# Europos Sąjungos L 67/2009

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 67 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 52 tomas2009m. kovo 12d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 67

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

52 tomas2009m. kovo 12d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | * | 2009 m. kovo 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 188/2009, kuriuo baigiama dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, peržiūra | 1 |
| | * | 2009 m. kovo 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 189/2009, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1425/2006, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės plastikiniams maišeliams ir krepšeliams ir nutraukiantį tyrimą dėl tam tikrų Malaizijos kilmės plastikinių maišelių ir krepšelių importo | 5 |
| | | 2009 m. kovo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 190/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti | 7 |
| | | 2009 m. kovo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 191/2009, kuriuo nustatomas pagal tarifines kvotas ir susitarimus dėl lengvatinio režimo cukraus sektoriaus produktams importuoti išduodamų licencijų, kurių paraiškos pateiktos nuo 2 d. iki 2009 m. kovo 6 d., paskirstymo koeficientas | 9 |
| | * | 2009 m. kovo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 192/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 177/2008, nustatančio bendrą verslo registrų sistemą statistikos tikslais, nuostatos dėl Komisijos (Eurostato) ir valstybių narių keitimosi konfidencialiais duomenimis (
  1
  ) | 14 |
| | * | 2009 m. kovo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 193/2009, kuriuo importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės biodyzelinui nustatomas laikinasis antidempingo muitas | 22 |
| | * | 2009 m. kovo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 194/2009, kuriuo importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės biodyzelinui nustatomas laikinasis kompensacinis muitas | 50 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

*

2009 m. kovo 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 188/2009, kuriuo baigiama dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, peržiūra

1

*

2009 m. kovo 9 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 189/2009, iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1425/2006, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės plastikiniams maišeliams ir krepšeliams ir nutraukiantį tyrimą dėl tam tikrų Malaizijos kilmės plastikinių maišelių ir krepšelių importo

5

2009 m. kovo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 190/2009, kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

7

2009 m. kovo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 191/2009, kuriuo nustatomas pagal tarifines kvotas ir susitarimus dėl lengvatinio režimo cukraus sektoriaus produktams importuoti išduodamų licencijų, kurių paraiškos pateiktos nuo 2 d. iki 2009 m. kovo 6 d., paskirstymo koeficientas

9

*

2009 m. kovo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 192/2009, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 177/2008, nustatančio bendrą verslo registrų sistemą statistikos tikslais, nuostatos dėl Komisijos (Eurostato) ir valstybių narių keitimosi konfidencialiais duomenimis (
  1
  )

1

14

*

2009 m. kovo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 193/2009, kuriuo importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės biodyzelinui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

22

*

2009 m. kovo 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 194/2009, kuriuo importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės biodyzelinui nustatomas laikinasis kompensacinis muitas

50

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Komisija |
| | | 2009/180/EB |
| | * | 2009 m. kovo 11 d. Komisijos sprendimas dėl standarto EN 12312–9:2005 Orlaivių pagalbinė antžeminė įranga. Ypatingieji reikalavimai. 9 dalis. Konteinerių ir padėklų krautuvai nuorodos skelbimo ribojimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/37/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 1551)

   (
  1
  ) | 85 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

2009/180/EB

*

2009 m. kovo 11 d. Komisijos sprendimas dėl standarto EN 12312–9:2005 Orlaivių pagalbinė antžeminė įranga. Ypatingieji reikalavimai. 9 dalis. Konteinerių ir padėklų krautuvai nuorodos skelbimo ribojimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/37/EB
  (pranešta dokumentu Nr. C(2009) 1551)

   (
  1
  )

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 1551)

1

85

| | | III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi |
| --- | --- | --- |
| | | AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI |
| | * | 2009 m. kovo 11 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2009/181/BUSP dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Bosnijoje ir Hercegovinoje paskyrimo | 88 |

III   Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

*

2009 m. kovo 11 d. Tarybos bendrieji veiksmai 2009/181/BUSP dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Bosnijoje ir Hercegovinoje paskyrimo

88

| | | IV   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | | Nuolatinis ELPA valstybių komitetas |
| | * | 2008 m. gruodžio 4 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 5/2008/SC, iš dalies keičiantis nuolatinio komiteto sprendimus Nr. 5/2004/SC ir Nr. 1/2007/SC, kuriais nustatomas sąnaudų paskirstymo principas EEE finansiniam mechanizmui | 93 |

