleva toimenpide kuuluu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Yksikään osapuoli ei ole kiistänyt tätä päätelmää.

| (48) | Espanjan viranomaiset ilmoittivat toimenpiteen valtiontukena. Toimenpiteessä käytetään julkisia varoja, joita hallinnoi tässä tapauksessa julkisyhteisö tukiohjelman puitteissa. Kuten CDTI:n verkkosivustolla (10) mainitaan, CDTI on teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriön alaisuudessa toimiva espanjalainen julkisyhteisö, jonka tavoitteena on parantaa espanjalaisten yritysten teknistä tasoa. Toimenpide hyödyttää ITP-konsernia, joka on sen vuoksi toimenpiteen edunsaaja. ITP:n toiminta keskittyy alalle, jolla jäsenvaltiot käyvät vilkasta kauppaa, ja hanke liittyy tuotteeseen, jonka kehittämisessä on mukana useita kansainvälisiä yhteistyökumppaneita. Tämä vahvistaa sen, että toimenpide vaikuttaa kauppaan ja että toimenpide olisi katsottava perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi. |
| --- | --- |

(48)

Espanjan viranomaiset ilmoittivat toimenpiteen valtiontukena. Toimenpiteessä käytetään julkisia varoja, joita hallinnoi tässä tapauksessa julkisyhteisö tukiohjelman puitteissa. Kuten CDTI:n verkkosivustolla (10) mainitaan, CDTI on teollisuus-, matkailu- ja kauppaministeriön alaisuudessa toimiva espanjalainen julkisyhteisö, jonka tavoitteena on parantaa espanjalaisten yritysten teknistä tasoa. Toimenpide hyödyttää ITP-konsernia, joka on sen vuoksi toimenpiteen edunsaaja. ITP:n toiminta keskittyy alalle, jolla jäsenvaltiot käyvät vilkasta kauppaa, ja hanke liittyy tuotteeseen, jonka kehittämisessä on mukana useita kansainvälisiä yhteistyökumppaneita. Tämä vahvistaa sen, että toimenpide vaikuttaa kauppaan ja että toimenpide olisi katsottava perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuksi valtiontueksi.

6.   SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE

| (49) | Komissio on arvioinut toimenpiteen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti käyttäen arviointiperusteena erityisesti T&K-tukia koskevia sääntöjä; nykyiset säännöt annetaan 1 päivänä tammikuuta 2007 voimaan tulleissa yhteisön puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (11), jäljempänä ’T&K&I-puitteet’. |
| --- | --- |

(49)

Komissio on arvioinut toimenpiteen perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti käyttäen arviointiperusteena erityisesti T&K-tukia koskevia sääntöjä; nykyiset säännöt annetaan 1 päivänä tammikuuta 2007 voimaan tulleissa yhteisön puitteissa tutkimus- ja kehitystyöhön sekä innovaatiotoimintaan myönnettävälle valtiontuelle (11), jäljempänä ’T&K&I-puitteet’.

| (50) | Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, komissio on arvioinut tuen T&K&I-puitteiden mukaisesti, sillä niiden 10.3 jaksossa ilmoitetaan yksiselitteisesti, että ”komissio soveltaa näitä puitteita kaikkiin ilmoitettuihin tukihankkeisiin, joita se käsittelee sen jälkeen kun puitteet on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, vaikka kyseisistä hankkeista olisi ilmoitettu jo ennen puitteiden julkaisemista”. |
| --- | --- |

(50)

Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, komissio on arvioinut tuen T&K&I-puitteiden mukaisesti, sillä niiden 10.3 jaksossa ilmoitetaan yksiselitteisesti, että ”komissio soveltaa näitä puitteita kaikkiin ilmoitettuihin tukihankkeisiin, joita se käsittelee sen jälkeen kun puitteet on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, vaikka kyseisistä hankkeista olisi ilmoitettu jo ennen puitteiden julkaisemista”.

| (51) | Arvioidessaan tuesta annettua ilmoitusta komissio lähetti kaksi tietopyyntöä (12), joissa esitettiin useita kysymyksiä. Komissio ilmoitti tietopyynnöissä selkeästi, että T&K&I-puitteissa (edellä mainittu 10.3 jakso) valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (consecutio legis) annetun määräyksen mukaisesti komissio arvioi tukiasian päätöksen tekemisen aikaan voimassa olevien sääntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(51)

Arvioidessaan tuesta annettua ilmoitusta komissio lähetti kaksi tietopyyntöä (12), joissa esitettiin useita kysymyksiä. Komissio ilmoitti tietopyynnöissä selkeästi, että T&K&I-puitteissa (edellä mainittu 10.3 jakso) valtiontuen sääntöjenvastaisuuden arvioinnissa sovellettavien sääntöjen määräytymisestä (consecutio legis) annetun määräyksen mukaisesti komissio arvioi tukiasian päätöksen tekemisen aikaan voimassa olevien sääntöjen perusteella.

| (52) | Lisäksi komissio ilmoitti 28 päivänä marraskuuta 2006 päivätyssä toisessa kirjeessä, että asia saattaisi edellyttää perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista. |
| --- | --- |

(52)

Lisäksi komissio ilmoitti 28 päivänä marraskuuta 2006 päivätyssä toisessa kirjeessä, että asia saattaisi edellyttää perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista.

| (53) | Espanjan viranomaiset pyysivät komissiota käyttämään asian arvioinnissa vuonna 1996 annettuja T&K-puitteita, jotka olivat voimassa ilmoituksen tekemisen aikaan, sillä toimenpiteestä oli ilmoitettu komissiolle 11 päivänä syyskuuta 2006 ja ITP oli jättänyt tukihakemuksen vuonna 2004. |
| --- | --- |

(53)

Espanjan viranomaiset pyysivät komissiota käyttämään asian arvioinnissa vuonna 1996 annettuja T&K-puitteita, jotka olivat voimassa ilmoituksen tekemisen aikaan, sillä toimenpiteestä oli ilmoitettu komissiolle 11 päivänä syyskuuta 2006 ja ITP oli jättänyt tukihakemuksen vuonna 2004.

| (54) | Espanjan viranomaiset väittävät asiassa Graphischer Maschinenbau annetun tuomion (13) perusteella, että jos niiden katsottaisiin myöntäneen tuen sääntöjenvastaisesti, tukeen sovellettaisiin T&K-puitteita vuodelta 1996. Koska 1 päivänä tammikuuta 2007 voimaan tulleet T&K&I-puitteet ovat Espanjan viranomaisten mukaan tiukemmat kuin vuonna 1996 annetut T&K-puitteet, viranomaiset katsovat, että soveltamalla uusia sääntöjä komissio rankaisisi jäsenvaltiota, joka on ilmoittanut sille tuesta. |
| --- | --- |

(54)

Espanjan viranomaiset väittävät asiassa Graphischer Maschinenbau annetun tuomion (13) perusteella, että jos niiden katsottaisiin myöntäneen tuen sääntöjenvastaisesti, tukeen sovellettaisiin T&K-puitteita vuodelta 1996. Koska 1 päivänä tammikuuta 2007 voimaan tulleet T&K&I-puitteet ovat Espanjan viranomaisten mukaan tiukemmat kuin vuonna 1996 annetut T&K-puitteet, viranomaiset katsovat, että soveltamalla uusia sääntöjä komissio rankaisisi jäsenvaltiota, joka on ilmoittanut sille tuesta.

| (55) | Komissio ilmoittaa katsovansa, että Espanjan viranomaisten väite on epäolennainen eikä kyseistä oikeuskäytäntöä sovelleta tähän asiaan, koska T&K&I-puitteiden 10.3 jaksossa ilmoitetaan selkeästi säännöt, joita komissio soveltaa tukiasioiden arvioinnissa. |
| --- | --- |

(55)

Komissio ilmoittaa katsovansa, että Espanjan viranomaisten väite on epäolennainen eikä kyseistä oikeuskäytäntöä sovelleta tähän asiaan, koska T&K&I-puitteiden 10.3 jaksossa ilmoitetaan selkeästi säännöt, joita komissio soveltaa tukiasioiden arvioinnissa.

| (56) | Komissio katsoo toisaalta, että Espanjan viranomaisten väite, jonka mukaan T&K&I-puitteiden säännöt ovat tiukempia, on virheellinen. Yksittäisten suurten tukien arviointia koskevissa T&K&I-puitteiden säännöissä edellytetään ainoastaan tukeen liittyvien eri tekijöiden yksityiskohtaista tarkastelua unohtamatta myöskään tuen myönteisiä vaikutuksia. Puitteita ei voida katsoa tiukemmiksi sen perusteella, että niissä edellytetään yksityiskohtaisempaa arviointia. Komissio on päinvastoin sitä mieltä, että puitteiden pääkohdat ovat pysyneet muuttumattomina tai ovat muuttuneet vain hieman, esimerkiksi T&K-toiminnan määritelmän, tukikelpoisten kustannusten ja tuki-intensiteettien osalta. |
| --- | --- |

(56)

Komissio katsoo toisaalta, että Espanjan viranomaisten väite, jonka mukaan T&K&I-puitteiden säännöt ovat tiukempia, on virheellinen. Yksittäisten suurten tukien arviointia koskevissa T&K&I-puitteiden säännöissä edellytetään ainoastaan tukeen liittyvien eri tekijöiden yksityiskohtaista tarkastelua unohtamatta myöskään tuen myönteisiä vaikutuksia. Puitteita ei voida katsoa tiukemmiksi sen perusteella, että niissä edellytetään yksityiskohtaisempaa arviointia. Komissio on päinvastoin sitä mieltä, että puitteiden pääkohdat ovat pysyneet muuttumattomina tai ovat muuttuneet vain hieman, esimerkiksi T&K-toiminnan määritelmän, tukikelpoisten kustannusten ja tuki-intensiteettien osalta.

| (57) | Espanjan viranomaiset väittävät huomautuksissaan myös, että komission olisi pitänyt aloittaa menettely välittömästi sen jälkeen, kun se oli ilmoittanut kirjeellään, että sillä saattaisi olla joitakin epäilyksiä tämän asian osalta. |
| --- | --- |

(57)

Espanjan viranomaiset väittävät huomautuksissaan myös, että komission olisi pitänyt aloittaa menettely välittömästi sen jälkeen, kun se oli ilmoittanut kirjeellään, että sillä saattaisi olla joitakin epäilyksiä tämän asian osalta.

| (58) | Komissio toteaa kuitenkin, että aikaisemmassa vaiheessa tehty päätös menettelyn aloittamisesta ei olisi muuttanut lopullisessa päätöksessä sovellettavia sääntöjä, sillä siinä sovellettavat säännöt olisivat joka tapauksessa olleet sen tekemisen aikaan voimassa olevat säännöt. |
| --- | --- |

(58)

Komissio toteaa kuitenkin, että aikaisemmassa vaiheessa tehty päätös menettelyn aloittamisesta ei olisi muuttanut lopullisessa päätöksessä sovellettavia sääntöjä, sillä siinä sovellettavat säännöt olisivat joka tapauksessa olleet sen tekemisen aikaan voimassa olevat säännöt.

| (59) | Espanjan viranomaiset ovat joka tapauksessa toimittaneet kaikki T&K&I-puitteiden 7 jaksossa edellytetyt tiedot suurten yksittäisten hankkeiden arvioimiseksi. Komissio saa kyseisten tietojen perusteella asiasta kattavan kokonaiskuvan. |
| --- | --- |

(59)

Espanjan viranomaiset ovat joka tapauksessa toimittaneet kaikki T&K&I-puitteiden 7 jaksossa edellytetyt tiedot suurten yksittäisten hankkeiden arvioimiseksi. Komissio saa kyseisten tietojen perusteella asiasta kattavan kokonaiskuvan.

7.   MARKKINOIDEN TOIMINTAPUUTE

| (60) | Suureen T&K-hankkeeseen myönnettävän tuen asianmukainen arviointi edellyttää hankkeen tavoitteiden tutkimista ja erityisesti sen selvittämistä, mitä markkinoiden toimintapuutteita tuella on tarkoitus poistaa. |
| --- | --- |

(60)

Suureen T&K-hankkeeseen myönnettävän tuen asianmukainen arviointi edellyttää hankkeen tavoitteiden tutkimista ja erityisesti sen selvittämistä, mitä markkinoiden toimintapuutteita tuella on tarkoitus poistaa.

| (61) | Espanjan viranomaisten antaman ilmoituksen mukaan toimenpiteellä pyritään korjaamaan erityisesti pitkäaikaisia hankkeita koskevaa epätäydellistä ja epäsymmetristä informaatiota sekä houkuttelemaan yksityistä rahoitusta alalle, johon liittyy tyypillisesti suuria teknologisia riskejä ja jolta saadaan tuottoa vasta hyvin pitkällä aikavälillä. Komissio on myöntänyt aiemmissa päätöksissään (14) tämän markkinoiden toimintapuutteen olemassaolon ilmailualalla toteutettavien suurten ohjelmien rahoituksen osalta. |
| --- | --- |

(61)

Espanjan viranomaisten antaman ilmoituksen mukaan toimenpiteellä pyritään korjaamaan erityisesti pitkäaikaisia hankkeita koskevaa epätäydellistä ja epäsymmetristä informaatiota sekä houkuttelemaan yksityistä rahoitusta alalle, johon liittyy tyypillisesti suuria teknologisia riskejä ja jolta saadaan tuottoa vasta hyvin pitkällä aikavälillä. Komissio on myöntänyt aiemmissa päätöksissään (14) tämän markkinoiden toimintapuutteen olemassaolon ilmailualalla toteutettavien suurten ohjelmien rahoituksen osalta.

| (62) | Espanjan viranomaiset katsovat, että markkinoiden toimintapuutteen arvioinnissa on otettava huomioon myös se seikka, että T&K-toiminta toteutetaan tukialueilla. Espanjan viranomaisten mukaan vähemmän kehittyneillä alueilla harjoitettavan T&K-toiminnan erityispiirteisiin kuuluu myönteisempien ulkoisvaikutusten ja tietämyksen siirron lisäksi myös epätäydellinen ja epäsymmetrinen informaatio. |
| --- | --- |

(62)

Espanjan viranomaiset katsovat, että markkinoiden toimintapuutteen arvioinnissa on otettava huomioon myös se seikka, että T&K-toiminta toteutetaan tukialueilla. Espanjan viranomaisten mukaan vähemmän kehittyneillä alueilla harjoitettavan T&K-toiminnan erityispiirteisiin kuuluu myönteisempien ulkoisvaikutusten ja tietämyksen siirron lisäksi myös epätäydellinen ja epäsymmetrinen informaatio.

| (63) | T&K&I-puitteiden 7.3.1 jakson mukaisesti komissio ottaa kuitenkin huomioon seuraavat tekijät: ”i) syrjäisestä sijainnista ja alueen muista erityispiirteistä aiheutuvat haitat, ii) paikalliset taloudelliset tiedot ja vähäisen T&K&I-toiminnan sosiaaliset ja/tai historialliset syyt verrattuna keskiarvotietoihin ja/tai tilanteeseen kansallisella ja/tai yhteisön tasolla tilanteen mukaan; ja iii) muut merkitykselliset tekijät, jotka osoittavat huomattavan markkinoiden toimintapuutteen”. Ilman näihin tekijöihin perustuvaa näyttöä komissio ei ole saanut vahvistusta sille, että tässä asiassa olisi kyse alueellisista haitoista. |
| --- | --- |

(63)

T&K&I-puitteiden 7.3.1 jakson mukaisesti komissio ottaa kuitenkin huomioon seuraavat tekijät: ”i) syrjäisestä sijainnista ja alueen muista erityispiirteistä aiheutuvat haitat, ii) paikalliset taloudelliset tiedot ja vähäisen T&K&I-toiminnan sosiaaliset ja/tai historialliset syyt verrattuna keskiarvotietoihin ja/tai tilanteeseen kansallisella ja/tai yhteisön tasolla tilanteen mukaan; ja iii) muut merkitykselliset tekijät, jotka osoittavat huomattavan markkinoiden toimintapuutteen”. Ilman näihin tekijöihin perustuvaa näyttöä komissio ei ole saanut vahvistusta sille, että tässä asiassa olisi kyse alueellisista haitoista.

7.1   Informaation epäsymmetrisyys

| (64) | Espanjan viranomaiset ovat esittäneet lisäperusteluita informaation epäsymmetrisyydestä aiheutuvia markkinoiden toimintapuutteita koskevien väitteidensä tueksi. |
| --- | --- |

(64)

Espanjan viranomaiset ovat esittäneet lisäperusteluita informaation epäsymmetrisyydestä aiheutuvia markkinoiden toimintapuutteita koskevien väitteidensä tueksi.

| (65) | Espanja palautti aluksi mieliin lentokonemoottoreiden kehittämiselle tyypillisen liiketoimintamallin. Se kiinnitti huomion alalla tarvittaviin huomattaviin ennakkoinvestointeihin ja siihen, että niistä saadaan tuottoa vasta erittäin pitkän ajan kuluttua (hankkeen kassavirta muuttuu pysyvämmin positiiviseksi vasta [> 10] vuoden kuluttua ja kokonaisuuden kannalta tarkasteltuna [> 15] vuoden kuluttua), mikä aiheuttaa sen, että hankkeisiin osallistuu useita yhteistyökumppaneita niihin liittyvien yleisten riskien pienentämiseksi. |
| --- | --- |

(65)

Espanja palautti aluksi mieliin lentokonemoottoreiden kehittämiselle tyypillisen liiketoimintamallin. Se kiinnitti huomion alalla tarvittaviin huomattaviin ennakkoinvestointeihin ja siihen, että niistä saadaan tuottoa vasta erittäin pitkän ajan kuluttua (hankkeen kassavirta muuttuu pysyvämmin positiiviseksi vasta [> 10] vuoden kuluttua ja kokonaisuuden kannalta tarkasteltuna [> 15] vuoden kuluttua), mikä aiheuttaa sen, että hankkeisiin osallistuu useita yhteistyökumppaneita niihin liittyvien yleisten riskien pienentämiseksi.

| (66) | Espanjan viranomaisten näkemyksen mukaan alan yritysten rahoituslähteenä on aiemmista hankkeista lähtöisin oleva kassavirta. Koska hankkeesta saadaan tuloja vasta vuosikymmenen kuluttua ja pääosa tuloista kertyy varaosien myynnistä eikä niinkään varsinaisen moottorin myynnistä, ainoastaan ne yritykset, joilla on mahdollisuus toteuttaa useita peräkkäisiä ohjelmia, voivat rahoittaa uusia investointeja. |
| --- | --- |

(66)

Espanjan viranomaisten näkemyksen mukaan alan yritysten rahoituslähteenä on aiemmista hankkeista lähtöisin oleva kassavirta. Koska hankkeesta saadaan tuloja vasta vuosikymmenen kuluttua ja pääosa tuloista kertyy varaosien myynnistä eikä niinkään varsinaisen moottorin myynnistä, ainoastaan ne yritykset, joilla on mahdollisuus toteuttaa useita peräkkäisiä ohjelmia, voivat rahoittaa uusia investointeja.

| (67) | Espanjan viranomaisten mukaan ITP on suhteellisen uusi yritys, sillä se on perustettu vuonna 1989. Uutena yrityksenä ITP ei voi hyödyntää aiemmista investoinneista lähtöisin olevaa positiivista kassavirtaa. |
| --- | --- |

(67)

Espanjan viranomaisten mukaan ITP on suhteellisen uusi yritys, sillä se on perustettu vuonna 1989. Uutena yrityksenä ITP ei voi hyödyntää aiemmista investoinneista lähtöisin olevaa positiivista kassavirtaa.

| (68) | ITP on lisäksi toimittanut tietoja vaikeuksista, joita se on kohdannut kerätessään varoja hankkeen edellyttämien investointien rahoittamista varten. ITP ei ole esittänyt kirjettä, jossa pankki olisi ilmoittanut sille sen rahoitushakemuksen hylkäämisestä; se on sitä vastoin toimittanut rahoituksen välittäjien ja toimialajärjestöjen (15) välisiä sähköpostiviestejä, jotka osoittavat, että pankeilta ei ollut saatavissa rahoitusta tämäntyyppisiin hankkeisiin. |
| --- | --- |

(68)

ITP on lisäksi toimittanut tietoja vaikeuksista, joita se on kohdannut kerätessään varoja hankkeen edellyttämien investointien rahoittamista varten. ITP ei ole esittänyt kirjettä, jossa pankki olisi ilmoittanut sille sen rahoitushakemuksen hylkäämisestä; se on sitä vastoin toimittanut rahoituksen välittäjien ja toimialajärjestöjen (15) välisiä sähköpostiviestejä, jotka osoittavat, että pankeilta ei ollut saatavissa rahoitusta tämäntyyppisiin hankkeisiin.

| (69) | Kuten johdanto-osan 61 kappaleessa todettiin (ja alaviitteessä 13 mainituista päätöksistä ilmenee), komissio on myöntänyt useita kertoja, että lentokonemoottoreiden kehittämisessä noudatettavalle liiketoimintamallille on ominaista informaation epäsymmetrisyys. Tämä toteamus ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kaikkien alalla toteutettavien hankkeiden olisi katsottava kärsivän tästä markkinoiden toimintapuutteesta. On ilmeistä, että monet alan yritykset ovat voineet rahoittaa uusia hankkeita joko omin varoin tai rahoitusmarkkinoilta hankituin varoin. Komission tehtävänä on arvioida, onko tarkasteltavana olevassa tapauksessa kyse markkinoiden toimintapuutteesta. |
| --- | --- |

(69)

Kuten johdanto-osan 61 kappaleessa todettiin (ja alaviitteessä 13 mainituista päätöksistä ilmenee), komissio on myöntänyt useita kertoja, että lentokonemoottoreiden kehittämisessä noudatettavalle liiketoimintamallille on ominaista informaation epäsymmetrisyys. Tämä toteamus ei kuitenkaan tarkoita sitä, että kaikkien alalla toteutettavien hankkeiden olisi katsottava kärsivän tästä markkinoiden toimintapuutteesta. On ilmeistä, että monet alan yritykset ovat voineet rahoittaa uusia hankkeita joko omin varoin tai rahoitusmarkkinoilta hankituin varoin. Komission tehtävänä on arvioida, onko tarkasteltavana olevassa tapauksessa kyse markkinoiden toimintapuutteesta.

| (70) | Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, perustelut, jotka Espanjan viranomaisten ovat esittäneet markkinoiden toimintapuutteen tueksi, on katsottu tässä tapauksessa riittäviksi eikä komissiolla ole asiasta erityisiä epäilyjä. |
| --- | --- |

(70)

Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, perustelut, jotka Espanjan viranomaisten ovat esittäneet markkinoiden toimintapuutteen tueksi, on katsottu tässä tapauksessa riittäviksi eikä komissiolla ole asiasta erityisiä epäilyjä.

| (71) | Komissio toteaa tietoonsa tulleiden uusien seikkojen, muun muassa ITP:n toimittamien tietojen perusteella, että tälle tapaukselle on ominaista informaation epäsymmetrisyys. Komissio toteaa, että epäsymmetrisyys johtuu ITP:n tapauksessa osittain yrityksen nykyisestä kehitysvaiheesta, vaikka ITP on nyt lähestymässä vaihetta, jossa se voi käyttää uusien hankkeiden rahoittamiseen aiemmista hankkeista kertyneitä tuloja. ITP on toisin sanoen lähestymässä tilannetta, jossa se voi noudattaa toiminnassaan lentokonemoottoreita valmistavan yrityksen tavanomaista liiketoimintamallia. |
| --- | --- |

(71)

Komissio toteaa tietoonsa tulleiden uusien seikkojen, muun muassa ITP:n toimittamien tietojen perusteella, että tälle tapaukselle on ominaista informaation epäsymmetrisyys. Komissio toteaa, että epäsymmetrisyys johtuu ITP:n tapauksessa osittain yrityksen nykyisestä kehitysvaiheesta, vaikka ITP on nyt lähestymässä vaihetta, jossa se voi käyttää uusien hankkeiden rahoittamiseen aiemmista hankkeista kertyneitä tuloja. ITP on toisin sanoen lähestymässä tilannetta, jossa se voi noudattaa toiminnassaan lentokonemoottoreita valmistavan yrityksen tavanomaista liiketoimintamallia.

| (72) | Komissio toteaa tämän vuoksi, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa on kyse markkinoiden toimintapuutteesta. Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, komission on arvioitava, vahvistaako alueellisen haitan olemassaolo tätä markkinoiden toimintapuutetta. |
| --- | --- |

(72)

Komissio toteaa tämän vuoksi, että tarkasteltavana olevassa tapauksessa on kyse markkinoiden toimintapuutteesta. Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todetaan, komission on arvioitava, vahvistaako alueellisen haitan olemassaolo tätä markkinoiden toimintapuutetta.

7.2   Alueellinen haitta

| (73) | Espanja on perustellut kirjeissään näkemystään alueellisesta haitasta, jonka se katsoo vahvistavan markkinoiden toimintapuutetta. |
| --- | --- |

(73)

Espanja on perustellut kirjeissään näkemystään alueellisesta haitasta, jonka se katsoo vahvistavan markkinoiden toimintapuutetta.

| (74) | Espanjan viranomaiset ovat ensiksikin muistuttaneet, että T&K edistää Lissabonin tavoitteiden saavuttamista ja Espanjalle on myönnetty rahoituskehyksiä 2007–2013 koskevan sopimuksen mukaisesti (16) rakennerahastoista 2 miljardin euron lisämäärärahat T&K&I-toiminnan lisäämiseksi. Espanjan viranomaisten mukaan nämä lisämäärärahat osoittavat selkeästi, että Espanja on jäänyt jälkeen T&K-toiminnan kehittämisessä. |
| --- | --- |

(74)

Espanjan viranomaiset ovat ensiksikin muistuttaneet, että T&K edistää Lissabonin tavoitteiden saavuttamista ja Espanjalle on myönnetty rahoituskehyksiä 2007–2013 koskevan sopimuksen mukaisesti (16) rakennerahastoista 2 miljardin euron lisämäärärahat T&K&I-toiminnan lisäämiseksi. Espanjan viranomaisten mukaan nämä lisämäärärahat osoittavat selkeästi, että Espanja on jäänyt jälkeen T&K-toiminnan kehittämisessä.

| (75) | Espanjan viranomaiset muistuttavat lisäksi, että arvioitavana olevaan hankkeeseen sisältyvä T&K-toiminta toteutetaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluvilla tukialueilla (17). |
| --- | --- |

(75)

Espanjan viranomaiset muistuttavat lisäksi, että arvioitavana olevaan hankkeeseen sisältyvä T&K-toiminta toteutetaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluvilla tukialueilla (17).

| (76) | Espanja on korostanut myös, että ITP:n kehittäminen Baskimaassa edistää aluekehitystä alueella, joka kärsii teollisuuden rakennemuutoksesta (raskaan teollisuuden alasajosta). |
| --- | --- |

(76)

Espanja on korostanut myös, että ITP:n kehittäminen Baskimaassa edistää aluekehitystä alueella, joka kärsii teollisuuden rakennemuutoksesta (raskaan teollisuuden alasajosta).

| (77) | Espanjan viranomaisten mukaan hankkeella edistetään lisäksi tieteellisen (tutkimuslaitokset), teknologisen (testauskeskukset) ja koulutusinfrastruktuurin (insinöörioppilaitos) kehittämistä alueella. |
| --- | --- |

(77)

Espanjan viranomaisten mukaan hankkeella edistetään lisäksi tieteellisen (tutkimuslaitokset), teknologisen (testauskeskukset) ja koulutusinfrastruktuurin (insinöörioppilaitos) kehittämistä alueella.

| (78) | Espanjan viranomaiset katsovat hankkeen edistävän huipputason alihankkijaverkoston kehittämistä. Tällä hetkellä ITP voi hankkia vain [< 50] prosenttia tuotantopanoksistaan Espanjasta ja se pyrkii kasvattamaan tätä prosenttiosuutta merkittävästi. |
| --- | --- |

(78)

Espanjan viranomaiset katsovat hankkeen edistävän huipputason alihankkijaverkoston kehittämistä. Tällä hetkellä ITP voi hankkia vain [< 50] prosenttia tuotantopanoksistaan Espanjasta ja se pyrkii kasvattamaan tätä prosenttiosuutta merkittävästi.

| (79) | Espanjan viranomaiset katsovat kaiken kaikkiaan, että alueellinen haitta ja hankkeen aluetasolla nähtävissä oleva myönteinen vaikutus tukevat näkemystä, jonka mukaan kyse on markkinoiden toimintapuutteesta, ja myös komission olisi otettava huomioon nämä seikat. |
| --- | --- |

(79)

Espanjan viranomaiset katsovat kaiken kaikkiaan, että alueellinen haitta ja hankkeen aluetasolla nähtävissä oleva myönteinen vaikutus tukevat näkemystä, jonka mukaan kyse on markkinoiden toimintapuutteesta, ja myös komission olisi otettava huomioon nämä seikat.

| (80) | Espanja toteaa myös, että jos komissio ei myönnä tämän haitan olemassaoloa, sen menettely on ristiriidassa vuonna 1996 annettujen T&K-puitteiden mukaisen lähestymistavan kanssa; sen mukaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluvilla tukialueilla toteutettaviin hankkeisiin sovelletaan automaattisesti 5 prosentin aluelisää (ja perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla tukialueilla toteutettaviin hankkeisiin 10 prosentin lisää). |
| --- | --- |

(80)

Espanja toteaa myös, että jos komissio ei myönnä tämän haitan olemassaoloa, sen menettely on ristiriidassa vuonna 1996 annettujen T&K-puitteiden mukaisen lähestymistavan kanssa; sen mukaan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan kuuluvilla tukialueilla toteutettaviin hankkeisiin sovelletaan automaattisesti 5 prosentin aluelisää (ja perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla tukialueilla toteutettaviin hankkeisiin 10 prosentin lisää).

| (81) | Tilastot osoittavat kiistattomasti, että Espanjan T&K-menot ovat pienet verrattuna EU:n keskiarvoon. Komissio toteaa kuitenkin, että tämä ei ole itsessään riittävä peruste yksittäisen tuen myöntämiselle vaan peruste, johon voidaan vedota ajettaessa horisontaalisemman lähestymistavan käyttöönottoa T&K-toiminnan edistämisessä (18). |
| --- | --- |

(81)

Tilastot osoittavat kiistattomasti, että Espanjan T&K-menot ovat pienet verrattuna EU:n keskiarvoon. Komissio toteaa kuitenkin, että tämä ei ole itsessään riittävä peruste yksittäisen tuen myöntämiselle vaan peruste, johon voidaan vedota ajettaessa horisontaalisemman lähestymistavan käyttöönottoa T&K-toiminnan edistämisessä (18).

| (82) | Komissio toteaa lisäksi, että T&K-hanke toteutetaan tukialueilla. Komissio huomauttaa, että aluelisä jätettiin T&K&I-puitteiden ulkopuolelle, jotta valtiontuki voitaisiin kohdentaa paremmin talouden tehokkuutta lisääviin hankkeisiin. Komissio on myöntänyt, että valtiontuilla voidaan edistää tasapuolisuustavoitteita, kuten aluekehitystä, tai tehokkuustavoitteita, kuten markkinoiden toimintapuutteiden poistamista (19). Tämän vuoksi komissio on tarkistanut valtiontukisääntöjä johdonmukaisesti sekä yhdenmukaistanut edellytykset, joiden perusteella se arvioi valtiontukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille, valtioiden toteuttamille toimenpiteille asetetun tavoitteen kanssa (20). |
| --- | --- |

(82)

Komissio toteaa lisäksi, että T&K-hanke toteutetaan tukialueilla. Komissio huomauttaa, että aluelisä jätettiin T&K&I-puitteiden ulkopuolelle, jotta valtiontuki voitaisiin kohdentaa paremmin talouden tehokkuutta lisääviin hankkeisiin. Komissio on myöntänyt, että valtiontuilla voidaan edistää tasapuolisuustavoitteita, kuten aluekehitystä, tai tehokkuustavoitteita, kuten markkinoiden toimintapuutteiden poistamista (19). Tämän vuoksi komissio on tarkistanut valtiontukisääntöjä johdonmukaisesti sekä yhdenmukaistanut edellytykset, joiden perusteella se arvioi valtiontukien soveltuvuutta yhteismarkkinoille, valtioiden toteuttamille toimenpiteille asetetun tavoitteen kanssa (20).

| (83) | Komissio ottaa huomioon perustelut, jotka Espanja on esittänyt vedotessaan siihen, että hankkeella edistetään välttämättömän tutkimus-, teknologia- ja koulutusinfrastruktuurin luomista. Espanjan viranomaiset eivät kuitenkaan ole osoittaneet tarkasteltavana olevassa tapauksessa, että yksittäiselle yritykselle, ITP:lle, myönnettävä tuki olisi välttämätön edellytys osaamisinfrastruktuurin kehittämiselle. Komissio toteaa lisäksi, että arvioitavana olevassa toimenpiteessä on kyse yhdelle edunsaajalle myönnettävästä yksittäisestä tuesta. Tuella voidaan sen vuoksi vaikuttaa kyseiseen infrastruktuuriin vain erittäin epäsuoralla tavalla. |
| --- | --- |

(83)

Komissio ottaa huomioon perustelut, jotka Espanja on esittänyt vedotessaan siihen, että hankkeella edistetään välttämättömän tutkimus-, teknologia- ja koulutusinfrastruktuurin luomista. Espanjan viranomaiset eivät kuitenkaan ole osoittaneet tarkasteltavana olevassa tapauksessa, että yksittäiselle yritykselle, ITP:lle, myönnettävä tuki olisi välttämätön edellytys osaamisinfrastruktuurin kehittämiselle. Komissio toteaa lisäksi, että arvioitavana olevassa toimenpiteessä on kyse yhdelle edunsaajalle myönnettävästä yksittäisestä tuesta. Tuella voidaan sen vuoksi vaikuttaa kyseiseen infrastruktuuriin vain erittäin epäsuoralla tavalla.

| (84) | Komissio ottaa lopuksi huomioon perustelun, jonka mukaan tuen tavoitteena on edistää alihankkijaverkoston kehittämistä. Vaikka tällaiset tavoitteet ovat epäilemättä olennaisia aluekehityksen kannalta, niiden tarkastelu laajemmasta eurooppalaisesta näkökulmasta ei anna varmuutta siitä, voidaanko tuella moninkertaistaa kyseiset infrastruktuurit tai luoda jokaiselle suurelle yritykselle alihankkijaverkosto, varsinkaan kun kyse on ilmailun kaltaisesta pitkälle integroituneesta alasta. Vaikka edut, jotka saadaan alihankkijaverkoston luomisesta tukialueille, eivät ole ilmeisiä, kun on kyse näin edistyksellisestä ja teknologista erikoisasiantuntemusta vaativasta alasta, jolla toteutettaviin ohjelmiin osallistuu yhteistyökumppaneita koko Euroopasta ja eri puolilta maailmaa, on kiistatonta, että se seikka, että ala joutuu hankkimaan [> 50] prosenttia tuotantopanoksistaan ulkomailta, on merkki erittäin suuresta riippuvuudesta kansainvälisistä yhteistyökumppaneista ja muodostaa sen vuoksi riskitekijän. |
| --- | --- |

(84)

Komissio ottaa lopuksi huomioon perustelun, jonka mukaan tuen tavoitteena on edistää alihankkijaverkoston kehittämistä. Vaikka tällaiset tavoitteet ovat epäilemättä olennaisia aluekehityksen kannalta, niiden tarkastelu laajemmasta eurooppalaisesta näkökulmasta ei anna varmuutta siitä, voidaanko tuella moninkertaistaa kyseiset infrastruktuurit tai luoda jokaiselle suurelle yritykselle alihankkijaverkosto, varsinkaan kun kyse on ilmailun kaltaisesta pitkälle integroituneesta alasta. Vaikka edut, jotka saadaan alihankkijaverkoston luomisesta tukialueille, eivät ole ilmeisiä, kun on kyse näin edistyksellisestä ja teknologista erikoisasiantuntemusta vaativasta alasta, jolla toteutettaviin ohjelmiin osallistuu yhteistyökumppaneita koko Euroopasta ja eri puolilta maailmaa, on kiistatonta, että se seikka, että ala joutuu hankkimaan [> 50] prosenttia tuotantopanoksistaan ulkomailta, on merkki erittäin suuresta riippuvuudesta kansainvälisistä yhteistyökumppaneista ja muodostaa sen vuoksi riskitekijän.

| (85) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että markkinoiden toimintapuute tukialueella, jolla hanke toteutetaan, on hieman tavanomaista suurempi, erityisesti sellaisten alihankkijoiden saatavuuden osalta, joilla on teknologista erikoisasiantuntemusta ja joilla olisi valmiudet jakaa hankkeeseen liittyvät riskit. |
| --- | --- |

(85)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että markkinoiden toimintapuute tukialueella, jolla hanke toteutetaan, on hieman tavanomaista suurempi, erityisesti sellaisten alihankkijoiden saatavuuden osalta, joilla on teknologista erikoisasiantuntemusta ja joilla olisi valmiudet jakaa hankkeeseen liittyvät riskit.

7.3   Markkinoiden toimintapuutetta koskeva päätelmä

| (86) | Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että arvioitavana olevassa asiassa on kyse markkinoiden toimintapuutteesta. |
| --- | --- |

(86)

Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, että arvioitavana olevassa asiassa on kyse markkinoiden toimintapuutteesta.

8.   KANNUSTAVA VAIKUTUS

| (87) | Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä kyseisenä ajankohtana käytettävissään olleiden tietojen perusteella, onko tuella kannustava vaikutus. |
| --- | --- |

(87)

Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä kyseisenä ajankohtana käytettävissään olleiden tietojen perusteella, onko tuella kannustava vaikutus.