IV   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

Nuolatinis ELPA valstybių komitetas

*

2008 m. gruodžio 4 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimas Nr. 5/2008/SC, iš dalies keičiantis nuolatinio komiteto sprendimus Nr. 5/2004/SC ir Nr. 1/2007/SC, kuriais nustatomas sąnaudų paskirstymo principas EEE finansiniam mechanizmui

93

| | | Klaidų ištaisymas |
| --- | --- | --- |
| | * | 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvos 96/96/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninę apžiūrą, suderinimo klaidų ištaisymas (OL L 46, 1997 3 17) (Specialusis leidimas lietuvių kalba, 7 skyrius, 2 tomas, p. 514) | 95 |

Klaidų ištaisymas

*

1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvos 96/96/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninę apžiūrą, suderinimo klaidų ištaisymas (OL L 46, 1997 3 17) (Specialusis leidimas lietuvių kalba, 7 skyrius, 2 tomas, p. 514)

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 12.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 67/1

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 188/2009

2009 m. kovo 9 d.

kuriuo baigiama dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, peržiūra

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   PROCEDŪRA

1.   Galiojančios priemonės

| (1) | Atlikus tyrimą (toliau – pirminis tyrimas), Reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims (toliau – RPK). Atliekant pirminį tyrimą buvo nagrinėjamas 2003 m. balandžio 1 d.–2004 m. kovo 31 d. laikotarpis. |
| --- | --- |

(1)

Atlikus tyrimą (toliau – pirminis tyrimas), Reglamentu (EB) Nr. 1174/2005 (2) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims (toliau – RPK). Atliekant pirminį tyrimą buvo nagrinėjamas 2003 m. balandžio 1 d.–2004 m. kovo 31 d. laikotarpis.

| (2) | Reglamentu (EB) Nr. 684/2008 (3) Taryba patikslino pirminio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. |
| --- | --- |

(2)

Reglamentu (EB) Nr. 684/2008 (3) Taryba patikslino pirminio tyrimo produkto apibrėžtąją sritį.

2.   Prašymas atlikti peržiūrą

| (3) | Ši dalinė tarpinė peržiūra buvo inicijuota remiantis KLR eksportuotojo „Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd.“ (toliau – bendrovė „Yale“) pateiktu prašymu ir informacija. Pateiktoje informacijoje nurodyta, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu bendrovei „Yale“ buvo nustatytos priemonės, ir, kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Visų pirma, bendrovė „Yale“ pateikė prima facie įrodymų, kad ji atitinka rinkos ekonomikos režimo kriterijus ir kad jos sąnaudomis pagrįstą normaliąją vertę palyginus su eksporto į Bendriją kainomis dempingo skirtumas būtų daug mažesnis už galiojančias priemones. Todėl nebūtina toliau taikyti galiojančių priemonių, kurių dydis buvo pagrįstas anksčiau nustatytu dempingo dydžiu, ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą. |
| --- | --- |

(3)

Ši dalinė tarpinė peržiūra buvo inicijuota remiantis KLR eksportuotojo „Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd.“ (toliau – bendrovė „Yale“) pateiktu prašymu ir informacija. Pateiktoje informacijoje nurodyta, kad pasikeitė aplinkybės, kurių pagrindu bendrovei „Yale“ buvo nustatytos priemonės, ir, kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. Visų pirma, bendrovė „Yale“ pateikė prima facie įrodymų, kad ji atitinka rinkos ekonomikos režimo kriterijus ir kad jos sąnaudomis pagrįstą normaliąją vertę palyginus su eksporto į Bendriją kainomis dempingo skirtumas būtų daug mažesnis už galiojančias priemones. Todėl nebūtina toliau taikyti galiojančių priemonių, kurių dydis buvo pagrįstas anksčiau nustatytu dempingo dydžiu, ir taip kompensuoti dempingo daromą žalą.