8.1   Tuen välttämättömyys

| (88) | T&K&I-puitteiden 6 jakson mukaisesti komission tehtävänä on tarkistaa, onko tuensaaja jättänyt tukihakemuksen jo ennen T&K-hankkeen aloittamista. |
| --- | --- |

(88)

T&K&I-puitteiden 6 jakson mukaisesti komission tehtävänä on tarkistaa, onko tuensaaja jättänyt tukihakemuksen jo ennen T&K-hankkeen aloittamista.

| (89) | Kuten edellä johdanto-osan 31 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todettiin, Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet ITP:n hakeneen tukea ennen hankkeen aloittamista ja noudattaneen siten T&K&I-puitteiden 6 jakson toista kohtaa. |
| --- | --- |

(89)

Kuten edellä johdanto-osan 31 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todettiin, Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet ITP:n hakeneen tukea ennen hankkeen aloittamista ja noudattaneen siten T&K&I-puitteiden 6 jakson toista kohtaa.

| (90) | Kuten edellä mainittiin, komissio on esittänyt epäilyjä päätöksentekomenettelystä ja myöhäisestä ilmoitusajankohdasta. Espanjan toimittamien tietojen perusteella voidaan todeta, että ilmoitettu toimenpide liittyy yhteen tukeen, joka on myönnetty kahdessa erässä. Kannustavaa vaikutusta on sen vuoksi arvioitava koko tuen kannalta. |
| --- | --- |

(90)

Kuten edellä mainittiin, komissio on esittänyt epäilyjä päätöksentekomenettelystä ja myöhäisestä ilmoitusajankohdasta. Espanjan toimittamien tietojen perusteella voidaan todeta, että ilmoitettu toimenpide liittyy yhteen tukeen, joka on myönnetty kahdessa erässä. Kannustavaa vaikutusta on sen vuoksi arvioitava koko tuen kannalta.

| (91) | Päätöksentekomenettelyn osalta komissio haluaa korostaa, että sen arviointi poikkeaa totutusta tähän asiaan liittyvien erityisolosuhteiden vuoksi (valtuuksien siirto, kaksivaiheinen lähestymistapa ja siirtyminen uusiin valtiontukisääntöihin). |
| --- | --- |

(91)

Päätöksentekomenettelyn osalta komissio haluaa korostaa, että sen arviointi poikkeaa totutusta tähän asiaan liittyvien erityisolosuhteiden vuoksi (valtuuksien siirto, kaksivaiheinen lähestymistapa ja siirtyminen uusiin valtiontukisääntöihin).

| (92) | Komissio toteaa ensiksikin, että se epäilee toimenpiteen kannustavaa vaikutusta yleensä silloin, kun yhdestä hankkeesta tehdään useita myöntämispäätöksiä. Se epäilee kannustavaa vaikutusta myös silloin, kun valtio tekee muodollisen päätöksen tuen myöntämisestä ajankohtana, jona hankkeen toteutus on jo edennyt melko pitkälle. T&K-toiminnan tapauksessa on olennaista, että tuki vaikuttaa yrityksen käyttäytymiseen kannustamalla sitä investoimaan hankkeeseen suurempia määriä tai nopeammassa aikataulussa. Jos näin ei ole, tuella ei ole kannustavaa vaikutusta eikä se ole välttämätöntä. |
| --- | --- |

(92)

Komissio toteaa ensiksikin, että se epäilee toimenpiteen kannustavaa vaikutusta yleensä silloin, kun yhdestä hankkeesta tehdään useita myöntämispäätöksiä. Se epäilee kannustavaa vaikutusta myös silloin, kun valtio tekee muodollisen päätöksen tuen myöntämisestä ajankohtana, jona hankkeen toteutus on jo edennyt melko pitkälle. T&K-toiminnan tapauksessa on olennaista, että tuki vaikuttaa yrityksen käyttäytymiseen kannustamalla sitä investoimaan hankkeeseen suurempia määriä tai nopeammassa aikataulussa. Jos näin ei ole, tuella ei ole kannustavaa vaikutusta eikä se ole välttämätöntä.

| (93) | Jotta tuki voisi vaikuttaa yritykseen tällä tavalla, valtion on täytynyt päättää sen myöntämisestä joko muodollisella päätöksellä (johon voidaan tosin liittää lykkäyslauseke, jonka mukaan tukea ei makseta ennen kuin komissio on arvioinut tuen soveltuvuuden yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla) tai aiesopimuksella (21), joka ei anna yritykselle perusteltua luottamusta mutta on riittävän vankka osoitus siitä, että valtion on halukas antamaan tukensa hankkeelle. |
| --- | --- |

(93)

Jotta tuki voisi vaikuttaa yritykseen tällä tavalla, valtion on täytynyt päättää sen myöntämisestä joko muodollisella päätöksellä (johon voidaan tosin liittää lykkäyslauseke, jonka mukaan tukea ei makseta ennen kuin komissio on arvioinut tuen soveltuvuuden yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla) tai aiesopimuksella (21), joka ei anna yritykselle perusteltua luottamusta mutta on riittävän vankka osoitus siitä, että valtion on halukas antamaan tukensa hankkeelle.

| (94) | Komissio toteaa lisäksi, että perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisen ennakkoilmoituksen antaminen kuuluu välttämättömiin edellytyksiin, jotka T&K-hankkeeseen myönnettävän tuen on täytettävä, jotta sen katsottaisiin soveltuvan yhteismarkkinoille. Jos hankkeeseen myönnettävästä tuesta ilmoitetaan vasta siinä vaiheessa, kun hanke on jo loppuvaiheessa, on se osoitus siitä, että valtio ei ole vakuuttunut suunnittelemansa tuen välttämättömyydestä tai että se ei kykene antamaan takeita tuen myöntämisestä. Jos yritys kykenee aloittamaan hankkeen tai jopa saattamaan sen päätöksen näin epävarmassa tilanteessa, on todennäköistä, että yritys itse ei pidä tukea täysin välttämättömänä. |
| --- | --- |

(94)

Komissio toteaa lisäksi, että perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisen ennakkoilmoituksen antaminen kuuluu välttämättömiin edellytyksiin, jotka T&K-hankkeeseen myönnettävän tuen on täytettävä, jotta sen katsottaisiin soveltuvan yhteismarkkinoille. Jos hankkeeseen myönnettävästä tuesta ilmoitetaan vasta siinä vaiheessa, kun hanke on jo loppuvaiheessa, on se osoitus siitä, että valtio ei ole vakuuttunut suunnittelemansa tuen välttämättömyydestä tai että se ei kykene antamaan takeita tuen myöntämisestä. Jos yritys kykenee aloittamaan hankkeen tai jopa saattamaan sen päätöksen näin epävarmassa tilanteessa, on todennäköistä, että yritys itse ei pidä tukea täysin välttämättömänä.

8.2   Perustekijät

| (95) | T&K&I-puitteiden 6 jakson mukaisesti komission tehtävänä on arvioida kunkin yksittäisen toimenpiteen osalta, täyttääkö se tuen kannustavan vaikutuksen osoittavat perusteet, jotka liittyvät hankkeen koon kasvattamiseen, hankkeen soveltamisalan laajentamiseen tai hankkeen nopeuttamiseen taikka tuensaajan T&K-toimintaan käyttämän kokonaissumman lisäämiseen. |
| --- | --- |

(95)

T&K&I-puitteiden 6 jakson mukaisesti komission tehtävänä on arvioida kunkin yksittäisen toimenpiteen osalta, täyttääkö se tuen kannustavan vaikutuksen osoittavat perusteet, jotka liittyvät hankkeen koon kasvattamiseen, hankkeen soveltamisalan laajentamiseen tai hankkeen nopeuttamiseen taikka tuensaajan T&K-toimintaan käyttämän kokonaissumman lisäämiseen.

| (96) | Espanjan viranomaiset mainitsevat huomautuksissaan useita seikkoja, joiden ne katsovat osoittavan, että tuki täyttää edellä mainitut perusteet. |
| --- | --- |

(96)

Espanjan viranomaiset mainitsevat huomautuksissaan useita seikkoja, joiden ne katsovat osoittavan, että tuki täyttää edellä mainitut perusteet.

| (97) | Espanjan viranomaisten mukaan tuki oli ensiksikin välttämätön edellytys sille, että ITP osallistui hankkeeseen investoinnilla, joka on 12 prosenttia hankkeen arvosta; tämä tarkoittaa, että tuki mahdollisti hankkeen koon kasvattamisen ja sen soveltamisalan laajentamisen. ITP ei olisi kyennyt tekemään yhtä suurta investointia ilman tukea (22). |
| --- | --- |

(97)

Espanjan viranomaisten mukaan tuki oli ensiksikin välttämätön edellytys sille, että ITP osallistui hankkeeseen investoinnilla, joka on 12 prosenttia hankkeen arvosta; tämä tarkoittaa, että tuki mahdollisti hankkeen koon kasvattamisen ja sen soveltamisalan laajentamisen. ITP ei olisi kyennyt tekemään yhtä suurta investointia ilman tukea (22).

| (98) | Espanjan viranomaiset katsovat lisäksi, että tuki nopeutti hankkeen toteutusta. Espanjan mukaan Trent 1000 -moottorin kehittämiseen tarvittava aika on huomattavasti lyhyempi kuin aiempien moottoreiden kehittämiseen. |
| --- | --- |

(98)

Espanjan viranomaiset katsovat lisäksi, että tuki nopeutti hankkeen toteutusta. Espanjan mukaan Trent 1000 -moottorin kehittämiseen tarvittava aika on huomattavasti lyhyempi kuin aiempien moottoreiden kehittämiseen.

| (99) | Espanja toteaa, että ITP:n keskimääräiset T&K-henkilöstömenot (24 prosenttia) ylittävät alan keskiarvon (19 prosenttia). ITP on toisaalta tehnyt viime vuosina suuria T&K-investointeja, sillä sen T&K-menojen ja liikevaihdon suhde oli 16 prosenttia vuonna 2005, 26 prosenttia vuonna 2006 ja 22 prosenttia vuonna 2007. Espanja vertaa näitä lukuja alan keskiarvoon Euroopassa vuosina 2005 ja 2006 (11 prosenttia). Espanjan viranomaisten ilmoituksen mukaan T&K-menojen ja liikevaihdon suhde olisi laskenut ilman Trent 1000 -moottorin kehittämiseen myönnettyä tukea [...] prosenttiin vuonna 2006 ja [...] prosenttiin vuonna 2007. |
| --- | --- |

(99)

Espanja toteaa, että ITP:n keskimääräiset T&K-henkilöstömenot (24 prosenttia) ylittävät alan keskiarvon (19 prosenttia). ITP on toisaalta tehnyt viime vuosina suuria T&K-investointeja, sillä sen T&K-menojen ja liikevaihdon suhde oli 16 prosenttia vuonna 2005, 26 prosenttia vuonna 2006 ja 22 prosenttia vuonna 2007. Espanja vertaa näitä lukuja alan keskiarvoon Euroopassa vuosina 2005 ja 2006 (11 prosenttia). Espanjan viranomaisten ilmoituksen mukaan T&K-menojen ja liikevaihdon suhde olisi laskenut ilman Trent 1000 -moottorin kehittämiseen myönnettyä tukea [...] prosenttiin vuonna 2006 ja [...] prosenttiin vuonna 2007.

| (100) | ITP on toimittanut yksityiskohtaisia tietoja henkilöstömäärästään. Se toteaa, että oletettaessa, että se ei olisi kyennyt viemään hanketta loppuun ilman tukea, sillä olisi vaikeuksia niiden [...] kokopäiväisen työntekijän työllistämisessä, jotka ovat osallistuneet hankkeeseen. ITP:n mukaan pieni osa työntekijöistä voitaisiin siirtää tutkimustehtäviin ja teknologiaan liittyviin tehtäviin, mutta sillä olisi vaikeuksia muiden tutkijoiden työllistämisessä. ITP:n mukaan jo se seikka, että se on pitänyt T&K-menojen osuuden suurena, on osoitus tuen kannustavasta vaikutuksesta. |
| --- | --- |

(100)

ITP on toimittanut yksityiskohtaisia tietoja henkilöstömäärästään. Se toteaa, että oletettaessa, että se ei olisi kyennyt viemään hanketta loppuun ilman tukea, sillä olisi vaikeuksia niiden [...] kokopäiväisen työntekijän työllistämisessä, jotka ovat osallistuneet hankkeeseen. ITP:n mukaan pieni osa työntekijöistä voitaisiin siirtää tutkimustehtäviin ja teknologiaan liittyviin tehtäviin, mutta sillä olisi vaikeuksia muiden tutkijoiden työllistämisessä. ITP:n mukaan jo se seikka, että se on pitänyt T&K-menojen osuuden suurena, on osoitus tuen kannustavasta vaikutuksesta.

| (101) | Komissio toteaa, että näiden tekijöiden arviointi riippuu vaihtoehtoisesta tilanteesta, joka olisi syntynyt, jos tukea ei olisi myönnetty. Jos tuki mahdollisti käytännössä sen, että ITP päätti osallistua mittavampaan hankkeeseen, tuella oli kannustava vaikutus hankkeen soveltamisalan ja koon kannalta. |
| --- | --- |

(101)

Komissio toteaa, että näiden tekijöiden arviointi riippuu vaihtoehtoisesta tilanteesta, joka olisi syntynyt, jos tukea ei olisi myönnetty. Jos tuki mahdollisti käytännössä sen, että ITP päätti osallistua mittavampaan hankkeeseen, tuella oli kannustava vaikutus hankkeen soveltamisalan ja koon kannalta.

| (102) | Komissio panee kuitenkin merkille, että T&K-menoihin liittyvät luvut voidaan tulkita monella eri tavalla. Vaikka ITP:n T&K-menot ovat kiistatta suuret verrattuna sen kilpailijoihin kyseisellä alalla, on mahdollista, että tämä johtuu pääasiassa siitä, kuten on todettu jo aiemmin, että se ei ole saanut tuloja aiemmista ohjelmista (23), eikä niinkään siitä, että sen T&K-toiminta olisi erityisen aktiivista. Komissio ei toisaalta voi yhtyä näkemykseen, jonka mukaan T&K- ja henkilöstömenojen säilyttäminen entisellä tasollaan olisi osoitus tuen kannustavasta vaikutuksesta. Tästä saadaan tavanomaisissa olosuhteissa ennemminkin se vaikutelma, että jos tuki ei vaikuta T&K-menoihin eikä T&K-henkilöstömenoihin, sen tarkoituksena on edistää hanketta, jolla korvataan jo päättyneitä aiempia hankkeita, sen sijaan, että tuensaajaa kannustettaisiin sillä aloittamaan uusia hankkeita. |
| --- | --- |

(102)

Komissio panee kuitenkin merkille, että T&K-menoihin liittyvät luvut voidaan tulkita monella eri tavalla. Vaikka ITP:n T&K-menot ovat kiistatta suuret verrattuna sen kilpailijoihin kyseisellä alalla, on mahdollista, että tämä johtuu pääasiassa siitä, kuten on todettu jo aiemmin, että se ei ole saanut tuloja aiemmista ohjelmista (23), eikä niinkään siitä, että sen T&K-toiminta olisi erityisen aktiivista. Komissio ei toisaalta voi yhtyä näkemykseen, jonka mukaan T&K- ja henkilöstömenojen säilyttäminen entisellä tasollaan olisi osoitus tuen kannustavasta vaikutuksesta. Tästä saadaan tavanomaisissa olosuhteissa ennemminkin se vaikutelma, että jos tuki ei vaikuta T&K-menoihin eikä T&K-henkilöstömenoihin, sen tarkoituksena on edistää hanketta, jolla korvataan jo päättyneitä aiempia hankkeita, sen sijaan, että tuensaajaa kannustettaisiin sillä aloittamaan uusia hankkeita.

| (103) | Arvioidessaan yksittäistä tukea komission on analysoitava joka tapauksessa yksityiskohtaisesti myös jäsenvaltion ja tuensaajan toimittamat tiedot eikä pelkästään edellä mainittuja perustekijöitä. |
| --- | --- |

(103)

Arvioidessaan yksittäistä tukea komission on analysoitava joka tapauksessa yksityiskohtaisesti myös jäsenvaltion ja tuensaajan toimittamat tiedot eikä pelkästään edellä mainittuja perustekijöitä.

8.3   Muut vaihtoehdot

| (104) | Komission laatima yksityiskohtainen arviointi kannustavasta vaikutuksesta perustuu T&K&I-puitteiden 7.3.3 jaksoon. |
| --- | --- |

(104)

Komission laatima yksityiskohtainen arviointi kannustavasta vaikutuksesta perustuu T&K&I-puitteiden 7.3.3 jaksoon.

| (105) | ITP on toimittanut komissiolle esitelmän, jonka se piti hallitukselleen, kun hanketta koskeva investointipäätös tehtiin. Kyseisestä aineistosta käy selkeästi ilmi, että yritys oli pohtinut useita vaihtoehtoja ennen kuin se päätti aloittaa neuvottelut RR:n kanssa ja oli laatinut kullekin vaihtoehdolle liiketoimintasuunnitelman sekä tuen kanssa että ilman tukea:






  — | [...] prosenttia moottorista (koko matalapaineturbiini) |
| --- | --- | --- |

(105)

ITP on toimittanut komissiolle esitelmän, jonka se piti hallitukselleen, kun hanketta koskeva investointipäätös tehtiin. Kyseisestä aineistosta käy selkeästi ilmi, että yritys oli pohtinut useita vaihtoehtoja ennen kuin se päätti aloittaa neuvottelut RR:n kanssa ja oli laatinut kullekin vaihtoehdolle liiketoimintasuunnitelman sekä tuen kanssa että ilman tukea:

—

[...] prosenttia moottorista (koko matalapaineturbiini)

| — | [...] prosenttia [matalapaineturbiini ilman NGV:tä (Nozzle Guide Vanes) eli turbiinin johdesiipiä] |
| --- | --- |

—

[...] prosenttia [matalapaineturbiini ilman NGV:tä (Nozzle Guide Vanes) eli turbiinin johdesiipiä]

| — | [...] prosenttia (matalapaineturbiini ilman NGV:tä ja tiivisteitä) |
| --- | --- |

—

[...] prosenttia (matalapaineturbiini ilman NGV:tä ja tiivisteitä)

| — | [...] prosenttia [TBH-komponentti (Tail Bearing Housing) ja levy]; tältä osin ITP on todennäköisesti ollut pelkkä alihankkija. |
| --- | --- |

—

[...] prosenttia [TBH-komponentti (Tail Bearing Housing) ja levy]; tältä osin ITP on todennäköisesti ollut pelkkä alihankkija.

| (106) | On muistettava, että hanke syntyi ITP:n ja RR:n välisten neuvotteluiden lopputuloksena. On erittäin vaikea kuvitella, mikä neuvottelutulos olisi ollut ilman tukea. |
| --- | --- |

(106)

On muistettava, että hanke syntyi ITP:n ja RR:n välisten neuvotteluiden lopputuloksena. On erittäin vaikea kuvitella, mikä neuvottelutulos olisi ollut ilman tukea.

| (107) | Vaikka ITP oli pohtinut myös muita vaihtoehtoja, kyse ei ollut varsinaisista kontrafaktuaalisista eli vertailukelpoisista hankkeista, sillä valinta riippui myös toisesta neuvotteluosapuolesta. RR:n esittämistä näkemyksistä saadaan toisaalta se vaikutelma, että se ei ollut kiinnostunut vaihtoehdosta, jonka mukaan ITP osallistuisi hankkeeseen pienellä (noin [...] prosentin) osuudella, sillä RR olisi siinä tapauksessa joutunut ottamaan suurempia riskejä, huolehtimaan itse tietyistä toiminnoista tai etsimään muita yhteistyökumppaneita. |
| --- | --- |

(107)

Vaikka ITP oli pohtinut myös muita vaihtoehtoja, kyse ei ollut varsinaisista kontrafaktuaalisista eli vertailukelpoisista hankkeista, sillä valinta riippui myös toisesta neuvotteluosapuolesta. RR:n esittämistä näkemyksistä saadaan toisaalta se vaikutelma, että se ei ollut kiinnostunut vaihtoehdosta, jonka mukaan ITP osallistuisi hankkeeseen pienellä (noin [...] prosentin) osuudella, sillä RR olisi siinä tapauksessa joutunut ottamaan suurempia riskejä, huolehtimaan itse tietyistä toiminnoista tai etsimään muita yhteistyökumppaneita.

| (108) | Lisäksi näyttää siltä, että vaikka hanketta koskevat rahoituslaskelmat esiteltiin ITP:n hallitukselle tuen kanssa ja ilman tukea, ITP otti huomioon tuen saatavuuden tehdessään päätöksen hankkeen toteutuksesta (24). |
| --- | --- |

(108)

Lisäksi näyttää siltä, että vaikka hanketta koskevat rahoituslaskelmat esiteltiin ITP:n hallitukselle tuen kanssa ja ilman tukea, ITP otti huomioon tuen saatavuuden tehdessään päätöksen hankkeen toteutuksesta (24).

| (109) | Analyyseista, jotka ITP laati vaihtoehtoisista tavoista osallistua hankkeeseen, saadaan se käsitys, että ITP teki päätöksensä pääasiassa laadullisten seikkojen perusteella (näistä esitetään yhteenveto muutamissa SWOT-kaavioissa) sen sijaan, että se olisi perustanut päätöksensä määrällisiin seikkoihin (esimerkiksi odotettavissa olevaan sisäiseen tuottoasteeseen), jotka annettiin myös tiedoksi hallitukselle. On huomattava, että sisäinen tuottoaste ei ole korkea verrattuna keskimääräisiin pääomakustannuksiin ([...] prosenttia). On todennäköistä, että 25 vuoden ja 50 vuoden ajalta laskettu sisäinen tuottoaste osoittaisi, että ilman tukea hanke ei olisi riittävän kannattava, jotta yrityksen kannattaisi investoida siihen. Myös lopullisen sisäisen tuottoasteen pienuus (myös tuen kanssa) vahvistaa sen, että suostuessaan tekemään investoinnin, vaikka siitä oli odotettavissa vain vähäinen tuotto, ITP:n todellisena tavoitteena oli vahvistaa markkina-asemaansa. |
| --- | --- |

(109)

Analyyseista, jotka ITP laati vaihtoehtoisista tavoista osallistua hankkeeseen, saadaan se käsitys, että ITP teki päätöksensä pääasiassa laadullisten seikkojen perusteella (näistä esitetään yhteenveto muutamissa SWOT-kaavioissa) sen sijaan, että se olisi perustanut päätöksensä määrällisiin seikkoihin (esimerkiksi odotettavissa olevaan sisäiseen tuottoasteeseen), jotka annettiin myös tiedoksi hallitukselle. On huomattava, että sisäinen tuottoaste ei ole korkea verrattuna keskimääräisiin pääomakustannuksiin ([...] prosenttia). On todennäköistä, että 25 vuoden ja 50 vuoden ajalta laskettu sisäinen tuottoaste osoittaisi, että ilman tukea hanke ei olisi riittävän kannattava, jotta yrityksen kannattaisi investoida siihen. Myös lopullisen sisäisen tuottoasteen pienuus (myös tuen kanssa) vahvistaa sen, että suostuessaan tekemään investoinnin, vaikka siitä oli odotettavissa vain vähäinen tuotto, ITP:n todellisena tavoitteena oli vahvistaa markkina-asemaansa.

| (110) | Komissio toteaa tämän vuoksi, että tuen myöntäminen kannusti epäilemättä ITP:tä investoimaan mittavampaan ja soveltamisalaltaan laajempaan hankkeeseen. |
| --- | --- |

(110)

Komissio toteaa tämän vuoksi, että tuen myöntäminen kannusti epäilemättä ITP:tä investoimaan mittavampaan ja soveltamisalaltaan laajempaan hankkeeseen.

| (111) | Komissio toteaa myös, että kaikilta osin vertailukelpoisen hankkeen määrittäminen on vaikeaa, sillä alkuperäisiä vaihtoehtoja oli useita ja niistä olisi joka tapauksessa jouduttu käymään myöhemmässä vaiheessa neuvotteluita hankkeen vetäjän, RR:n kanssa. |
| --- | --- |

(111)

Komissio toteaa myös, että kaikilta osin vertailukelpoisen hankkeen määrittäminen on vaikeaa, sillä alkuperäisiä vaihtoehtoja oli useita ja niistä olisi joka tapauksessa jouduttu käymään myöhemmässä vaiheessa neuvotteluita hankkeen vetäjän, RR:n kanssa.

| (112) | Komissio toteaa hankkeen kannattavaksi, kuten yleensä lentokonemoottoreiden tuotantoon liittyvien hankkeiden tapauksessa, sillä investoiminen hankkeeseen, jonka kannattavuus on negatiivinen, olisi ristiriidassa minkä tahansa liiketoimintalogiikan kanssa. Komissio katsoo, että tärkein peruste, jota yritys käyttää tehdessään investointipäätöksen, on tämäntyyppisissä hankkeissa sisäinen tuottoaste, johon tuki vaikuttaa myönteisesti mahdollistamalla alan keskimääräisten pääomakustannusten ylittymisen. |
| --- | --- |

(112)

Komissio toteaa hankkeen kannattavaksi, kuten yleensä lentokonemoottoreiden tuotantoon liittyvien hankkeiden tapauksessa, sillä investoiminen hankkeeseen, jonka kannattavuus on negatiivinen, olisi ristiriidassa minkä tahansa liiketoimintalogiikan kanssa. Komissio katsoo, että tärkein peruste, jota yritys käyttää tehdessään investointipäätöksen, on tämäntyyppisissä hankkeissa sisäinen tuottoaste, johon tuki vaikuttaa myönteisesti mahdollistamalla alan keskimääräisten pääomakustannusten ylittymisen.

| (113) | Komissio toteaa, että kuten lentokonemoottoreihin liittyvissä hankkeissa yleensäkin, alkuinvestoinnin määrä on myös tässä hankkeessa erityisen tärkeä tekijä ja kassavirta kehittyy tyypillisesti ajan mittaan siten, että kumulatiivinen kassavirta on negatiivinen. Tarkasteltavana olevassa asiassa kassavirta on negatiivinen 19 vuoden ajan. |
| --- | --- |

(113)

Komissio toteaa, että kuten lentokonemoottoreihin liittyvissä hankkeissa yleensäkin, alkuinvestoinnin määrä on myös tässä hankkeessa erityisen tärkeä tekijä ja kassavirta kehittyy tyypillisesti ajan mittaan siten, että kumulatiivinen kassavirta on negatiivinen. Tarkasteltavana olevassa asiassa kassavirta on negatiivinen 19 vuoden ajan.

| (114) | Komissio on arvioinut myös tämän tutkimushankkeen riskitason. ITP:n mukaan hankkeen pääasialliset riskit ovat seuraavat:






  — | tekniset riskit, jotka aiheutuvat siitä, että ensimmäiseen tyyppihyväksyntään liittyvät vaatimukset on täytettävä aiempiin ohjelmiin verrattuna lyhyessä ajassa; |
| --- | --- | --- |

(114)

Komissio on arvioinut myös tämän tutkimushankkeen riskitason. ITP:n mukaan hankkeen pääasialliset riskit ovat seuraavat:

—

tekniset riskit, jotka aiheutuvat siitä, että ensimmäiseen tyyppihyväksyntään liittyvät vaatimukset on täytettävä aiempiin ohjelmiin verrattuna lyhyessä ajassa;

| — | tekniset riskit, jotka johtuvat tuotannon alkuvaiheissa ilmenneistä uudelleensuunnittelutarpeista; |
| --- | --- |

—

tekniset riskit, jotka johtuvat tuotannon alkuvaiheissa ilmenneistä uudelleensuunnittelutarpeista;

| — | hintapolitiikasta johtuvat kaupalliset riskit (joihin ITP ei pysty vaikuttamaan); |
| --- | --- |

—

hintapolitiikasta johtuvat kaupalliset riskit (joihin ITP ei pysty vaikuttamaan);

| — | vaihtokurssista johtuvat riskit (koska myynti on dollarimääräistä) ja |
| --- | --- |

—

vaihtokurssista johtuvat riskit (koska myynti on dollarimääräistä) ja

| — | yksikkökohtaisiin tuotantokustannuksiin liittyvät riskit; Boeing määritti kyseiset kustannukset [...] prosenttia pienemmiksi kuin aiempien moottoreiden osalta; nämä kustannukset määräytyvät pääasiassa mallin uutuuden ja raaka-ainekustannusten mukaan. |
| --- | --- |

—

yksikkökohtaisiin tuotantokustannuksiin liittyvät riskit; Boeing määritti kyseiset kustannukset [...] prosenttia pienemmiksi kuin aiempien moottoreiden osalta; nämä kustannukset määräytyvät pääasiassa mallin uutuuden ja raaka-ainekustannusten mukaan.

| (115) | ITP on arvioinut hankkeen nettonykyarvon vaihtelua ottaen lähtökohdaksi muutokset tietyissä parametreissa. Kyseiset arvioinnit osoittavat, että nettonykyarvo voi muuttua selkeästi negatiiviseksi, jos myyntimäärät eivät yllä odotetulle tasolle, vaihtokurssi kehittyy epäsuotuisasti tai raaka-ainekustannukset kasvavat. |
| --- | --- |

(115)

ITP on arvioinut hankkeen nettonykyarvon vaihtelua ottaen lähtökohdaksi muutokset tietyissä parametreissa. Kyseiset arvioinnit osoittavat, että nettonykyarvo voi muuttua selkeästi negatiiviseksi, jos myyntimäärät eivät yllä odotetulle tasolle, vaihtokurssi kehittyy epäsuotuisasti tai raaka-ainekustannukset kasvavat.

| (116) | Komissio toteaa, että hankkeeseen liittyy huomattavia riskejä eivätkä kaikki ITP:n mainitsemat riskit, kuten esimerkiksi vaihtokurssiriski, ole yhtä merkityksellisiä arvioinnin laatimisajankohtana. Komissio toteaa myös, että ITP on kyennyt esittämään yksityiskohtaisia laskelmia hankkeen rahoitukseen liittyvistä näkökohdista, muun muassa siitä, kuinka herkästi ne reagoivat riskitekijöiden vaikutuksiin. Laskelmat osoittavat, että hanke on kohtuullisen kannattava verrattuna yrityksen keskimääräisiin pääomakustannuksiin. Laskelmista ilmenee lisäksi, että hankkeeseen liittyy huomattavia teknisiä ja kaupallisia riskejä, varsinkin jos niitä verrataan investoitavaan määrään ja siitä odotettavissa olevaan kassavirtaan. |
| --- | --- |

(116)

Komissio toteaa, että hankkeeseen liittyy huomattavia riskejä eivätkä kaikki ITP:n mainitsemat riskit, kuten esimerkiksi vaihtokurssiriski, ole yhtä merkityksellisiä arvioinnin laatimisajankohtana. Komissio toteaa myös, että ITP on kyennyt esittämään yksityiskohtaisia laskelmia hankkeen rahoitukseen liittyvistä näkökohdista, muun muassa siitä, kuinka herkästi ne reagoivat riskitekijöiden vaikutuksiin. Laskelmat osoittavat, että hanke on kohtuullisen kannattava verrattuna yrityksen keskimääräisiin pääomakustannuksiin. Laskelmista ilmenee lisäksi, että hankkeeseen liittyy huomattavia teknisiä ja kaupallisia riskejä, varsinkin jos niitä verrataan investoitavaan määrään ja siitä odotettavissa olevaan kassavirtaan.

| (117) | Komissio yhtyy näiden seikkojen perusteella näkemykseen, että tuella on kannustava vaikutus, sillä ITP voi tuen ansiosta osallistua hankkeeseen laajuudessa, johon sillä ei olisi varaa ilman tukea. |
| --- | --- |

(117)

Komissio yhtyy näiden seikkojen perusteella näkemykseen, että tuella on kannustava vaikutus, sillä ITP voi tuen ansiosta osallistua hankkeeseen laajuudessa, johon sillä ei olisi varaa ilman tukea.

9.   OIKEASUHTEISUUS

| (118) | Arvioidakseen, onko toimenpide oikeassa suhteessa sille asetettuihin tavoitteisiin, komissio arvioi aluksi tukikelpoiset kustannukset ja erityisesti sen, onko epäilyt, joita menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettiin niiden osalta, poistettu. Sen jälkeen komissio tutkii tukivälineen ja selvittää, onko siitä esitetyt epäilyt poistettu. Seuraavaksi komissio tutkii, voidaanko hankkeeseen soveltaa alueelliseen haittaan ja yhteistyöhön perustuvia lisiä. Lopuksi komissio määrittelee tuki-intensiteetin ja tarkistaa, että se täyttää T&K&I-puitteissa asetetut edellytykset. |
| --- | --- |

(118)

Arvioidakseen, onko toimenpide oikeassa suhteessa sille asetettuihin tavoitteisiin, komissio arvioi aluksi tukikelpoiset kustannukset ja erityisesti sen, onko epäilyt, joita menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä esitettiin niiden osalta, poistettu. Sen jälkeen komissio tutkii tukivälineen ja selvittää, onko siitä esitetyt epäilyt poistettu. Seuraavaksi komissio tutkii, voidaanko hankkeeseen soveltaa alueelliseen haittaan ja yhteistyöhön perustuvia lisiä. Lopuksi komissio määrittelee tuki-intensiteetin ja tarkistaa, että se täyttää T&K&I-puitteissa asetetut edellytykset.

9.1   Tukikelpoiset kustannukset

| (119) | Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä seuraavat neljä epäilyä, jotka koskevat tuetun hankkeen tukikelpoisia kustannuksia:






  a) | tutkimusluokkiin perustuva menojen luokitus perustui teoreettiseen malliin eikä tuensaajalle aiheutuneisiin todellisiin kustannuksiin (tai edes kustannusennusteisiin); |
| --- | --- | --- |

(119)

Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä seuraavat neljä epäilyä, jotka koskevat tuetun hankkeen tukikelpoisia kustannuksia:

a)

tutkimusluokkiin perustuva menojen luokitus perustui teoreettiseen malliin eikä tuensaajalle aiheutuneisiin todellisiin kustannuksiin (tai edes kustannusennusteisiin);

| b) | kokeellista kehittämistä edeltävien tutkimusten osuus oli menojen luokituksessa poikkeuksellisen suuri verrattuna muihin menoluokkiin ja erityisesti muihin moottoreiden kehityshankkeisiin; |
| --- | --- |

b)

kokeellista kehittämistä edeltävien tutkimusten osuus oli menojen luokituksessa poikkeuksellisen suuri verrattuna muihin menoluokkiin ja erityisesti muihin moottoreiden kehityshankkeisiin;

| c) | hankkeeseen liittyi monta kyseenalaista seikkaa: tekniseen hallintoon osoitettu määrä hankkeen ensimmäisenä toteutusvuonna ja laitekulut (erityisesti siinä tapauksessa, että laitteita käytetään ainoastaan tässä hankkeessa); ja |
| --- | --- |

c)

hankkeeseen liittyi monta kyseenalaista seikkaa: tekniseen hallintoon osoitettu määrä hankkeen ensimmäisenä toteutusvuonna ja laitekulut (erityisesti siinä tapauksessa, että laitteita käytetään ainoastaan tässä hankkeessa); ja

| d) | ITP:lle vuosina 2008–2009 eli moottorin tyyppihyväksynnän jälkeen aiheutuneiden kustannusten sisällyttäminen tukikelpoisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

d)

ITP:lle vuosina 2008–2009 eli moottorin tyyppihyväksynnän jälkeen aiheutuneiden kustannusten sisällyttäminen tukikelpoisiin kustannuksiin.

| (120) | Epäilyt, jotka komissio esitti eri toimintojen luokituksesta, perustuivat T&K&I-puitteiden 2.2 jakson f ja g kohdassa oleviin teollisen tutkimuksen ja kokeellisen kehittämisen määritelmiin. Epäilyt perustuivat myös komission omaan kokemukseen T&K-työstä (25). |
| --- | --- |

(120)

Epäilyt, jotka komissio esitti eri toimintojen luokituksesta, perustuivat T&K&I-puitteiden 2.2 jakson f ja g kohdassa oleviin teollisen tutkimuksen ja kokeellisen kehittämisen määritelmiin. Epäilyt perustuivat myös komission omaan kokemukseen T&K-työstä (25).

| (121) | Epäily, jonka komissio esitti tukikelpoisista kustannuksista, erityisesti laitekuluista, perustui T&K&I-puitteiden 5.1.4 jaksoon. |
| --- | --- |

(121)

Epäily, jonka komissio esitti tukikelpoisista kustannuksista, erityisesti laitekuluista, perustui T&K&I-puitteiden 5.1.4 jaksoon.

| (122) | Vastauksessaan menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen Espanjan viranomaiset toimittivat uuden kustannusluokituksen, joka perustui konkreettisesti toteutettuun tai suunniteltuun toimintaan, ja vastaavan luokituksen jaoteltuina T&K-luokkien mukaan. Saatuaan käyttöönsä Espanjan toimittamat uudet tiedot komissio pystyi analysoimaan yksityiskohtaisesti kunkin työkokonaisuuden ja varmistamaan, että T&K-toiminnot oli luokiteltu oikein. |
| --- | --- |

(122)

Vastauksessaan menettelyn aloittamisesta tehtyyn päätökseen Espanjan viranomaiset toimittivat uuden kustannusluokituksen, joka perustui konkreettisesti toteutettuun tai suunniteltuun toimintaan, ja vastaavan luokituksen jaoteltuina T&K-luokkien mukaan. Saatuaan käyttöönsä Espanjan toimittamat uudet tiedot komissio pystyi analysoimaan yksityiskohtaisesti kunkin työkokonaisuuden ja varmistamaan, että T&K-toiminnot oli luokiteltu oikein.

| (123) | Espanjan viranomaiset ovat toisaalta myöntäneet, että jakso, jolta tukikelpoiset kustannukset voidaan ottaa huomioon, ulottuu enintään lentokoneen tyyppihyväksyntään saakka. Tyyppihyväksynnän jälkeen aiheutuneiden kustannusten määrä oli hyvin pieni, eivätkä ne sen vuoksi vaikuta olennaisesti kokonaiskustannusten jakoon eri T&K-luokkien kesken. |
| --- | --- |

(123)

Espanjan viranomaiset ovat toisaalta myöntäneet, että jakso, jolta tukikelpoiset kustannukset voidaan ottaa huomioon, ulottuu enintään lentokoneen tyyppihyväksyntään saakka. Tyyppihyväksynnän jälkeen aiheutuneiden kustannusten määrä oli hyvin pieni, eivätkä ne sen vuoksi vaikuta olennaisesti kokonaiskustannusten jakoon eri T&K-luokkien kesken.

| (124) | Espanja on suostunut myös siihen, että moottorin tyyppihyväksynnän ja lentokoneen tyyppihyväksynnän välillä tehty työ katsotaan teollisen tutkimuksen sijaan kokeelliseksi kehittämiseksi, sillä siinä käytetään turbiinin moduulin prototyyppejä. |
| --- | --- |

(124)

Espanja on suostunut myös siihen, että moottorin tyyppihyväksynnän ja lentokoneen tyyppihyväksynnän välillä tehty työ katsotaan teollisen tutkimuksen sijaan kokeelliseksi kehittämiseksi, sillä siinä käytetään turbiinin moduulin prototyyppejä.

| (125) | Espanjan viranomaiset ovat lisäksi myöntyneet siihen, että komponenttien tarkastamiseen liittyvät työt sisällytetään sataprosenttisesti kokeelliseen kehittämiseen ([...] euroa). Tämä noudattaa sekä muiden tehtävien osalta käytettyä luokitusta että ITP:n itsensä ehdottamaa määritelmää, jonka mukaan käyttötuntien kokonaismäärään liittyvät kokeet (myös kuormituskokeet kuuluvat tähän luokkaan) katsotaan kokeelliseksi kehittämiseksi. |
| --- | --- |

(125)

Espanjan viranomaiset ovat lisäksi myöntyneet siihen, että komponenttien tarkastamiseen liittyvät työt sisällytetään sataprosenttisesti kokeelliseen kehittämiseen ([...] euroa). Tämä noudattaa sekä muiden tehtävien osalta käytettyä luokitusta että ITP:n itsensä ehdottamaa määritelmää, jonka mukaan käyttötuntien kokonaismäärään liittyvät kokeet (myös kuormituskokeet kuuluvat tähän luokkaan) katsotaan kokeelliseksi kehittämiseksi.

| (126) | Sen lisäksi, että ITP antoi huomautuksissaan tukensa Espanjan viranomaisten esittämille väitteille, se myönsi, että sen sisäinen kirjanpitojärjestelmä ei mahdollistanut T&K-kustannusten eriyttämistä eri luokkien mukaan. Tämä oli syynä siihen, että luokitus perustui teoreettiselta vaikuttavaan malliin. ITP vakuutti myös alkaneensa tehdä kirjanpitojärjestelmäänsä mukautuksia, jotka mahdollistaisivat kyseisen luokittelun, sillä myös kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS) (26) edellyttävät sitä. |
| --- | --- |

(126)

Sen lisäksi, että ITP antoi huomautuksissaan tukensa Espanjan viranomaisten esittämille väitteille, se myönsi, että sen sisäinen kirjanpitojärjestelmä ei mahdollistanut T&K-kustannusten eriyttämistä eri luokkien mukaan. Tämä oli syynä siihen, että luokitus perustui teoreettiselta vaikuttavaan malliin. ITP vakuutti myös alkaneensa tehdä kirjanpitojärjestelmäänsä mukautuksia, jotka mahdollistaisivat kyseisen luokittelun, sillä myös kansainväliset tilinpäätösstandardit (IFRS) (26) edellyttävät sitä.

| (127) | Espanjan viranomaiset toimittivat korjaamansa lopulliset tiedot tukikelpoisista kustannuksista (ks. jäljempänä oleva taulukko). Hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset vuosina 2005–2008 ovat 73,567 miljoonaa euroa. Teolliseksi tutkimukseksi luokiteltuihin toimintoihin liittyvien kustannusten osuus tästä määrästä on 29,296 miljoonaa euroa (39,8 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista). Kokeelliseen kehittämiseen liittyvien toimintojen kustannukset puolestaan ovat 44,212 miljoonaa euroa (60,1 prosenttia). Hankkeeseen sisältyvien alustavien tutkimusten kustannukset ovat 59 000 euroa.
  Taulukko – Tukikelpoiset kustannukset










  miljoonaa euroa |
| --- | --- |
| T&K-luokka | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Yhteensä |
| Teollinen tutkimus | (...) | (...) | (...) | (...) | 29,296 |
| Toteutettavuus-tutkimukset | (...) | (...) | (...) | (...) | 0,059 |
| Kokeellinen kehittäminen | (...) | (...) | (...) | (...) | 44,212 |
| Yhteensä | [...] | [...] | [...] | [...] | 73,567 |

(127)

Espanjan viranomaiset toimittivat korjaamansa lopulliset tiedot tukikelpoisista kustannuksista (ks. jäljempänä oleva taulukko). Hankkeen tukikelpoiset kokonaiskustannukset vuosina 2005–2008 ovat 73,567 miljoonaa euroa. Teolliseksi tutkimukseksi luokiteltuihin toimintoihin liittyvien kustannusten osuus tästä määrästä on 29,296 miljoonaa euroa (39,8 prosenttia tukikelpoisista kokonaiskustannuksista). Kokeelliseen kehittämiseen liittyvien toimintojen kustannukset puolestaan ovat 44,212 miljoonaa euroa (60,1 prosenttia). Hankkeeseen sisältyvien alustavien tutkimusten kustannukset ovat 59 000 euroa.