3.   Peržiūros tyrimas

| (4) | Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai prima facie įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbė pranešimą apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą tik su bendrove „Yale“ susijusiam dempingui tirti. |
| --- | --- |

(4)

Pasitarusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai prima facie įrodymų, pateisinančių dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą, Komisija, vadovaudamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (4) paskelbė pranešimą apie dalinės tarpinės peržiūros inicijavimą tik su bendrove „Yale“ susijusiam dempingui tirti.

| (5) | Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2006 m. spalio 1 d.–2007 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). |
| --- | --- |

(5)

Atliekant dempingo tyrimą buvo nagrinėjamas 2006 m. spalio 1 d.–2007 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL).

| (6) | Komisija oficialiai pranešė bendrovei „Yale“, KLR (toliau – nagrinėjamoji šalis) atstovams ir Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pirminiame tyrime, apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(6)

Komisija oficialiai pranešė bendrovei „Yale“, KLR (toliau – nagrinėjamoji šalis) atstovams ir Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pirminiame tyrime, apie peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pateikti savo nuomonę ir prašyti būti išklausytoms per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

| (7) | Komisija išsiuntė klausimynus bendrovei „Yale“, žinomiems susijusiems Bendrijos pramonės gamintojams, žinomiems Kanados, kuri buvo pasirinkta panašia šalimi pirminiame tyrime, rankinių padėklų krautuvų gamintojams ir žinomiems Indijos ir Malaizijos, kurios pirminiame tyrime buvo nurodytos kaip galima panašios šalies alternatyva, rankinių padėklų krautuvų gamintojams. Komisija bendrovei „Yale“ taip pat išsiuntė rinkos ekonomikos režimo (RER) prašymo formą. |
| --- | --- |

(7)

Komisija išsiuntė klausimynus bendrovei „Yale“, žinomiems susijusiems Bendrijos pramonės gamintojams, žinomiems Kanados, kuri buvo pasirinkta panašia šalimi pirminiame tyrime, rankinių padėklų krautuvų gamintojams ir žinomiems Indijos ir Malaizijos, kurios pirminiame tyrime buvo nurodytos kaip galima panašios šalies alternatyva, rankinių padėklų krautuvų gamintojams. Komisija bendrovei „Yale“ taip pat išsiuntė rinkos ekonomikos režimo (RER) prašymo formą.

| (8) | Klausimynų atsakymus, pastabas ir informaciją pateikė bendrovė „Yale“ ir vienas Bendrijos pramonės gamintojas. |
| --- | --- |

(8)

Klausimynų atsakymus, pastabas ir informaciją pateikė bendrovė „Yale“ ir vienas Bendrijos pramonės gamintojas.

| (9) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga RER ir dempingui nustatyti, nagrinėjo pateiktą informaciją ir toliau nurodytų bendrovių patalpose atliko tikrinamuosius vizitus:






  — | Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, KLR, |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga RER ir dempingui nustatyti, nagrinėjo pateiktą informaciją ir toliau nurodytų bendrovių patalpose atliko tikrinamuosius vizitus:

—

Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, KLR,

| — | Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Vokietija. |
| --- | --- |

—

Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Vokietija.

B.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

1.   Nagrinėjamasis produktas

| (10) | Nagrinėjamojo produkto apibrėžtis atitinka pirminiame tyrime taikytą apibrėžtį, kuri patikslinta Reglamente (EB) Nr. 684/2008. Nagrinėjamasis produktas – tai KLR kilmės rankiniai padėklų krautuvai, nesavaeigiai, naudojami medžiagoms, kurios paprastai dedamos ant padėklų, kelti, ir jų pagrindinės dalys, t. y. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, kurie šiuo metu klasifikuojami KN kodais ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00. Taikant reglamentą, kuriuo nustatytas galutinis antidempingo muitas, nurodytą 1 konstatuojamojoje dalyje, rankiniai padėklų krautuvai yra ratiniai krautuvai su keliamosiomis šakėmis padėklams krauti, suprojektuoti taip, kad naudodamasis lanksčiąja rankena, operatorius galėtų juos stumti, traukti ir valdyti ant lygaus kieto paviršiaus. Rankiniai padėklų krautuvai suprojektuoti taip, kad nuleidžiant ir pakeliant rankeną jais būtų galima pakelti krovinį iki pakankamo aukščio, kad krovinį būtų galima perkelti, ir neturi jokių kitų papildomų funkcijų ar naudojimo paskirčių, tokių kaip, pvz., i) perkelti ir pakelti krovinius arba padėti sandėliuojant krovinius (rankiniai keltuvai); ii) sukrauti vieną padėklą ant kito (rietuvių krautuvai); iii) pakelti krovinį iki darbo lygio (žirkliniai keltuvai); arba iv) pakelti ir pasverti krovinius (sveriamieji keltuvai). |
| --- | --- |

(10)