Taulukko – Tukikelpoiset kustannukset

miljoonaa euroa

T&K-luokka

2005

2006

2007

2008

Yhteensä

Teollinen tutkimus

(...)

(...)

(...)

(...)

29,296

Toteutettavuus-tutkimukset

(...)

(...)

(...)

(...)

0,059

Kokeellinen kehittäminen

(...)

(...)

(...)

(...)

44,212

Yhteensä

[...]

[...]

[...]

[...]

73,567

| (128) | Espanjan viranomaisten toimittamat yksityiskohtaiset tiedot, niiden hyväksymät huomautukset, jotka koskevat hankkeen ajalliseen rajoittamiseen liittyviä erityisiä näkökohtia, ja tietyntyyppisten menojen luokittelu antavat komissiolle kattavan käsityksen tukikelpoisista kustannuksista ja niiden luokituksesta. |
| --- | --- |

(128)

Espanjan viranomaisten toimittamat yksityiskohtaiset tiedot, niiden hyväksymät huomautukset, jotka koskevat hankkeen ajalliseen rajoittamiseen liittyviä erityisiä näkökohtia, ja tietyntyyppisten menojen luokittelu antavat komissiolle kattavan käsityksen tukikelpoisista kustannuksista ja niiden luokituksesta.

| (129) | Yhteenvetona voidaan todeta, että tukikelpoiset kustannukset kattavat vain toiminnot, joihin voidaan myöntää tukea T&K&I-puitteiden 5.1.4 jakson mukaisesti ja jotka on jaettu asianmukaisesti puitteiden 2.2 jaksossa olevien määritelmien mukaisiin teollisen tutkimuksen ja kokeellisen kehittämisen luokkiin. |
| --- | --- |

(129)

Yhteenvetona voidaan todeta, että tukikelpoiset kustannukset kattavat vain toiminnot, joihin voidaan myöntää tukea T&K&I-puitteiden 5.1.4 jakson mukaisesti ja jotka on jaettu asianmukaisesti puitteiden 2.2 jaksossa olevien määritelmien mukaisiin teollisen tutkimuksen ja kokeellisen kehittämisen luokkiin.

9.2   Tukiväline

| (130) | Alkuperäisen ilmoituksen mukaan Espanjan viranomaisten aikomuksena oli käyttää tukivälinettä, joka olisi takaisinmaksettavan ennakon (johon sisältyvä pääoma maksettaisiin takaisin suhteessa hankkeen onnistumisasteeseen) ja korkotukilainan yhdistelmä mutta josta tuensaaja ei joutuisi maksamaan korkoja. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä esitetään epäilyjä tästä yhdistelmävälineestä, sillä se antaisi tuensaajalle kaksinkertaisen edun, koska ennakon jaettu riski yhdistyy siinä varmuuteen siitä, että korkoja ei jouduta maksamaan. Näiden kahden edun yhdistelmä olisi antanut tuensaajalle liian suuren hyödyn. |
| --- | --- |

(130)

Alkuperäisen ilmoituksen mukaan Espanjan viranomaisten aikomuksena oli käyttää tukivälinettä, joka olisi takaisinmaksettavan ennakon (johon sisältyvä pääoma maksettaisiin takaisin suhteessa hankkeen onnistumisasteeseen) ja korkotukilainan yhdistelmä mutta josta tuensaaja ei joutuisi maksamaan korkoja. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä esitetään epäilyjä tästä yhdistelmävälineestä, sillä se antaisi tuensaajalle kaksinkertaisen edun, koska ennakon jaettu riski yhdistyy siinä varmuuteen siitä, että korkoja ei jouduta maksamaan. Näiden kahden edun yhdistelmä olisi antanut tuensaajalle liian suuren hyödyn.

| (131) | Takaisinmaksettava ennakko määritellään T&K&I-puitteiden 2.2 jakson h kohdassa. Edellytykset, joiden täyttyessä takaisinmaksettavan ennakon katsotaan soveltuvan yhteismarkkinoille, määritellään T&K&I-puitteiden 5.1.5 jaksossa. |
| --- | --- |

(131)

Takaisinmaksettava ennakko määritellään T&K&I-puitteiden 2.2 jakson h kohdassa. Edellytykset, joiden täyttyessä takaisinmaksettavan ennakon katsotaan soveltuvan yhteismarkkinoille, määritellään T&K&I-puitteiden 5.1.5 jaksossa.

| (132) | Korkotukilaina on halpakorkoinen (tässä tapauksessa koroton) laina. Tukiosuus on niiden korkojen summa, joita tuensaaja ei joudu maksamaan; se lasketaan lainaan sovellettavan markkinakoron ja todellisuudessa maksettavan koron erotuksena. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa markkinakorko oli viitekorko ilman ylimääräisiä peruspisteitä ja lainasta ei maksettu lainkaan korkoa. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä esitetään epäilyjä myös korkokannasta, jota käytetään lainan tukiosuuden laskennassa. Kuten jäljempänä todetaan, tämä seikka on menettänyt merkityksensä. |
| --- | --- |

(132)

Korkotukilaina on halpakorkoinen (tässä tapauksessa koroton) laina. Tukiosuus on niiden korkojen summa, joita tuensaaja ei joudu maksamaan; se lasketaan lainaan sovellettavan markkinakoron ja todellisuudessa maksettavan koron erotuksena. Tarkasteltavana olevassa tapauksessa markkinakorko oli viitekorko ilman ylimääräisiä peruspisteitä ja lainasta ei maksettu lainkaan korkoa. Menettelyn aloittamisesta tehdyssä komission päätöksessä esitetään epäilyjä myös korkokannasta, jota käytetään lainan tukiosuuden laskennassa. Kuten jäljempänä todetaan, tämä seikka on menettänyt merkityksensä.

| (133) | Espanjan viranomaiset myönsivät huomautuksissaan, että kyseinen väline toisi tuensaajalle kaksinkertaisen edun, ja suostuivat muuttamaan tukivälinettä. Ne ilmoittivat lisäksi aikovansa ehdottaa tuen myöntämistä korkotukilainan muodossa. Ne perustelivat korkotukilainan käyttöä sillä, että sille olisi niiden mielestä helpompi saada komission hyväksyntä. |
| --- | --- |

(133)

Espanjan viranomaiset myönsivät huomautuksissaan, että kyseinen väline toisi tuensaajalle kaksinkertaisen edun, ja suostuivat muuttamaan tukivälinettä. Ne ilmoittivat lisäksi aikovansa ehdottaa tuen myöntämistä korkotukilainan muodossa. Ne perustelivat korkotukilainan käyttöä sillä, että sille olisi niiden mielestä helpompi saada komission hyväksyntä.

| (134) | ITP yhtyi huomautuksissaan tähän näkemykseen. Se ilmoitti kuitenkin myös, että se voisi suostua tuen myöntämiseen takaisinmaksettavan ennakon muodossa (27). |
| --- | --- |

(134)

ITP yhtyi huomautuksissaan tähän näkemykseen. Se ilmoitti kuitenkin myös, että se voisi suostua tuen myöntämiseen takaisinmaksettavan ennakon muodossa (27).

| (135) | Komissio totesi 19 päivänä joulukuuta 2007 päivätyssä kirjeessään, että takaisinmaksettavalla ennakolla varmistettaisiin todennäköisesti tässä tapauksessa paremmin se, että tuki on oikeassa suhteessa tavoitteisiinsa. |
| --- | --- |

(135)

Komissio totesi 19 päivänä joulukuuta 2007 päivätyssä kirjeessään, että takaisinmaksettavalla ennakolla varmistettaisiin todennäköisesti tässä tapauksessa paremmin se, että tuki on oikeassa suhteessa tavoitteisiinsa.

| (136) | Komissio korosti, että jos tukivälinettä olisi muutettu vuonna 2007 Espanjan viranomaisten ehdottamalla tavalla eli muuttamalla se korottamaksi lainaksi, se olisi suosinut tuensaajaa, sillä tuensaajaan kohdistuvat kaupalliset riskit olisivat siinä tapauksessa pienentyneet hieman, koska moottorien myyntimäärät olivat kasvussa. |
| --- | --- |

(136)

Komissio korosti, että jos tukivälinettä olisi muutettu vuonna 2007 Espanjan viranomaisten ehdottamalla tavalla eli muuttamalla se korottamaksi lainaksi, se olisi suosinut tuensaajaa, sillä tuensaajaan kohdistuvat kaupalliset riskit olisivat siinä tapauksessa pienentyneet hieman, koska moottorien myyntimäärät olivat kasvussa.

| (137) | Tuki olisi tässä tapauksessa vastannut vaikutuksiltaan ennakkoa, sillä ITP olisi saanut sen perusteella varmuuden siitä, että sillä olisi riittävästi käteisvaroja investointien tekemiseen, samalla kun se olisi välttynyt maksamasta korkoja. Sen lisäksi, että ITP olisi joutunut maksamaan takaisin ainoastaan pääoman, siltä ei olisi peritty lisämaksua siinä tapauksessa, että hanke onnistuisi. Komissio katsoi, että yritys sai tästä kohtuuttoman suuren edun, ja kehotti Espanjan viranomaisia ehdottamaan tapoja, joilla etua voitaisiin pienentää; komission mukaan tämä tapahtuisi joko vaihtamalla tukivälinettä tai liittämällä siihen määräyksiä ja ehtoja, joilla väline ja riski olisi kytketty toisiinsa. |
| --- | --- |

(137)

Tuki olisi tässä tapauksessa vastannut vaikutuksiltaan ennakkoa, sillä ITP olisi saanut sen perusteella varmuuden siitä, että sillä olisi riittävästi käteisvaroja investointien tekemiseen, samalla kun se olisi välttynyt maksamasta korkoja. Sen lisäksi, että ITP olisi joutunut maksamaan takaisin ainoastaan pääoman, siltä ei olisi peritty lisämaksua siinä tapauksessa, että hanke onnistuisi. Komissio katsoi, että yritys sai tästä kohtuuttoman suuren edun, ja kehotti Espanjan viranomaisia ehdottamaan tapoja, joilla etua voitaisiin pienentää; komission mukaan tämä tapahtuisi joko vaihtamalla tukivälinettä tai liittämällä siihen määräyksiä ja ehtoja, joilla väline ja riski olisi kytketty toisiinsa.

| (138) | Komissio totesi myös, että takaisinmaksettavat ennakot ovat riskinjakovälineitä, jotka mahdollistavat hankkeen onnistuessa sen, että määrä, jonka tuensaaja joutuu maksamaan takaisin, on enemmän kuin kohtuullinen suhteessa tuensaajan saamaan hyötyyn; jos myyntiennusteet toteutuvat, tuki maksetaan kokonaisuudessaan takaisin korkoineen. Jos myyntimäärät jäävät ennustettua pienemmiksi, takaisinmaksettavaa määrää pienennetään samassa suhteessa (28). Jos myyntimäärät ylittävät ennusteet, takaisinmaksettava määrä on suurempi kuin tuensaajan saama ennakko. |
| --- | --- |

(138)

Komissio totesi myös, että takaisinmaksettavat ennakot ovat riskinjakovälineitä, jotka mahdollistavat hankkeen onnistuessa sen, että määrä, jonka tuensaaja joutuu maksamaan takaisin, on enemmän kuin kohtuullinen suhteessa tuensaajan saamaan hyötyyn; jos myyntiennusteet toteutuvat, tuki maksetaan kokonaisuudessaan takaisin korkoineen. Jos myyntimäärät jäävät ennustettua pienemmiksi, takaisinmaksettavaa määrää pienennetään samassa suhteessa (28). Jos myyntimäärät ylittävät ennusteet, takaisinmaksettava määrä on suurempi kuin tuensaajan saama ennakko.

| (139) | Komissio ja Espanjan viranomaiset tulivat tätä asiaa arvioidessaan siihen tulokseen, että tarkoituksenmukaisin väline tämäntyyppiselle tuelle on takaisinmaksettava ennakko edellä mainittuine erityispiirteineen. |
| --- | --- |

(139)

Komissio ja Espanjan viranomaiset tulivat tätä asiaa arvioidessaan siihen tulokseen, että tarkoituksenmukaisin väline tämäntyyppiselle tuelle on takaisinmaksettava ennakko edellä mainittuine erityispiirteineen.

| (140) | Tukiväline rakentuu tässä tapauksessa Espanjan viranomaisten esittämien perusteluiden varaan; viranomaisten mukaan tässä asiassa tehdyt kaksi myöntämispäätöstä koskevat saman tuen kahta erää, joista on tehty vain yksi tukihakemus. |
| --- | --- |

(140)

Tukiväline rakentuu tässä tapauksessa Espanjan viranomaisten esittämien perusteluiden varaan; viranomaisten mukaan tässä asiassa tehdyt kaksi myöntämispäätöstä koskevat saman tuen kahta erää, joista on tehty vain yksi tukihakemus.

| (141) | Tuen muutettu aikataulu perustuu seuraavassa esitettyihin seikkoihin. |
| --- | --- |

(141)

Tuen muutettu aikataulu perustuu seuraavassa esitettyihin seikkoihin.

| (142) | Tuki maksetaan sen kahdelle erälle laaditun aikataulusuunnitelman mukaan. |
| --- | --- |

(142)

Tuki maksetaan sen kahdelle erälle laaditun aikataulusuunnitelman mukaan.

| (143) | Takaisinmaksettava määrä lasketaan ITP:n saaman tuen kokonaismäärän perusteella, diskontattuna vuoden 2005 viitekorolla (4,08 prosenttia). |
| --- | --- |

(143)

Takaisinmaksettava määrä lasketaan ITP:n saaman tuen kokonaismäärän perusteella, diskontattuna vuoden 2005 viitekorolla (4,08 prosenttia).

| (144) | Diskontattu takaisinmaksettava määrä on aiempien ennusteiden perusteella tarkoitus maksaa kokonaisuudessaan takaisin vuoteen [...] mennessä. |
| --- | --- |

(144)

Diskontattu takaisinmaksettava määrä on aiempien ennusteiden perusteella tarkoitus maksaa kokonaisuudessaan takaisin vuoteen [...] mennessä.

| (145) | Varovainen myyntiennuste on [...] moottoria (jotka asennetaan [...] ilma-alukseen); vaihtomoottorit eivät sisälly tähän määrään. Tämä luku mainitaan ITP:n sisäisessä liiketoimintasuunnitelmassa, jonka ITP esitteli hallitukselle, jotta tämä päättäisi investoida hankkeeseen. |
| --- | --- |

(145)

Varovainen myyntiennuste on [...] moottoria (jotka asennetaan [...] ilma-alukseen); vaihtomoottorit eivät sisälly tähän määrään. Tämä luku mainitaan ITP:n sisäisessä liiketoimintasuunnitelmassa, jonka ITP esitteli hallitukselle, jotta tämä päättäisi investoida hankkeeseen.

| (146) | Takaisinmaksettavia määriä on tarkasteltava euromääräisinä summina kutakin myytyä moottoria kohden; moottorikohtainen määrä vaihtelee seuraavasti: [...] myytyyn moottoriin saakka (40 prosenttia viimeisimmästä ennusteesta) ITP maksaa [...] euroa kutakin moottoria kohden; [...]–[...] myytyyn moottoriin saakka (enintään 85 prosenttia viimeisimmästä ennusteesta) ITP maksaa [...] euroa kutakin moottoria kohden; [...]–[...] myytyyn moottoriin saakka (viimeisin ennuste) ITP maksaa [...] euroa kutakin moottoria kohden. |
| --- | --- |

(146)

Takaisinmaksettavia määriä on tarkasteltava euromääräisinä summina kutakin myytyä moottoria kohden; moottorikohtainen määrä vaihtelee seuraavasti: [...] myytyyn moottoriin saakka (40 prosenttia viimeisimmästä ennusteesta) ITP maksaa [...] euroa kutakin moottoria kohden; [...]–[...] myytyyn moottoriin saakka (enintään 85 prosenttia viimeisimmästä ennusteesta) ITP maksaa [...] euroa kutakin moottoria kohden; [...]–[...] myytyyn moottoriin saakka (viimeisin ennuste) ITP maksaa [...] euroa kutakin moottoria kohden.

| (147) | Espanjan viranomaiset ovat ottaneet näissä laskelmissa huomioon sen seikan, että ensimmäisistä moottoreista myönnetään ostajille suurempi alennus. Ne ovat ottaneet huomioon myös hankkeesta saatavan kassavirran, joka on negatiivinen jo hankkeen alkuvuosina, sillä alkuinvestointi on erittäin suuri ja myynti ajoittuu vähintään 20 vuoden jaksolle. |
| --- | --- |

(147)

Espanjan viranomaiset ovat ottaneet näissä laskelmissa huomioon sen seikan, että ensimmäisistä moottoreista myönnetään ostajille suurempi alennus. Ne ovat ottaneet huomioon myös hankkeesta saatavan kassavirran, joka on negatiivinen jo hankkeen alkuvuosina, sillä alkuinvestointi on erittäin suuri ja myynti ajoittuu vähintään 20 vuoden jaksolle.

| (148) | Päästyään [...] moottorin myyntitavoitteeseen ITP maksaa saavutettuihin tavoitteisiin perustuvan lisämaksun, joka on 1 prosentti moottorien myynnistä kertyvästä liikevaihdosta vuoteen 2043 (29). |
| --- | --- |

(148)

Päästyään [...] moottorin myyntitavoitteeseen ITP maksaa saavutettuihin tavoitteisiin perustuvan lisämaksun, joka on 1 prosentti moottorien myynnistä kertyvästä liikevaihdosta vuoteen 2043 (29).