Nagrinėjamojo produkto apibrėžtis atitinka pirminiame tyrime taikytą apibrėžtį, kuri patikslinta Reglamente (EB) Nr. 684/2008. Nagrinėjamasis produktas – tai KLR kilmės rankiniai padėklų krautuvai, nesavaeigiai, naudojami medžiagoms, kurios paprastai dedamos ant padėklų, kelti, ir jų pagrindinės dalys, t. y. važiuoklė ir hidraulinis mechanizmas, kurie šiuo metu klasifikuojami KN kodais ex 8427 90 00 ir ex 8431 20 00. Taikant reglamentą, kuriuo nustatytas galutinis antidempingo muitas, nurodytą 1 konstatuojamojoje dalyje, rankiniai padėklų krautuvai yra ratiniai krautuvai su keliamosiomis šakėmis padėklams krauti, suprojektuoti taip, kad naudodamasis lanksčiąja rankena, operatorius galėtų juos stumti, traukti ir valdyti ant lygaus kieto paviršiaus. Rankiniai padėklų krautuvai suprojektuoti taip, kad nuleidžiant ir pakeliant rankeną jais būtų galima pakelti krovinį iki pakankamo aukščio, kad krovinį būtų galima perkelti, ir neturi jokių kitų papildomų funkcijų ar naudojimo paskirčių, tokių kaip, pvz., i) perkelti ir pakelti krovinius arba padėti sandėliuojant krovinius (rankiniai keltuvai); ii) sukrauti vieną padėklą ant kito (rietuvių krautuvai); iii) pakelti krovinį iki darbo lygio (žirkliniai keltuvai); arba iv) pakelti ir pasverti krovinius (sveriamieji keltuvai).

2.   Panašus produktas

| (11) | Atlikus šią peržiūrą nustatyta, kad KLR bendrovės „Yale“ pagaminti ir Kinijos rinkoje parduoti RPK turi tas pačias pagrindines fizines savybes ir paskirtį kaip ir į Bendriją eksportuoti RPK. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(11)

Atlikus šią peržiūrą nustatyta, kad KLR bendrovės „Yale“ pagaminti ir Kinijos rinkoje parduoti RPK turi tas pačias pagrindines fizines savybes ir paskirtį kaip ir į Bendriją eksportuoti RPK. Todėl šie produktai laikomi panašiais, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

C.   TYRIMO REZULTATAI

1.   Rinkos ekonomikos režimas (RER)

| (12) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal to paties straipsnio 1–6 dalis tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, t. y. kai jie įrodo, kad panašus produktas gaminamas ir parduodamas rinkos ekonomikos sąlygomis. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:






  1) | verslo sprendimai priimami ir išlaidos planuojamos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atspindi rinkos vertę; |
| --- | --- | --- |

(12)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu antidempingo tyrimuose dėl KLR kilmės importo normalioji vertė nustatoma pagal to paties straipsnio 1–6 dalis tiems eksportuojantiems gamintojams, kurie, kaip buvo nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte išdėstytus kriterijus, t. y. kai jie įrodo, kad panašus produktas gaminamas ir parduodamas rinkos ekonomikos sąlygomis. Trumpai ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti kriterijai:

1)

verslo sprendimai priimami ir išlaidos planuojamos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be didelio valstybės kišimosi, o sąnaudos atspindi rinkos vertę;

| 2) | įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) ir kurie yra taikomi visais tikslais, rinkinį; |
| --- | --- |

2)

įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos dokumentų, kurių nepriklausomas auditas buvo atliktas pagal tarptautinius apskaitos standartus (toliau – TAS) ir kurie yra taikomi visais tikslais, rinkinį;

| 3) | nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; |
| --- | --- |

3)

nėra jokių didelių iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos;

| 4) | bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir pastovumą; |
| --- | --- |

4)

bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir pastovumą;

| 5) | valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą. |
| --- | --- |

5)

valiutos keitimo kursas nustatomas pagal rinkos kursą.

| (13) | Bendrovė „Yale“ kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą eksportuojančių gamintojų RER prašymo formą. |
| --- | --- |

(13)

Bendrovė „Yale“ kreipėsi dėl RER taikymo pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktą ir per nustatytą laikotarpį pateikė užpildytą eksportuojančių gamintojų RER prašymo formą.

| (14) | Komisija surinko visą, jos nuomone, būtiną informaciją ir tiriamosios bendrovės patalpose patikrino visą RER prašyme pateiktą informaciją. |
| --- | --- |

(14)

Komisija surinko visą, jos nuomone, būtiną informaciją ir tiriamosios bendrovės patalpose patikrino visą RER prašyme pateiktą informaciją.

| (15) | Bendrovė „Yale“ neįrodė, kad atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Bendrovė neatitiko 1 ir 2 kriterijų. |
| --- | --- |

(15)

Bendrovė „Yale“ neįrodė, kad atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus. Bendrovė neatitiko 1 ir 2 kriterijų.

| (16) | Dėl 1 kriterijaus vietoje buvo nustatyta, kad į bendrovės įstatus įtraukti aiškūs pardavimo vidaus rinkoje apribojimai – bendrovė įpareigota 100 % produkcijos parduoti užsienio rinkoje. Bendrovė „Yale“ paprieštaravo, kad tie apribojimai niekada neturėjo didelės svarbos, nes PTL ji tam tikrus mažus kiekius pardavė ir vidaus rinkoje. Tačiau bendrovė negalėjo pateikti konkrečių įrodymų, kad de facto ir de jure jai nebuvo taikomas pirmiau minėtas įstatuose išdėstytas apribojimas. Be to, vietoje buvo rasta valstybės įtakos bendrovės sprendimams dėl pardavimo eksportui įrodymų. Buvo nustatyta, kad nuo 2002 m. bendrovė „Yale“ naudojasi 50 % sumažintu pelno mokesčiu. Šis mokesčio sumažinimas galimas dėl atitinkamų pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių užsienio investicijų arba užsienio bendrovėms. Taisyklėmis nustatyta, kad užsienio investicijų bendrovės, užsiimančios eksportu, kaip bendrovė „Yale“, kurių pardavimas eksportui sudaro daugiau kaip 70 % viso metinio pardavimo, pasibaigus bendrovės pelno mokesčio lengvatos laikotarpiui, turi teisę pasinaudoti 50 % sumažintu mokesčiu. Todėl aišku, kad bendrovė „Yale“ verslo sprendimus dėl pardavimo eksportui priima vadovaudamasi ne tik rinkos pasiūla ir paklausa. Bendrovė patiria didelę valstybės įtaką, daromą tam tikras mokesčių lengvatas suteikiant su aiškia sąlyga, kad bendrovė priima tam tikrus verslo sprendimus dėl pardavimo vidaus rinkoje ir eksportui. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, buvo padaryta išvada, kad bendrovė neįrodė atitinkanti 1 kriterijų. |
| --- | --- |

(16)

Dėl 1 kriterijaus vietoje buvo nustatyta, kad į bendrovės įstatus įtraukti aiškūs pardavimo vidaus rinkoje apribojimai – bendrovė įpareigota 100 % produkcijos parduoti užsienio rinkoje. Bendrovė „Yale“ paprieštaravo, kad tie apribojimai niekada neturėjo didelės svarbos, nes PTL ji tam tikrus mažus kiekius pardavė ir vidaus rinkoje. Tačiau bendrovė negalėjo pateikti konkrečių įrodymų, kad de facto ir de jure jai nebuvo taikomas pirmiau minėtas įstatuose išdėstytas apribojimas. Be to, vietoje buvo rasta valstybės įtakos bendrovės sprendimams dėl pardavimo eksportui įrodymų. Buvo nustatyta, kad nuo 2002 m. bendrovė „Yale“ naudojasi 50 % sumažintu pelno mokesčiu. Šis mokesčio sumažinimas galimas dėl atitinkamų pelno mokesčio įstatymo įgyvendinimo taisyklių užsienio investicijų arba užsienio bendrovėms. Taisyklėmis nustatyta, kad užsienio investicijų bendrovės, užsiimančios eksportu, kaip bendrovė „Yale“, kurių pardavimas eksportui sudaro daugiau kaip 70 % viso metinio pardavimo, pasibaigus bendrovės pelno mokesčio lengvatos laikotarpiui, turi teisę pasinaudoti 50 % sumažintu mokesčiu. Todėl aišku, kad bendrovė „Yale“ verslo sprendimus dėl pardavimo eksportui priima vadovaudamasi ne tik rinkos pasiūla ir paklausa. Bendrovė patiria didelę valstybės įtaką, daromą tam tikras mokesčių lengvatas suteikiant su aiškia sąlyga, kad bendrovė priima tam tikrus verslo sprendimus dėl pardavimo vidaus rinkoje ir eksportui. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, buvo padaryta išvada, kad bendrovė neįrodė atitinkanti 1 kriterijų.