9.3   Aluelisä

| (149) | Espanjan viranomaiset ovat tietoisia siitä, että 1 päivänä tammikuuta 2007 voimaan tulleiden T&K&I-puitteiden mukaisesti tukialueilla toteutettaviin hankkeisiin ei voida myöntää aluelisiä. Viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet olevansa halukkaita myöntämään aluelisän vähintään vuoden 2006 tukikelpoisten kustannusten kattamista varten. |
| --- | --- |

(149)

Espanjan viranomaiset ovat tietoisia siitä, että 1 päivänä tammikuuta 2007 voimaan tulleiden T&K&I-puitteiden mukaisesti tukialueilla toteutettaviin hankkeisiin ei voida myöntää aluelisiä. Viranomaiset ovat kuitenkin ilmoittaneet olevansa halukkaita myöntämään aluelisän vähintään vuoden 2006 tukikelpoisten kustannusten kattamista varten.

| (150) | Komission tehtävänä on arvioida hanke yksinomaan itse laatimiensa, T&K&I-puitteisiin sisältyvien sääntöjen perusteella. Kyseisten sääntöjen mukaan näkökohdat, jotka koskevat hankkeen toteutuksesta tukialueella mahdollisesti aiheutuvia haittoja, on perusteltava ja ne on otettava huomioon markkinoiden toimintahäiriön ja tuen kannustavan vaikutuksen arvioinnissa. |
| --- | --- |

(150)

Komission tehtävänä on arvioida hanke yksinomaan itse laatimiensa, T&K&I-puitteisiin sisältyvien sääntöjen perusteella. Kyseisten sääntöjen mukaan näkökohdat, jotka koskevat hankkeen toteutuksesta tukialueella mahdollisesti aiheutuvia haittoja, on perusteltava ja ne on otettava huomioon markkinoiden toimintahäiriön ja tuen kannustavan vaikutuksen arvioinnissa.

| (151) | Kuten edellä todettiin, tuki on arvioitava kokonaisuudessaan voimassa olevien sääntöjen eli T&K&I-puitteiden perusteella. T&K&I-puitteissa ei mainita mahdollisuutta, että tukialueilla toteutettaviin hankkeisiin myönnettävän tuen intensiteettiä voitaisiin korottaa. Tämän vuoksi komissio ei voi hyväksyä tuki-intensiteetin korottamista tällaisen aluelisän perusteella. |
| --- | --- |

(151)

Kuten edellä todettiin, tuki on arvioitava kokonaisuudessaan voimassa olevien sääntöjen eli T&K&I-puitteiden perusteella. T&K&I-puitteissa ei mainita mahdollisuutta, että tukialueilla toteutettaviin hankkeisiin myönnettävän tuen intensiteettiä voitaisiin korottaa. Tämän vuoksi komissio ei voi hyväksyä tuki-intensiteetin korottamista tällaisen aluelisän perusteella.

9.4   Yhteistyölisä

| (152) | Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet katsovansa, että ilmoitetun hankkeen pitäisi olla oikeutettu kansainväliseen yhteistyöhön perustuvaan lisään. Viranomaisten mukaan ITP osallistuu kansainväliseen hankkeeseen, joka koskee Trent 1000 -moottorin kehittämistä (30). |
| --- | --- |

(152)

Espanjan viranomaiset ovat ilmoittaneet katsovansa, että ilmoitetun hankkeen pitäisi olla oikeutettu kansainväliseen yhteistyöhön perustuvaan lisään. Viranomaisten mukaan ITP osallistuu kansainväliseen hankkeeseen, joka koskee Trent 1000 -moottorin kehittämistä (30).

| (153) | T&K&I-puitteiden 5.1.3 jakson b kohdassa määritellään yksityiskohtaisesti edellytykset, jotka hankkeen on täytettävä saadakseen kansainväliseen yhteistyöhön perustuvia ylimääräisiä lisiä: ”hankkeeseen liittyy vähintään kahden toisistaan riippumattoman yrityksen välistä todellista yhteistyötä ja seuraavat edellytykset täyttyvät: [...] yhteistyö on rajat ylittävää, ts. tutkimus- ja kehittämistoimintaa harjoitetaan vähintään kahdessa eri jäsenvaltiossa.” |
| --- | --- |

(153)

T&K&I-puitteiden 5.1.3 jakson b kohdassa määritellään yksityiskohtaisesti edellytykset, jotka hankkeen on täytettävä saadakseen kansainväliseen yhteistyöhön perustuvia ylimääräisiä lisiä: ”hankkeeseen liittyy vähintään kahden toisistaan riippumattoman yrityksen välistä todellista yhteistyötä ja seuraavat edellytykset täyttyvät: [...] yhteistyö on rajat ylittävää, ts. tutkimus- ja kehittämistoimintaa harjoitetaan vähintään kahdessa eri jäsenvaltiossa.”

| (154) | Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä seuraavat epäilyt: a) komissio epäili, voidaanko ITP ja RR katsoa toisistaan riippumattomiksi yrityksiksi, koska RR on ITP:n osakas lähes 47 prosentin omistusosuudella; ja b) ilmoitettuun hankkeeseen sisältyvää T&K-toimintaa ei voida harjoittaa kokonaisuudessaan Espanjan ulkopuolella. |
| --- | --- |

(154)

Komissio esitti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä seuraavat epäilyt: a) komissio epäili, voidaanko ITP ja RR katsoa toisistaan riippumattomiksi yrityksiksi, koska RR on ITP:n osakas lähes 47 prosentin omistusosuudella; ja b) ilmoitettuun hankkeeseen sisältyvää T&K-toimintaa ei voida harjoittaa kokonaisuudessaan Espanjan ulkopuolella.

9.4.1   ITP ja RR eivät ole toisistaan riippumattomia yrityksiä

| (155) | Espanjan viranomaiset esittivät useita perusteluita tukeakseen näkemystään, jonka mukaan ITP ja RR ovat toisistaan riippumattomia yrityksiä. |
| --- | --- |

(155)

Espanjan viranomaiset esittivät useita perusteluita tukeakseen näkemystään, jonka mukaan ITP ja RR ovat toisistaan riippumattomia yrityksiä.

| (156) | Viranomaisten mukaan ITP osallistuu hankkeeseen yhteistyökumppanina, joka jakaa hankkeeseen liittyvät riskit vastaavin ehdoin kuin muut yhteistyökumppanit: se, että RR:n sopimuksen ehdot ovat samat kuin muiden RRSP-kumppanien, tarkoittaa sitä, että ITP on samalla tasolla kuin muut RRSP-kumppanit, joissa RR ei ole osakkaana. |
| --- | --- |

(156)

Viranomaisten mukaan ITP osallistuu hankkeeseen yhteistyökumppanina, joka jakaa hankkeeseen liittyvät riskit vastaavin ehdoin kuin muut yhteistyökumppanit: se, että RR:n sopimuksen ehdot ovat samat kuin muiden RRSP-kumppanien, tarkoittaa sitä, että ITP on samalla tasolla kuin muut RRSP-kumppanit, joissa RR ei ole osakkaana.

| (157) | Espanjan viranomaiset katsovat lisäksi, että jos ITP ei olisi riippumaton, se ei voisi työskennellä yhdessä RR:n kilpailijoiden (kuten General Electricin ja Honeywellin) kanssa. |
| --- | --- |

(157)

Espanjan viranomaiset katsovat lisäksi, että jos ITP ei olisi riippumaton, se ei voisi työskennellä yhdessä RR:n kilpailijoiden (kuten General Electricin ja Honeywellin) kanssa.

| (158) | RR omistaa vain 47 prosentin osuuden ITP:n osakkeista eli sillä ei ole määräysvallan tuottavaa osuutta suhteessa toisen osakkaan, Sener Aeronáutican, 53 prosentin omistusosuuteen. RR:n nimittää vähemmistön hallituksen jäsenistä (neljä yhteensä yhdeksästä jäsenestä); enemmistöosakas nimittää loput hallituksen jäsenet. |
| --- | --- |

(158)

RR omistaa vain 47 prosentin osuuden ITP:n osakkeista eli sillä ei ole määräysvallan tuottavaa osuutta suhteessa toisen osakkaan, Sener Aeronáutican, 53 prosentin omistusosuuteen. RR:n nimittää vähemmistön hallituksen jäsenistä (neljä yhteensä yhdeksästä jäsenestä); enemmistöosakas nimittää loput hallituksen jäsenet.

| (159) | Espanjan viranomaiset pitävät myös ITP:n ja RR:n hankkeesta käymien neuvottelujen kestoa yhtenä osoituksena ITP:n riippumattomuudesta, sillä neuvotteluja käytiin kahden vuoden ajan ennen kuin neuvotteluosapuolet pääsivät asiasta sopimukseen. |
| --- | --- |

(159)

Espanjan viranomaiset pitävät myös ITP:n ja RR:n hankkeesta käymien neuvottelujen kestoa yhtenä osoituksena ITP:n riippumattomuudesta, sillä neuvotteluja käytiin kahden vuoden ajan ennen kuin neuvotteluosapuolet pääsivät asiasta sopimukseen.

| (160) | Myös ITP esitti nämä perustelut huomautuksissaan. ITP:n mukaan myös se, että ITP:n myynnin osuus RR:n liikevaihdosta oli vuonna 2008 vain 25 prosenttia ja pienenee koko ajan, on selkeä osoitus siitä, että ITP ja RR ovat toisistaan riippumattomia yrityksiä. |
| --- | --- |

(160)

Myös ITP esitti nämä perustelut huomautuksissaan. ITP:n mukaan myös se, että ITP:n myynnin osuus RR:n liikevaihdosta oli vuonna 2008 vain 25 prosenttia ja pienenee koko ajan, on selkeä osoitus siitä, että ITP ja RR ovat toisistaan riippumattomia yrityksiä.

| (161) | Komissio pyysi 19 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellään myös RR:ää ottamaan kantaa siihen, voidaanko ITP ja RR katsoa toisistaan riippumattomiksi yrityksiksi. RR:n näkemyksen mukaan ”ITP on oikeudelliselta ja taloudelliselta kannalta riippumaton yritys [...] eikä ole RR:n määräysvallassa. [...] ITP on kuitenkin RR:n tärkeä yhteistyökumppani tietyissä siviiliohjelmissa, erityisesti Trent 500- ja Trent 900 -moottoreita koskevissa ohjelmissa, ja RR pysyttelee ITP:n osakkaana osittain suojellakseen etujaan kyseisissä yhteistyöohjelmissa ja auttaakseen ITP:tä kehittymään riippumattomaksi ilmailualan toimijaksi (ja yhteistyökumppaniksi).” |
| --- | --- |

(161)

Komissio pyysi 19 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä kirjeellään myös RR:ää ottamaan kantaa siihen, voidaanko ITP ja RR katsoa toisistaan riippumattomiksi yrityksiksi. RR:n näkemyksen mukaan ”ITP on oikeudelliselta ja taloudelliselta kannalta riippumaton yritys [...] eikä ole RR:n määräysvallassa. [...] ITP on kuitenkin RR:n tärkeä yhteistyökumppani tietyissä siviiliohjelmissa, erityisesti Trent 500- ja Trent 900 -moottoreita koskevissa ohjelmissa, ja RR pysyttelee ITP:n osakkaana osittain suojellakseen etujaan kyseisissä yhteistyöohjelmissa ja auttaakseen ITP:tä kehittymään riippumattomaksi ilmailualan toimijaksi (ja yhteistyökumppaniksi).”

| (162) | RR toteaa myös, että ”suhteiden luominen pitkällä aikavälillä riippumattomiin strategisiin yhteistyökumppaneihin, jotka voivat jakaa riskejä, tarjota suunnittelukapasiteettia ja mobilisoida taloudellisia resursseja, on kaasuturbiinien suunnittelua ja tuotantoa harjoittavien OEM-valmistajien (alkuperäisten laitevalmistajien) keskuudessa täysin looginen ja yleinen tavoite”. |
| --- | --- |

(162)

RR toteaa myös, että ”suhteiden luominen pitkällä aikavälillä riippumattomiin strategisiin yhteistyökumppaneihin, jotka voivat jakaa riskejä, tarjota suunnittelukapasiteettia ja mobilisoida taloudellisia resursseja, on kaasuturbiinien suunnittelua ja tuotantoa harjoittavien OEM-valmistajien (alkuperäisten laitevalmistajien) keskuudessa täysin looginen ja yleinen tavoite”.

| (163) | Komissio on arvioinut yksityiskohtaisesti ITP:n ja RR:n välistä suhdetta. RR on tärkeä osakas (47 prosentin omistusosuudella), joka nimittää useita hallituksen jäseniä. RR:n nimittämät hallituksen jäsenet pidättyvät RR:n hankkeiden käsittelystä mutta osallistuvat strategiseen päätöksentekoon. |
| --- | --- |

(163)

Komissio on arvioinut yksityiskohtaisesti ITP:n ja RR:n välistä suhdetta. RR on tärkeä osakas (47 prosentin omistusosuudella), joka nimittää useita hallituksen jäseniä. RR:n nimittämät hallituksen jäsenet pidättyvät RR:n hankkeiden käsittelystä mutta osallistuvat strategiseen päätöksentekoon.

| (164) | Komissio toteaa lisäksi, että ITP on osallistunut jo aiemmin RR:n hankkeisiin (Trent 1000 -hanke on kolmas laajamittainen moottorihanke, johon ITP osallistuu). |
| --- | --- |

(164)

Komissio toteaa lisäksi, että ITP on osallistunut jo aiemmin RR:n hankkeisiin (Trent 1000 -hanke on kolmas laajamittainen moottorihanke, johon ITP osallistuu).

| (165) | T&K&I-puitteissa olevaa riippumattomuutta koskevaa sääntöä on tulkittava siten, ettei riippumattomuudella tarkoiteta samaa asiaa kuin sillä, ettei yritys ole toisen yrityksen määräysvallassa. Toisin sanoen se, että yritys ei ole toisen yrityksen määräysvallassa, ei ole riittävä peruste sille, että yritysten katsottaisin olevan riippumattomia toisistaan. |
| --- | --- |

(165)

T&K&I-puitteissa olevaa riippumattomuutta koskevaa sääntöä on tulkittava siten, ettei riippumattomuudella tarkoiteta samaa asiaa kuin sillä, ettei yritys ole toisen yrityksen määräysvallassa. Toisin sanoen se, että yritys ei ole toisen yrityksen määräysvallassa, ei ole riittävä peruste sille, että yritysten katsottaisin olevan riippumattomia toisistaan.

| (166) | Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) määritelmän (31) mukaan kaikki sellaiset yritykset, joiden välillä on pääomaan liittyviä suhteita (tässä tapauksessa 47 prosentin omistusosuus), on katsottava sidosyrityksiksi. Kyseiset yritykset voitaisiin kuitenkin katsoa riippumattomiksi yrityskeskittymien valvonnassa (32) tarkoitetussa merkityksessä tai kirjanpitostandardien kannalta, sillä ITP:tä ei ole konsolidoitu RR:n tileihin. |
| --- | --- |

(166)

Pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) määritelmän (31) mukaan kaikki sellaiset yritykset, joiden välillä on pääomaan liittyviä suhteita (tässä tapauksessa 47 prosentin omistusosuus), on katsottava sidosyrityksiksi. Kyseiset yritykset voitaisiin kuitenkin katsoa riippumattomiksi yrityskeskittymien valvonnassa (32) tarkoitetussa merkityksessä tai kirjanpitostandardien kannalta, sillä ITP:tä ei ole konsolidoitu RR:n tileihin.

| (167) | Tässä tapauksessa merkityksellinen seikka on se, että kahdella saman alan sidosyrityksellä ei ole vaikeuksia tehdä yhteistyötä. Tälle saadaan vahvistus, jos tätä kysymystä tarkastellaan käytännön kannalta eli siltä kannalta, onko ITP:llä ja RR:llä vaikeuksia tehdä T&K-hankkeisiin liittyvää yhteistyötä. |
| --- | --- |

(167)

Tässä tapauksessa merkityksellinen seikka on se, että kahdella saman alan sidosyrityksellä ei ole vaikeuksia tehdä yhteistyötä. Tälle saadaan vahvistus, jos tätä kysymystä tarkastellaan käytännön kannalta eli siltä kannalta, onko ITP:llä ja RR:llä vaikeuksia tehdä T&K-hankkeisiin liittyvää yhteistyötä.

| (168) | RR investoi ITP:hen nimenomaan luodakseen siihen pitkällä aikavälillä vahvan yhteistyösuhteen (33), mikä on alalle tyypillinen piirre OEM-valmistajien ja niiden tärkeimpien yhteistyökumppaneiden välisissä suhteissa. RR mainitsee tästä esimerkkeinä General Electricin pitkäaikaisen yhteistyökumppanin Snecman ja Pratt&Whitneyn pitkäaikaisen yhteistyökumppanin MTU:n. |
| --- | --- |

(168)

RR investoi ITP:hen nimenomaan luodakseen siihen pitkällä aikavälillä vahvan yhteistyösuhteen (33), mikä on alalle tyypillinen piirre OEM-valmistajien ja niiden tärkeimpien yhteistyökumppaneiden välisissä suhteissa. RR mainitsee tästä esimerkkeinä General Electricin pitkäaikaisen yhteistyökumppanin Snecman ja Pratt&Whitneyn pitkäaikaisen yhteistyökumppanin MTU:n.

| (169) | Tarkasteltavana olevassa tapauksessa ITP ja RR tekevät läheistä yhteistyötä lentokonemoottoreiden alalla. Arvioitavana oleva hanke koskee kolmatta suurta RR:n kehittämää moottoria, jonka kehitystyöhön ITP on osallistunut merkittävällä panoksella (kyse on ollut joka kerta samasta komponentista eli matalapainekaasuturbiinista). RR myöntää itsekin, että se, että ITP on jo osallistunut aiempiin hankkeisiin, helpottaa ja yksinkertaistaa yhteistyön tekemistä jatkossa. |
| --- | --- |

(169)

Tarkasteltavana olevassa tapauksessa ITP ja RR tekevät läheistä yhteistyötä lentokonemoottoreiden alalla. Arvioitavana oleva hanke koskee kolmatta suurta RR:n kehittämää moottoria, jonka kehitystyöhön ITP on osallistunut merkittävällä panoksella (kyse on ollut joka kerta samasta komponentista eli matalapainekaasuturbiinista). RR myöntää itsekin, että se, että ITP on jo osallistunut aiempiin hankkeisiin, helpottaa ja yksinkertaistaa yhteistyön tekemistä jatkossa.

| (170) | Arvioidessaan tukea, joka myönnettiin ITP:lle osallistumiseen Trent 500 -moottorin kehitystyöhön (34), komissio totesi, että ITP osallistui tuolloin ensimmäistä kertaa merkittävällä panoksella RR:n moottorin kehittämiseen, johon liittyi myös kansainvälistä yhteistyötä; komissio ei kuitenkaan maininnut erikseen mahdollisuutta myöntää tähän perustuvia lisiä. Kuten RR myöntää, se, että ITP on osallistunut useampaan peräkkäiseen hankkeeseen, parantaa yhteistyökumppaneiden keskinäistä tuntemusta, ja tämä puolestaan pienentää asteittain vaikeuksia, joita yhteistyössä voi ilmetä. |
| --- | --- |

(170)

Arvioidessaan tukea, joka myönnettiin ITP:lle osallistumiseen Trent 500 -moottorin kehitystyöhön (34), komissio totesi, että ITP osallistui tuolloin ensimmäistä kertaa merkittävällä panoksella RR:n moottorin kehittämiseen, johon liittyi myös kansainvälistä yhteistyötä; komissio ei kuitenkaan maininnut erikseen mahdollisuutta myöntää tähän perustuvia lisiä. Kuten RR myöntää, se, että ITP on osallistunut useampaan peräkkäiseen hankkeeseen, parantaa yhteistyökumppaneiden keskinäistä tuntemusta, ja tämä puolestaan pienentää asteittain vaikeuksia, joita yhteistyössä voi ilmetä.

| (171) | Kahdella sidosyrityksellä, joiden välillä on vahva pitkäaikainen suhde, ei ole mitään vaikeuksia tehdä yhteistyötä. Komissio toteaa sen vuoksi, että ITP:tä ja RR:ää ei voida katsoa toisistaan riippumattomiksi yrityksiksi T&K-hankkeisiin myönnettävän yhteistyölisän edellyttämässä merkityksessä. |
| --- | --- |

(171)

Kahdella sidosyrityksellä, joiden välillä on vahva pitkäaikainen suhde, ei ole mitään vaikeuksia tehdä yhteistyötä. Komissio toteaa sen vuoksi, että ITP:tä ja RR:ää ei voida katsoa toisistaan riippumattomiksi yrityksiksi T&K-hankkeisiin myönnettävän yhteistyölisän edellyttämässä merkityksessä.