| (17) | Dėl 2 kriterijaus vietoje buvo nustatyta, kad nesilaikoma pagrindinių Tarptautinės apskaitos standartų principų (t. y. kaupiamojo principo, valiutų keitimo politikos, neteisingai rodoma finansinė padėtis, pasinaudota specialiai tyrimui parengtomis sąskaitomis) tiek apskaitoje, tiek atliekant auditą, dėl to kyla abejonių dėl bendrovės apskaitos patikimumo. Todėl padaryta išvada, kad bendrovė neįrodė atitinkanti 2 kriterijų. |
| --- | --- |

(17)

Dėl 2 kriterijaus vietoje buvo nustatyta, kad nesilaikoma pagrindinių Tarptautinės apskaitos standartų principų (t. y. kaupiamojo principo, valiutų keitimo politikos, neteisingai rodoma finansinė padėtis, pasinaudota specialiai tyrimui parengtomis sąskaitomis) tiek apskaitoje, tiek atliekant auditą, dėl to kyla abejonių dėl bendrovės apskaitos patikimumo. Todėl padaryta išvada, kad bendrovė neįrodė atitinkanti 2 kriterijų.

| (18) | Bendrovei „Yale“ ir Bendrijos pramonei buvo suteikta galimybė teikti pastabas dėl pirmiau išdėstytų faktų. Dėl pirmiau išdėstytų faktų bendrovė „Yale“ nepateikė jokių konkrečių pastabų, bendras pastabas pateikė vienas Bendrijos pramonės gamintojas. |
| --- | --- |

(18)

Bendrovei „Yale“ ir Bendrijos pramonei buvo suteikta galimybė teikti pastabas dėl pirmiau išdėstytų faktų. Dėl pirmiau išdėstytų faktų bendrovė „Yale“ nepateikė jokių konkrečių pastabų, bendras pastabas pateikė vienas Bendrijos pramonės gamintojas.

| (19) | Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad bendrovė „Yale“ neįrodė atitinkanti visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, todėl RER jai negalėjo būti taikomas. |
| --- | --- |

(19)

Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, padaryta išvada, kad bendrovė „Yale“ neįrodė atitinkanti visus pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, todėl RER jai negalėjo būti taikomas.

2.   Individualus režimas (IR)

| (20) | Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu visoje šalies teritorijoje galiojantis muitas prireikus nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus ir todėl joms galima taikyti IR. |
| --- | --- |

(20)

Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu visoje šalies teritorijoje galiojantis muitas prireikus nustatomas šalims, kurioms taikomas minėtas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės gali įrodyti, kad jos atitinka visus pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytus kriterijus ir todėl joms galima taikyti IR.

| (21) | Bendrovė „Yale“ taip pat pateikė prašymą dėl IR, jeigu jai nebūtų taikomas RER. |
| --- | --- |

(21)

Bendrovė „Yale“ taip pat pateikė prašymą dėl IR, jeigu jai nebūtų taikomas RER.

| (22) | Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad ši bendrovė neatitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytų reikalavimų. Kaip tai išsamiai nurodyta 16 konstatuojamojoje dalyje, atlikus patikrinimus vietoje paaiškėjo, kad bendrovė negalėjo laisvai spręsti dėl eksportuojamo kiekio ir pardavimo sąlygų. Kaip paaiškinta pirmiau, bendrovės sprendimai dėl pardavimo vidaus rinkoje ir eksportui buvo susiję su valstybės nustatytais pardavimo apribojimais, išdėstytais bendrovės įstatuose. Todėl padaryta išvada, kad IR bendrovei negalėjo būti taikomas. |
| --- | --- |

(22)

Remiantis turima informacija buvo nustatyta, kad ši bendrovė neatitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje nustatytų reikalavimų. Kaip tai išsamiai nurodyta 16 konstatuojamojoje dalyje, atlikus patikrinimus vietoje paaiškėjo, kad bendrovė negalėjo laisvai spręsti dėl eksportuojamo kiekio ir pardavimo sąlygų. Kaip paaiškinta pirmiau, bendrovės sprendimai dėl pardavimo vidaus rinkoje ir eksportui buvo susiję su valstybės nustatytais pardavimo apribojimais, išdėstytais bendrovės įstatuose. Todėl padaryta išvada, kad IR bendrovei negalėjo būti taikomas.