9.4.2   Ilmoitettuun hankkeeseen sisältyvä T&K-toiminta toteutetaan kokonaisuudessaan Espanjassa

| (172) | Myöskään toinen, hankkeen rajatylittävään luonteeseen liittyvä edellytys ei täyty. |
| --- | --- |

(172)

Myöskään toinen, hankkeen rajatylittävään luonteeseen liittyvä edellytys ei täyty.

| (173) | Espanjan viranomaiset väittävät, että komission olisi arvioitava moottorihanke kokonaisuudessaan eikä vain siltä osin kuin ITP osallistuu siihen. |
| --- | --- |

(173)

Espanjan viranomaiset väittävät, että komission olisi arvioitava moottorihanke kokonaisuudessaan eikä vain siltä osin kuin ITP osallistuu siihen.

| (174) | T&K&I-puitteiden 5.1.3 jakson b kohdassa edellytetään, että tutkimus- ja kehittämistoimintaa harjoitetaan vähintään kahdessa eri jäsenvaltiossa. Arvioitavana oleva hanke koskee ITP:n kehittämää matalapaineturbiinia. Hankkeen kattama T&K-toiminta toteutetaan pääosin Espanjassa ja tukikelpoiset kustannukset aiheutuvat ITP:n tuotantokeskuksissa harjoitettavasta toiminnasta. |
| --- | --- |

(174)

T&K&I-puitteiden 5.1.3 jakson b kohdassa edellytetään, että tutkimus- ja kehittämistoimintaa harjoitetaan vähintään kahdessa eri jäsenvaltiossa. Arvioitavana oleva hanke koskee ITP:n kehittämää matalapaineturbiinia. Hankkeen kattama T&K-toiminta toteutetaan pääosin Espanjassa ja tukikelpoiset kustannukset aiheutuvat ITP:n tuotantokeskuksissa harjoitettavasta toiminnasta.

| (175) | Komissio katsoo tämän vuoksi, että nyt tarkasteltavaan tukeen ei voida soveltaa yhteistyölisää, sillä ITP:tä ja RR:ää ei voida katsoa toisistaan riippumattomiksi yrityksiksi ja T&K-toiminta toteutetaan pääosin Espanjassa. |
| --- | --- |

(175)

Komissio katsoo tämän vuoksi, että nyt tarkasteltavaan tukeen ei voida soveltaa yhteistyölisää, sillä ITP:tä ja RR:ää ei voida katsoa toisistaan riippumattomiksi yrityksiksi ja T&K-toiminta toteutetaan pääosin Espanjassa.

| (176) | Kuten komissio totesi jo edellä aluelisän osalta (35), yhteistyölisän jättämisellä soveltamatta ei kuitenkaan ole käytännössä merkitystä, sillä tuki-intensiteetti alittaa edelleen T&K&I-puitteissa vahvistetun tason. |
| --- | --- |

(176)

Kuten komissio totesi jo edellä aluelisän osalta (35), yhteistyölisän jättämisellä soveltamatta ei kuitenkaan ole käytännössä merkitystä, sillä tuki-intensiteetti alittaa edelleen T&K&I-puitteissa vahvistetun tason.

9.5   Tuki-intensiteetti

| (177) | T&K&I-puitteiden 5.1.5 jakson mukaisesti takaisinmaksettavien ennakoiden muodossa rahoitettaviin T&K-hankkeisiin sovellettavat intensiteetit ovat 60 prosenttia teollisen tutkimuksen osalta ja 40 prosenttia kokeellisen kehittämisen osalta. Kuten edellä todettiin, arvioitavana olevan hankkeen intensiteettejä ei voida korottaa lisillä. |
| --- | --- |

(177)

T&K&I-puitteiden 5.1.5 jakson mukaisesti takaisinmaksettavien ennakoiden muodossa rahoitettaviin T&K-hankkeisiin sovellettavat intensiteetit ovat 60 prosenttia teollisen tutkimuksen osalta ja 40 prosenttia kokeellisen kehittämisen osalta. Kuten edellä todettiin, arvioitavana olevan hankkeen intensiteettejä ei voida korottaa lisillä.

| (178) | Kuten edellä mainittiin, teollisen tutkimuksen osuus hankkeesta on 39,82 prosenttia ja kokeellisen kehittämisen 60,18 prosenttia. Tuen enimmäisintensiteetti on sen vuoksi kaiken kaikkiaan 47,93 prosenttia (36). |
| --- | --- |

(178)

Kuten edellä mainittiin, teollisen tutkimuksen osuus hankkeesta on 39,82 prosenttia ja kokeellisen kehittämisen 60,18 prosenttia. Tuen enimmäisintensiteetti on sen vuoksi kaiken kaikkiaan 47,93 prosenttia (36).

| (179) | Ottaen huomioon, että tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat 73,567 miljoonaa euroa ja tukimäärä, jonka Espanjan viranomaiset aikoivat alun perin myöntää hankkeeseen, oli 36,850 miljoonaa euroa (kahden myöntämispäätöksen mukaisten tukien summa), tuki-intensiteetti olisi ollut 50 prosenttia eli se olisi ylittänyt sallitun enimmäisintensiteetin. |
| --- | --- |

(179)

Ottaen huomioon, että tukikelpoiset kokonaiskustannukset ovat 73,567 miljoonaa euroa ja tukimäärä, jonka Espanjan viranomaiset aikoivat alun perin myöntää hankkeeseen, oli 36,850 miljoonaa euroa (kahden myöntämispäätöksen mukaisten tukien summa), tuki-intensiteetti olisi ollut 50 prosenttia eli se olisi ylittänyt sallitun enimmäisintensiteetin.

| (180) | Espanjan viranomaiset myöntyivät tämän vuoksi edellä johdanto-osan 119–129 kappaleessa mainitun tukikelpoisten kustannusten uudelleenluokituksen jälkeen alentamaan tuen määrää siten, että enimmäisintensiteetti ei ylittyisi. Espanjan viranomaiset ilmoittivat 18 päivänä syyskuuta 2008 päivätyssä kirjeessään tuen lopulliseksi määräksi 35 262 400 euroa. Espanja toimitti myös tarkistetun maksu- ja takaisinmaksuaikataulun, jota kuvaillaan edellä johdanto-osan 141–148 kappaleessa. |
| --- | --- |

(180)

Espanjan viranomaiset myöntyivät tämän vuoksi edellä johdanto-osan 119–129 kappaleessa mainitun tukikelpoisten kustannusten uudelleenluokituksen jälkeen alentamaan tuen määrää siten, että enimmäisintensiteetti ei ylittyisi. Espanjan viranomaiset ilmoittivat 18 päivänä syyskuuta 2008 päivätyssä kirjeessään tuen lopulliseksi määräksi 35 262 400 euroa. Espanja toimitti myös tarkistetun maksu- ja takaisinmaksuaikataulun, jota kuvaillaan edellä johdanto-osan 141–148 kappaleessa.

| (181) | Tuki alittaa tämän vuoksi T&K&I-puitteissa vahvistetun enimmäisintensiteetin. |
| --- | --- |

(181)

Tuki alittaa tämän vuoksi T&K&I-puitteissa vahvistetun enimmäisintensiteetin.

9.6   Oikeasuhteisuutta koskeva päätelmä

| (182) | Komissio toteaa, että tukikelpoisten kustannusten luokituksella, tukivälineeseen tehdyillä muutoksilla ja tukimäärään tehdyllä mukautuksella varmistetaan se, että tuki on oikeassa suhteessa tavoitteisiinsa ja rajattu välttämättömään vähimmäismäärään. Näillä edellytyksillä, jotka vastaavat samankaltaisissa asioissa (37) sovellettuja edellytyksiä, varmistetaan myös se, että tuki maksetaan kokonaisuudessaan takaisin tavanomaisin markkinaehdoin, mukaan lukien korot; takaisin maksettava määrä voi jopa ylittää tuen määrän, jos myyntimäärät nousevat ennustettua suuremmiksi. |
| --- | --- |

(182)

Komissio toteaa, että tukikelpoisten kustannusten luokituksella, tukivälineeseen tehdyillä muutoksilla ja tukimäärään tehdyllä mukautuksella varmistetaan se, että tuki on oikeassa suhteessa tavoitteisiinsa ja rajattu välttämättömään vähimmäismäärään. Näillä edellytyksillä, jotka vastaavat samankaltaisissa asioissa (37) sovellettuja edellytyksiä, varmistetaan myös se, että tuki maksetaan kokonaisuudessaan takaisin tavanomaisin markkinaehdoin, mukaan lukien korot; takaisin maksettava määrä voi jopa ylittää tuen määrän, jos myyntimäärät nousevat ennustettua suuremmiksi.

10.   VAIKUTUKSET KILPAILUUN

| (183) | Komissio ehdotti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että tämän asian kannalta merkityksellisiksi markkinoiksi katsotaan maailmanlaajuiset lentokonemoottoreiden markkinat, ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksensa. |
| --- | --- |

(183)

Komissio ehdotti menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että tämän asian kannalta merkityksellisiksi markkinoiksi katsotaan maailmanlaajuiset lentokonemoottoreiden markkinat, ja pyysi asianomaisia osapuolia esittämään asiasta huomautuksensa.

| (184) | Komissio muistuttaa, että lentokonemoottoreiden alalle on ominaista se, että niillä toimii kolme erittäin suurta OEM-valmistajaa – RR, General Electric (GE) ja Pratt&Whitney (PW) – jotka johtavat moottoriohjelmia. Niiden jälkeen tulee useita ensisijaisia yhteistyökumppaneita (Snecma, MTU ja Avio Euroopassa, MHI, IHI ja KHI Japanissa jne.), jotka ovat usein yhden OEM-valmistajan pitkäaikaisia yhteistyökumppaneita (kuten Snecma GE:n kanssa) tai jotka työskentelevät jokaisessa hankkeessa eri OEM-valmistajan kanssa (kuten Volvo). ITP on pienin ensisijainen yhteistyökumppani. |
| --- | --- |

(184)

Komissio muistuttaa, että lentokonemoottoreiden alalle on ominaista se, että niillä toimii kolme erittäin suurta OEM-valmistajaa – RR, General Electric (GE) ja Pratt&Whitney (PW) – jotka johtavat moottoriohjelmia. Niiden jälkeen tulee useita ensisijaisia yhteistyökumppaneita (Snecma, MTU ja Avio Euroopassa, MHI, IHI ja KHI Japanissa jne.), jotka ovat usein yhden OEM-valmistajan pitkäaikaisia yhteistyökumppaneita (kuten Snecma GE:n kanssa) tai jotka työskentelevät jokaisessa hankkeessa eri OEM-valmistajan kanssa (kuten Volvo). ITP on pienin ensisijainen yhteistyökumppani.

| (185) | Espanjan viranomaisten mukaan ITP on kilpailijoihinsa (Euroopassa Rolls Royce, Snecma, Avio, Volvo, MTU jne.) verrattuna pieni toimija lentokonemoottoreiden komponenttien maailmanmarkkinoilla. Tuen vaikutus jäisi ITP:n pienen koon vuoksi vähäiseksi, sillä ITP:n osuus moottorimarkkinoihin sisältyvästä suppeammasta kaasuturbiinien markkinasegmentistä on vain [5–10] prosenttia. Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainitaan, matalapaineturbiinit ovat moottoreiden keskeisiä komponentteja, mutta niiden ei voida katsoa muodostavan erillisiä markkinoita varsinkaan siksi, että sekä OEM-valmistajat että ensisijaiset yhteistyökumppanit voivat valmistaa niitä. |
| --- | --- |

(185)

Espanjan viranomaisten mukaan ITP on kilpailijoihinsa (Euroopassa Rolls Royce, Snecma, Avio, Volvo, MTU jne.) verrattuna pieni toimija lentokonemoottoreiden komponenttien maailmanmarkkinoilla. Tuen vaikutus jäisi ITP:n pienen koon vuoksi vähäiseksi, sillä ITP:n osuus moottorimarkkinoihin sisältyvästä suppeammasta kaasuturbiinien markkinasegmentistä on vain [5–10] prosenttia. Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä mainitaan, matalapaineturbiinit ovat moottoreiden keskeisiä komponentteja, mutta niiden ei voida katsoa muodostavan erillisiä markkinoita varsinkaan siksi, että sekä OEM-valmistajat että ensisijaiset yhteistyökumppanit voivat valmistaa niitä.

| (186) | Menettelyyn ei osallistunut muita kolmansia kuin RR. Komission mukaan se, että menettelyn aloittamisesta tehty päätös oli laajan julkisuuden kohteena, alan toimijoiden määrä on vähäinen ja kaikki toimijat ovat suuria yrityksiä, osoittaa, että yksikään kilpailija ei ole huolissaan siitä, että tuki voisi vääristää dynaamisia kannustimia, luoda markkinavoimaa tai mahdollistaa tehottomien markkinarakenteiden ylläpidon. |
| --- | --- |

(186)

Menettelyyn ei osallistunut muita kolmansia kuin RR. Komission mukaan se, että menettelyn aloittamisesta tehty päätös oli laajan julkisuuden kohteena, alan toimijoiden määrä on vähäinen ja kaikki toimijat ovat suuria yrityksiä, osoittaa, että yksikään kilpailija ei ole huolissaan siitä, että tuki voisi vääristää dynaamisia kannustimia, luoda markkinavoimaa tai mahdollistaa tehottomien markkinarakenteiden ylläpidon.

| (187) | Koska yksikään kilpailija tai muu kolmas ei ole osallistunut menettelyyn ja ITP:n markkinaosuus on erittäin pieni, komissio päättelee, että tuen kilpailuvaikutukset ovat erittäin vähäiset. |
| --- | --- |

(187)

Koska yksikään kilpailija tai muu kolmas ei ole osallistunut menettelyyn ja ITP:n markkinaosuus on erittäin pieni, komissio päättelee, että tuen kilpailuvaikutukset ovat erittäin vähäiset.

11.   RR:N SAAMA EPÄSUORA TUKI

| (188) | Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että moottoreita valmistava RR on mahdollisesti saanut ilmoitetun toimenpiteen puitteissa epäsuoraa tukea. Komission mukaan RR on mahdollinen tuensaaja, sillä se on Trent 1000 -hankkeen johtaja ja ITP:n pääosakas. Komissio totesi myös, että erityisolosuhteilla, joissa RR ja ITP tekivät yhteistyötä ja joihin tuki on voinut vaikuttaa, on voinut olla vaikutusta tähän arviointiin. |
| --- | --- |

(188)

Komissio epäili menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä, että moottoreita valmistava RR on mahdollisesti saanut ilmoitetun toimenpiteen puitteissa epäsuoraa tukea. Komission mukaan RR on mahdollinen tuensaaja, sillä se on Trent 1000 -hankkeen johtaja ja ITP:n pääosakas. Komissio totesi myös, että erityisolosuhteilla, joissa RR ja ITP tekivät yhteistyötä ja joihin tuki on voinut vaikuttaa, on voinut olla vaikutusta tähän arviointiin.

| (189) | Espanjan viranomaiset olivat todenneet jo ilmoitusvaiheessa esittämissään huomautuksissa, että RR ei ollut saanut epäsuoraa tukea, sillä varat, jotka ITP maksoi RR:lle osallistumismaksuna (38), olivat peräisin sen omista varoista eivätkä liittyneet hankkeen tukikelpoisiin kustannuksiin. |
| --- | --- |

(189)

Espanjan viranomaiset olivat todenneet jo ilmoitusvaiheessa esittämissään huomautuksissa, että RR ei ollut saanut epäsuoraa tukea, sillä varat, jotka ITP maksoi RR:lle osallistumismaksuna (38), olivat peräisin sen omista varoista eivätkä liittyneet hankkeen tukikelpoisiin kustannuksiin.

| (190) | Espanjan viranomaiset toimittivat menettelyn aloittamisesta tehdyn komission päätöksen mukaisesti komissiolle myös kaikki ITP:n ja RR:n väliseen yhteistyöhön liittyvät olennaiset asiakirjat, erityisesti yhteistyöpöytäkirjan vuodelta 2003 ja lopullisen riskinjakosopimuksen (RRSA-sopimuksen). |
| --- | --- |

(190)

Espanjan viranomaiset toimittivat menettelyn aloittamisesta tehdyn komission päätöksen mukaisesti komissiolle myös kaikki ITP:n ja RR:n väliseen yhteistyöhön liittyvät olennaiset asiakirjat, erityisesti yhteistyöpöytäkirjan vuodelta 2003 ja lopullisen riskinjakosopimuksen (RRSA-sopimuksen).

| (191) | Espanja ja ITP ovat ilmoittaneet, että CDTI:n ja ITP:n välisessä sopimuksessa määrätään selkeästi, että tukikelpoisia kustannuksia ovat vain hankkeen toteutuksesta aiheutuvat kustannukset, mikä sulkee pois mahdollisuuden, että ITP siirtäisi maksuja RR:lle. |
| --- | --- |

(191)

Espanja ja ITP ovat ilmoittaneet, että CDTI:n ja ITP:n välisessä sopimuksessa määrätään selkeästi, että tukikelpoisia kustannuksia ovat vain hankkeen toteutuksesta aiheutuvat kustannukset, mikä sulkee pois mahdollisuuden, että ITP siirtäisi maksuja RR:lle.

| (192) | Espanjan viranomaiset ovat lisäksi ilmoittaneet, että CDTI valvoo tiiviisti sopimuksen täytäntöönpanoa eikä maksa tukea ITP:lle ennen kustannusten todentamista. |
| --- | --- |

(192)

Espanjan viranomaiset ovat lisäksi ilmoittaneet, että CDTI valvoo tiiviisti sopimuksen täytäntöönpanoa eikä maksa tukea ITP:lle ennen kustannusten todentamista.

| (193) | Espanjan viranomaiset ovat myös väittäneet, että RR:n ja ITP:n välisessä liikesuhteessa käytetyt hinnat ovat täysin samat kuin RRSP-sopimuksissa käytetyt. |
| --- | --- |

(193)

Espanjan viranomaiset ovat myös väittäneet, että RR:n ja ITP:n välisessä liikesuhteessa käytetyt hinnat ovat täysin samat kuin RRSP-sopimuksissa käytetyt.

| (194) | RR:n huomautuksissa kuvaillaan aluksi OEM-valmistajien ja mahdollisten RRSP-kumppaneiden välistä neuvotteluprosessia, jossa käydään neuvotteluja samanaikaisesti usean yhteistyökumppanin kanssa Euroopassa ja sen ulkopuolella. Neuvotteluita ei käydä komponentti komponentilta, vaikka tietyillä teknologian aloilla OEM-valmistajat eivät suunnittele etsivänsä yhteistyökumppaneita, vaan neuvottelutasoja on useita ja yhteistyökumppanit voivat osallistua hankkeisiin monella eri tasolla. RR on ilmoittanut myös, että yhteistyökumppaneiden osuuksista ohjelmissa neuvotellaan ja ne määritetään ohjelman alussa (osuudet voivat liittyä käteisvaroihin, teknisiin suunnittelutöihin, palveluiden tarjontaan ja varaosien toimittamiseen RRSP-kumppaneille kehitettäviksi). |
| --- | --- |

(194)

RR:n huomautuksissa kuvaillaan aluksi OEM-valmistajien ja mahdollisten RRSP-kumppaneiden välistä neuvotteluprosessia, jossa käydään neuvotteluja samanaikaisesti usean yhteistyökumppanin kanssa Euroopassa ja sen ulkopuolella. Neuvotteluita ei käydä komponentti komponentilta, vaikka tietyillä teknologian aloilla OEM-valmistajat eivät suunnittele etsivänsä yhteistyökumppaneita, vaan neuvottelutasoja on useita ja yhteistyökumppanit voivat osallistua hankkeisiin monella eri tasolla. RR on ilmoittanut myös, että yhteistyökumppaneiden osuuksista ohjelmissa neuvotellaan ja ne määritetään ohjelman alussa (osuudet voivat liittyä käteisvaroihin, teknisiin suunnittelutöihin, palveluiden tarjontaan ja varaosien toimittamiseen RRSP-kumppaneille kehitettäviksi).

| (195) | RR:n mukaan neuvottelut käytiin ilman etuuskohtelua ja täysin kaupallisin ehdoin, kuten muiden RRSP-kumppaneiden kanssa käytävät neuvottelut. RR on kuvaillut ITP:n kanssa tehtyä sopimusta, joka vastaa muiden Trent 1000 -moottoriin osallistuvien RRSP-kumppanien kanssa tehtyjä sopimuksia (39). RR on osoittanut, että se ei saa minkäänlaista taloudellista etua ITP:n kokonaispanoksesta hankkeessa. |
| --- | --- |