3.   Dempingo skirtumas per PTL

| (23) | Kaip aprašyta 18 ir 22 konstatuojamosiose dalyse, bendrovei „Yale“ nebuvo taikytas nei RER, nei IR. Todėl bendrovės „Yale“ padėtis, palyginti su pirminiu tyrimu, nepasikeitė. Šiuo klausimu reikėtų priminti, kad, kaip nurodyta 4 konstatuojamojoje dalyje, ši peržiūra skirta tik su bendrove „Yale“ susijusiam dempingui tirti. Kadangi nei RER, nei IR netaikomas, atliekant šią peržiūrą bendrovei „Yale“ negalima nustatyti naujo dempingo skirtumo (nei didesnio, nei mažesnio už taikomą). Galiausiai, taip pat svarbu pažymėti, kad per pirminį tyrimą bendrovė „Yale“ buvo žinomas eksportuojantis KLR gamintojas, kurį, inicijuodama pirminį tyrimą, Komisija oficialiai informavo, tačiau jis nebendradarbiavo. Pirminiame tyrime bendradarbiavo penki eksportuojantys gamintojai, kurių vienam buvo taikomas RER, o kitiems keturiems – IR. Bendrovei „Yale“ taikomas visoje šalies teritorijoje nustatytas dempingo skirtumas, taikomas visiems eksportuotojams, kurie nebendradarbiavo per pirminį tyrimą. |
| --- | --- |

(23)

Kaip aprašyta 18 ir 22 konstatuojamosiose dalyse, bendrovei „Yale“ nebuvo taikytas nei RER, nei IR. Todėl bendrovės „Yale“ padėtis, palyginti su pirminiu tyrimu, nepasikeitė. Šiuo klausimu reikėtų priminti, kad, kaip nurodyta 4 konstatuojamojoje dalyje, ši peržiūra skirta tik su bendrove „Yale“ susijusiam dempingui tirti. Kadangi nei RER, nei IR netaikomas, atliekant šią peržiūrą bendrovei „Yale“ negalima nustatyti naujo dempingo skirtumo (nei didesnio, nei mažesnio už taikomą). Galiausiai, taip pat svarbu pažymėti, kad per pirminį tyrimą bendrovė „Yale“ buvo žinomas eksportuojantis KLR gamintojas, kurį, inicijuodama pirminį tyrimą, Komisija oficialiai informavo, tačiau jis nebendradarbiavo. Pirminiame tyrime bendradarbiavo penki eksportuojantys gamintojai, kurių vienam buvo taikomas RER, o kitiems keturiems – IR. Bendrovei „Yale“ taikomas visoje šalies teritorijoje nustatytas dempingo skirtumas, taikomas visiems eksportuotojams, kurie nebendradarbiavo per pirminį tyrimą.

D.   PERŽIŪROS PABAIGA

| (24) | Atsižvelgiant į atlikto tyrimo rezultatus, peržiūra turi būti baigta nekeičiant bendrovei „Yale“ taikytino muito dydžio; jis turi likti toks, kaip atlikus pirminį tyrimą nustatyta galutinė antidempingo muito norma, t. y. 46,7 %. |
| --- | --- |

(24)

Atsižvelgiant į atlikto tyrimo rezultatus, peržiūra turi būti baigta nekeičiant bendrovei „Yale“ taikytino muito dydžio; jis turi likti toks, kaip atlikus pirminį tyrimą nustatyta galutinė antidempingo muito norma, t. y. 46,7 %.

E.   ATSKLEIDIMAS

| (25) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta baigti šią peržiūrą ir bendrovės „Yale“ pagamintiems importuojamiems RPK toliau taikyti galiojantį antidempingo muitą. |
| --- | --- |

(25)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo pranešta apie pagrindinius faktus ir aplinkybes, kurių pagrindu ketinta baigti šią peržiūrą ir bendrovės „Yale“ pagamintiems importuojamiems RPK toliau taikyti galiojantį antidempingo muitą.

| (26) | Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabų. Pastabų, dėl kurių reikėtų pakeisti išvadas, negauta. |
| --- | --- |

(26)

Visoms suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti pastabų. Pastabų, dėl kurių reikėtų pakeisti išvadas, negauta.