(195)

RR:n mukaan neuvottelut käytiin ilman etuuskohtelua ja täysin kaupallisin ehdoin, kuten muiden RRSP-kumppaneiden kanssa käytävät neuvottelut. RR on kuvaillut ITP:n kanssa tehtyä sopimusta, joka vastaa muiden Trent 1000 -moottoriin osallistuvien RRSP-kumppanien kanssa tehtyjä sopimuksia (39). RR on osoittanut, että se ei saa minkäänlaista taloudellista etua ITP:n kokonaispanoksesta hankkeessa.

| (196) | RR on lisäksi todennut, ettei se hyötyisi tuesta, jonka Espanjan viranomaiset ovat myöntäneet ITP:lle, sillä tukea käytetään vain Espanjassa ja vain niihin ITP:n toimintoihin, jotka liittyvät matalapaineturbiiniin. RR hyötyy tuesta ainoastaan saamalla ITP:ltä osinkoja, joihin sillä on oikeus yrityksen osakkaana. |
| --- | --- |

(196)

RR on lisäksi todennut, ettei se hyötyisi tuesta, jonka Espanjan viranomaiset ovat myöntäneet ITP:lle, sillä tukea käytetään vain Espanjassa ja vain niihin ITP:n toimintoihin, jotka liittyvät matalapaineturbiiniin. RR hyötyy tuesta ainoastaan saamalla ITP:ltä osinkoja, joihin sillä on oikeus yrityksen osakkaana.

| (197) | Komissio toteaa tässä yhteydessä, että näistä perusteluista saadaan vahvistus myös sille, ettei yhteistyölisää voida soveltaa tähän tukeen (ks. myös johdanto-osan 172–176 kappale). Koska ITP on ainoa tuensaaja, se kattaa kaikki tukikelpoiset kustannukset. T&K&I-puitteiden 5.1.3 jakson b kohdan i alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti yhden yrityksen osuus tukikelpoisista kustannuksista voi olla enintään 70 prosenttia, mikä ei mitä ilmeisimmin pidä paikkansa tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(197)

Komissio toteaa tässä yhteydessä, että näistä perusteluista saadaan vahvistus myös sille, ettei yhteistyölisää voida soveltaa tähän tukeen (ks. myös johdanto-osan 172–176 kappale). Koska ITP on ainoa tuensaaja, se kattaa kaikki tukikelpoiset kustannukset. T&K&I-puitteiden 5.1.3 jakson b kohdan i alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti yhden yrityksen osuus tukikelpoisista kustannuksista voi olla enintään 70 prosenttia, mikä ei mitä ilmeisimmin pidä paikkansa tässä tapauksessa.

| (198) | Näistä perusteluista laatimassaan arvioinnissa komissio toteaa ensiksikin, että Espanjan viranomaisten toimittamat asiakirjat ja osapuolten antamat tiedot osoittavat, että ITP:n ja RR:n välinen RRSP-sopimus oli epäilemättä neuvoteltu kaupallisin ehdoin. |
| --- | --- |

(198)

Näistä perusteluista laatimassaan arvioinnissa komissio toteaa ensiksikin, että Espanjan viranomaisten toimittamat asiakirjat ja osapuolten antamat tiedot osoittavat, että ITP:n ja RR:n välinen RRSP-sopimus oli epäilemättä neuvoteltu kaupallisin ehdoin.

| (199) | Komissio toteaa lisäksi, että kaikki tukikelpoiset kustannukset liittyvät ainoastaan Espanjassa harjoitettavaan toimintaan eikä tuettavaan hankkeeseen ole sisällytetty RR:n harjoittamaan toimintaan tai sen tiloissa harjoitettavaan toimintaan liittyviä kustannuksia. |
| --- | --- |

(199)

Komissio toteaa lisäksi, että kaikki tukikelpoiset kustannukset liittyvät ainoastaan Espanjassa harjoitettavaan toimintaan eikä tuettavaan hankkeeseen ole sisällytetty RR:n harjoittamaan toimintaan tai sen tiloissa harjoitettavaan toimintaan liittyviä kustannuksia.

| (200) | Komissio myöntää, että RR ei saa osakasasemansa perusteella etua ITP:lle myönnetystä tuesta, lukuun ottamatta pitkäaikaisen kumppanuussuhteen luomiseen perustuvaa etua. |
| --- | --- |

(200)

Komissio myöntää, että RR ei saa osakasasemansa perusteella etua ITP:lle myönnetystä tuesta, lukuun ottamatta pitkäaikaisen kumppanuussuhteen luomiseen perustuvaa etua.

| (201) | Komissio toteaa myös, että OEM-valmistajien voidaan katsoa hyötyvän RRSP-kumppaneilleen mahdollisesti myönnettävästä tuesta, sillä tuen ansiosta RRSP-kumppanit voivat investoida huomattavia määriä suuriin moottorinrakennusohjelmiin ja OEM-valmistajat puolestaan voivat jakaa kyseisiin ohjelmiin liittyvät riskit. |
| --- | --- |

(201)

Komissio toteaa myös, että OEM-valmistajien voidaan katsoa hyötyvän RRSP-kumppaneilleen mahdollisesti myönnettävästä tuesta, sillä tuen ansiosta RRSP-kumppanit voivat investoida huomattavia määriä suuriin moottorinrakennusohjelmiin ja OEM-valmistajat puolestaan voivat jakaa kyseisiin ohjelmiin liittyvät riskit.

| (202) | Komissio toteaa kuitenkin, että kyseinen etu on väistämättä pieni, jos sitä verrataan kokonaisinvestointeihin, jotka OEM-valmistajat ovat tehneet ohjelmiin. Etu näyttää vielä pienemmältä, jos sitä verrataan koko moottorimarkkinoiden kokoon ja OEM-valmistajien kokonaisliikevaihtoon. |
| --- | --- |

(202)

Komissio toteaa kuitenkin, että kyseinen etu on väistämättä pieni, jos sitä verrataan kokonaisinvestointeihin, jotka OEM-valmistajat ovat tehneet ohjelmiin. Etu näyttää vielä pienemmältä, jos sitä verrataan koko moottorimarkkinoiden kokoon ja OEM-valmistajien kokonaisliikevaihtoon.

| (203) | Edun mittaaminen näyttää joka tapauksessa mahdottomalta, sillä se edellyttäisi edun vertaamista vaihtoehtoisiin ohjelmien organisointitapoihin; tämä johtuu RRSP-sopimusneuvotteluiden monimutkaisuudesta. |
| --- | --- |

(203)

Edun mittaaminen näyttää joka tapauksessa mahdottomalta, sillä se edellyttäisi edun vertaamista vaihtoehtoisiin ohjelmien organisointitapoihin; tämä johtuu RRSP-sopimusneuvotteluiden monimutkaisuudesta.

| (204) | Komissio toteaa kuitenkin, että etuun ei liity julkisten varojen siirtoa OEM-valmistajille varsinkaan siksi, että kaikki tukikelpoiset kustannukset ovat aiheutuneet Espanjassa harjoitetusta toiminnasta. |
| --- | --- |

(204)

Komissio toteaa kuitenkin, että etuun ei liity julkisten varojen siirtoa OEM-valmistajille varsinkaan siksi, että kaikki tukikelpoiset kustannukset ovat aiheutuneet Espanjassa harjoitetusta toiminnasta.

| (205) | Koska kyse ei ole julkisten varojen siirrosta ja koska etu on vähäinen eikä ole mitattavissa, komissio toteaa, että RR ei ole saanut epäsuoraa tukea Espanjan viranomaisten ITP:lle myöntämän tuen seurauksena. |
| --- | --- |

(205)

Koska kyse ei ole julkisten varojen siirrosta ja koska etu on vähäinen eikä ole mitattavissa, komissio toteaa, että RR ei ole saanut epäsuoraa tukea Espanjan viranomaisten ITP:lle myöntämän tuen seurauksena.

12.   TASAPAINOTESTI

| (206) | T&K&I-puitteiden 7.5 jakson mukaisesti komissio muodostaa myönteisten ja kielteisten tekijöiden perusteella kokonaiskuvan toimenpiteestä ja määrittää, haittaavatko tuen kilpailua vääristävät vaikutukset kaupankäyntiä yhteisen edun vastaisella tavalla. |
| --- | --- |

(206)

T&K&I-puitteiden 7.5 jakson mukaisesti komissio muodostaa myönteisten ja kielteisten tekijöiden perusteella kokonaiskuvan toimenpiteestä ja määrittää, haittaavatko tuen kilpailua vääristävät vaikutukset kaupankäyntiä yhteisen edun vastaisella tavalla.

| (207) | Komissio toteaa tarkasteltavana olevassa asiassa, että tuella on myönteisiä vaikutuksia siltä osin kuin sillä pyritään tasoittamaan markkinoiden toimintapuutetta, sillä on kannustava vaikutus ja se myönnetään tarkoituksenmukaisessa muodossa, mikä on tae siitä, että tuki on oikeassa suhteessa tavoitteisiinsa. |
| --- | --- |

(207)

Komissio toteaa tarkasteltavana olevassa asiassa, että tuella on myönteisiä vaikutuksia siltä osin kuin sillä pyritään tasoittamaan markkinoiden toimintapuutetta, sillä on kannustava vaikutus ja se myönnetään tarkoituksenmukaisessa muodossa, mikä on tae siitä, että tuki on oikeassa suhteessa tavoitteisiinsa.

| (208) | Komissio toteaa myös, että toimenpiteen kielteiset vaikutukset ovat vähäisiä, sillä tuki ei vääristä olennaisesti kilpailua, syrjäytä kilpailijoiden investointeja, luo markkinavoimaa eikä mahdollista tehottoman markkinarakenteen ylläpitoa. |
| --- | --- |

(208)

Komissio toteaa myös, että toimenpiteen kielteiset vaikutukset ovat vähäisiä, sillä tuki ei vääristä olennaisesti kilpailua, syrjäytä kilpailijoiden investointeja, luo markkinavoimaa eikä mahdollista tehottoman markkinarakenteen ylläpitoa.

| (209) | Arvioidessaan näitä seikkoja komissio ottaa huomioon myös sen, että Espanjan viranomaiset ovat suostuneet pienentämään tukikelpoisten kustannusten määrää, tarkistamaan tukikelpoisten kustannusten luokitusta, mukauttamaan tukivälinettä ja pienentämään tuen kokonaismäärää. |
| --- | --- |

(209)

Arvioidessaan näitä seikkoja komissio ottaa huomioon myös sen, että Espanjan viranomaiset ovat suostuneet pienentämään tukikelpoisten kustannusten määrää, tarkistamaan tukikelpoisten kustannusten luokitusta, mukauttamaan tukivälinettä ja pienentämään tuen kokonaismäärää.

| (210) | Espanjan viranomaiset antavat vuosiraportin tuen täytäntöönpanosta, jotta komissio voi seurata toimenpidettä. |
| --- | --- |

(210)

Espanjan viranomaiset antavat vuosiraportin tuen täytäntöönpanosta, jotta komissio voi seurata toimenpidettä.

| (211) | Komissio toteaa lopuksi arvioitavana olevaa tukea koskevan tasapainotestin perusteella, että tuen myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat. |
| --- | --- |

(211)

Komissio toteaa lopuksi arvioitavana olevaa tukea koskevan tasapainotestin perusteella, että tuen myönteiset vaikutukset ovat kielteisiä suuremmat.

13.   PÄÄTELMÄT

| (212) | Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, ettei sillä ole syytä vastustaa 35 262 400 euron tukea, jonka Espanja aikoo myöntää ITP:lle matalapaineturbiinin kehittämistä varten; turbiinia on tarkoitus käyttää Trent 1000 -moottorissa, jonka RR on kehittänyt Boeing 787 -lentokonetta varten. |
| --- | --- |

(212)

Komissio toteaa edellä esitetyn perusteella, ettei sillä ole syytä vastustaa 35 262 400 euron tukea, jonka Espanja aikoo myöntää ITP:lle matalapaineturbiinin kehittämistä varten; turbiinia on tarkoitus käyttää Trent 1000 -moottorissa, jonka RR on kehittänyt Boeing 787 -lentokonetta varten.

| (213) | Komissio katsoo lisäksi, ettei Espanjan myöntämään tukeen sisälly epäsuoraa tukea RR:lle, |
| --- | --- |

(213)

Komissio katsoo lisäksi, ettei Espanjan myöntämään tukeen sisälly epäsuoraa tukea RR:lle,

ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Yhteensä 35 262 400 euron valtiontuki, jonka Espanja aikoo myöntää ITP:lle, soveltuu yhteismarkkinoille.

Tämän vuoksi kyseisen tuen myöntäminen hyväksytään.

2 artikla

Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle.

Tehty Brysselissä 21 päivänä lokakuuta 2008.

Komission puolesta

Neelie KROES

Komission jäsen

---

(1)  EUVL C 108, 12.5.2007, s. 18.

1

(2)  Ks. alaviite 1.

2

(3)  Ks. asiat C 38/01 ja N 165/03.

3

(4)  Luottamuksellinen tieto.

4

(5)  10 päivänä lokakuuta 2006 ja 30 päivänä marraskuuta 2006 päivätyt komission kirjeet.

5

(6)  Espanjan viranomaisten mukaan CDTI:n hallinnoima ohjelma oli voimassa ennen Espanjan liittymistä Euroopan yhteisöön vuonna 1986.

6

(7)  On lisäksi huomionarvoista, että ITP on ainoa espanjalainen lentokonemoottoreiden valmistaja.

7

(8)  Asiat C 38/01 ja N 165/03.

8

(9)  Alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen (EUVL C 54, 4.3.2006, s. 13) 38 kohdassa on vastaava määräys. Kyseisessä kohdassa jäsenvaltiot velvoitetaan ilmoittamaan tuensaajalle aikomuksestaan myöntää tukea vahvistamalla tämän aikomuksen aiesopimuksella.

9

(10)  www.cdti.es.

10

(11)  EUVL C 323, 30.12.2006, s. 1.

11

(12)  Ks. menettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen 1 kohta.

12

(13)  Asia T-126/99, Graphischer Maschinenbau Gmbh v. komissio, ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 14.5.2002, Kok. 2002, s. I-02427.

13

(14)  Ks. esimerkiksi komission päätökset asioissa N 165/03 (Espanja – Tuki ITP:lle Trent 900 -hanketta varten), N 372/05 (Ranska – Tuki Snecmalle SaM 146 -mooottoria varten) ja N 120/01 (Yhdistynyt kuningaskunta – Tuki Rolls-Roycelle Trent 600- ja Trent 900 -moottoreita varten) sekä äskettäisissä asioissa N 195/07 (Saksa – Tuki Rolls-Royce Deutschlandille) ja N 447/07 (Ranska – Tuki Turbomecalle).

14

(15)  Näistä tärkeimpänä voidaan mainita HEGAN, Baskimaan ilmailualan yritysten liitto.

15

(16)  Eurooppa-neuvoston asiakirja 15931/05 Rahoituskehykset 2007–2013, 54 bis kohta.

16

2007–2013

bis

(17)  Ks. 20 päivänä joulukuuta 2006 tehty komission päätös Espanjan aluetukikarttaa koskevassa asiassa N 626/06 E.

17

(18)  Komissio hyväksyi vuosina 2007 ja 2008 useita T&K-toimintaa edistäviä tukiohjelmia, jotka Espanjan viranomaiset olivat ilmoittaneet sille.

18

(19)  Ks. esimerkiksi Valtiontuen toimintasuunnitelma – Valtiontukien vähentäminen ja tarkempi kohdentaminen: suunnitelma valtiontuen uudistamiseksi vuosina 2005–2009, KOM(2005) 107 lopullinen, komissio antanut 7 päivänä kesäkuuta 2005.

19

(20)  Tämän vuoksi tiettyjen tukimuotojen toteamisesta yhteismarkkinoille soveltuviksi perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan mukaisesti 6 päivänä elokuuta 2008 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 800/2008 (yleinen ryhmäpoikkeusasetus), (EUVL L 214, 9.8.2008, s. 3), ei ole aluelisää koskevia säännöksiä.

20

(21)  Ks. myös johdanto-osan 31 kappale.

21

(22)  Tätä väitettä käsitellään yksityiskohtaisemmin seuraavassa jaksossa [ks. päätöksen seuraava jakso, johdanto-osan 104 kappale ja sitä seuraavat kappaleet.]

22

(23)  Trent 500 -moottori, jota käsiteltiin asiassa C 38/01, ja Trent 900-moottori, jota käsiteltiin asiassa N 165/03.

23

(24)  On lisäksi syytä huomata, että esitelmässä viitattiin myös komission kanssa käytävissä neuvotteluissa mahdollisesti ilmeneviin vaikeuksiin mainiten kuitenkin vain, että tukimääriin ja myöntämisedellytyksiin olisi pahimmassa tapauksessa tehtävä joitakin muutoksia, ja ottamatta lainkaan esille sitä riskiä, että tuki voitaisiin kieltää kokonaisuudessaan. Tämä viittaus ei kuitenkaan anna yritykselle perusteltua luottamusta kyseisen tuen saamiseen. Se perustuu ainoastaan yrityksen kokemuksiin kahdesta aiemmasta valtiontukiasiasta.

24

(25)  Erityisesti T&K-puiteohjelman yhteydessä rahoitetuista hankkeista saatuun kokemukseen. Ks. Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1982/2006/EY, tehty 18 päivänä joulukuuta 2006, Euroopan yhteisön seitsemännestä tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja demonstroinnin puiteohjelmasta (2007–2013), (EUVL L 412, 30.12.2006, s. 1). Lisäksi epäilyt perustuvat komission kokemukseen lentokonemoottoreiden alalla myönnettyihin valtiontukiin liittyvien asioiden arvioinnista.

25

(26)  Nämä standardit mahdollistavat menojen uudenlaisen luokituksen kirjanpidossa siten, että teolliseen tutkimukseen liittyvät menot kirjataan vieraaksi pääomaksi ja kokeelliseen kehittämiseen liittyvät menot omaksi pääomaksi.

26

(27)  ITP ilmoitti 25 päivänä helmikuuta 2008 päivätyssä kirjeessään, että se oli hakenut ”hankkeen onnistuessa takaisinmaksettavaa lainaa”.

27

(28)  Lisäksi kilpailun vääristyminen jää vähäisemmäksi, koska tuote ei ole menestys.

28

(29)  T&K&I-puitteissa todetaan nimenomaisesti, että silloin, kun hankkeen tulokset ovat onnistuneeksi määriteltyä tutkimustoimintaa paremmat, jäsenvaltiolla pitäisi olla oikeus edellyttää maksuja, jotka ylittävät ennakon takaisinmaksun (ks. 5.1.5 jakson kuudes kappale).

29

(30)  Espanjan viranomaiset väittävät myös, että ITP:hen liittyvissä aiemmissa tapauksissa on hyväksytty tämäntyyppisiä lisiä.

30

(31)  Komission suositus 2003/361/EY (EUVL L 124, 20.5.2003, s. 36).

31

(32)  Neuvoston asetus (EY) N:o 139/2004, annettu 20 päivänä tammikuuta 2004, yrityskeskittymien valvonnasta (yhteisön sulautuma-asetus EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1).

32

(33)  Kuten RR asian ilmaisee: ”RR on kehittänyt tuottoisan työsuhteen ITP:n kanssa ja tämä puolestaan on saanut käyttöönsä yksityiskohtaista tietoa RR:n käytännöistä, menettelyistä, välineistä ja menetelmistä.”

33

(34)  Asia C 38/01, (EUVL L 61, 27.2.2004, s. 87).

34

(35)  Ks. johdanto-osan 149, 150 ja 151 kappale.

35

(36)  60,1 × 40 % + 39,82 × 60 % = 47,93 %

36

(37)  Asiat Eurocopter N 186/06, Turbomeca N 447/07 ja Rolls-Royce Deutschland N 195/07.

37

(38)  Alan tavanomaisen käytännön mukaan RRSP-kumppanit maksavat osallistumismaksun OEM-valmistajille.

38

(39)  RR:llä ei ole osakeomistuksia kyseisissä yrityksissä.

39

---