| (27) | Atskleidus informaciją, bendrovė „Yale“ pareiškė, kad jai turėjo būti taikytas IR. Tačiau pateikti argumentai buvo pagrįsti netinkamai ir negalėjo paneigti 16 ir 22 konstatuojamosiose dalyse aprašytų tyrimo rezultatų. Be to, 2009 m. sausio 22 d. raštu Komisijai bendrovė „Yale“ atsiėmė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą. |
| --- | --- |

(27)

Atskleidus informaciją, bendrovė „Yale“ pareiškė, kad jai turėjo būti taikytas IR. Tačiau pateikti argumentai buvo pagrįsti netinkamai ir negalėjo paneigti 16 ir 22 konstatuojamosiose dalyse aprašytų tyrimo rezultatų. Be to, 2009 m. sausio 22 d. raštu Komisijai bendrovė „Yale“ atsiėmė prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą.

| (28) | Todėl ši peržiūra baigiama nedarant jokių Reglamento (EB) Nr. 1174/2005 pakeitimų, |
| --- | --- |

(28)

Todėl ši peržiūra baigiama nedarant jokių Reglamento (EB) Nr. 1174/2005 pakeitimų,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ,

1 straipsnis

Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 11 straipsnio 3 dalį inicijuota dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos kilmės rankiniams padėklų krautuvams ir jų pagrindinėms dalims, peržiūra baigiama nekeičiant galiojančių antidempingo priemonių.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. NEČAS

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 189, 2005 7 21, p. 1.

2

(3)  OL L 192, 2008 7 19, p. 1.

3

(4)  OL C 308, 2007 12 19, p. 15.

4

---

| 12.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 67/5

---

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 189/2009

2009 m. kovo 9 d.

iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1425/2006, nustatantį galutinį antidempingo muitą tam tikriems importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos ir Tailando kilmės plastikiniams maišeliams ir krepšeliams ir nutraukiantį tyrimą dėl tam tikrų Malaizijos kilmės plastikinių maišelių ir krepšelių importo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/1996 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas),

atsižvelgdama į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1425/2006 (2), ypač į jo 2 straipsnį,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

A.   ANKSTESNĖ PROCEDŪRA

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 1425/2006 Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems į Bendriją importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) ir Tailando kilmės plastikiniams maišeliams ir krepšeliams, kurių KN kodai yra ex 3923 21 00 (TARIC kodas 3923210020), ex 3923 29 10 (TARIC kodas 3923291020) ir ex 3923 29 90 (TARIC kodas 3923299020). Atsižvelgiant į tai, kad atliekant tyrimą, po kurio nustatytas antidempingo muitas (toliau – pradinis tyrimas), buvo daug bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, buvo atrinkti tam tikri Kinijos ir Tailando eksportuojantys gamintojai ir atrinktoms bendrovėms buvo nustatytos individualios 4,8–14,3 % muito normos, kitoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms KLR bendrovėms buvo nustatyta 8,4 % muito norma, o neatrinktoms bendradarbiaujančioms Tailando bendrovėms – 7,9 % muito norma. Bendrovėms, kurios nepranešė apie save arba nebendradarbiavo atliekant tyrimą, buvo nustatytos 28,8 % (KLR bendrovėms) ir 14,3 % (Tailando bendrovėms) muito normos. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 1425/2006 Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą tam tikriems į Bendriją importuojamiems Kinijos Liaudies Respublikos (KLR) ir Tailando kilmės plastikiniams maišeliams ir krepšeliams, kurių KN kodai yra ex 3923 21 00 (TARIC kodas 3923210020), ex 3923 29 10 (TARIC kodas 3923291020) ir ex 3923 29 90 (TARIC kodas 3923299020). Atsižvelgiant į tai, kad atliekant tyrimą, po kurio nustatytas antidempingo muitas (toliau – pradinis tyrimas), buvo daug bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, buvo atrinkti tam tikri Kinijos ir Tailando eksportuojantys gamintojai ir atrinktoms bendrovėms buvo nustatytos individualios 4,8–14,3 % muito normos, kitoms neatrinktoms bendradarbiaujančioms KLR bendrovėms buvo nustatyta 8,4 % muito norma, o neatrinktoms bendradarbiaujančioms Tailando bendrovėms – 7,9 % muito norma. Bendrovėms, kurios nepranešė apie save arba nebendradarbiavo atliekant tyrimą, buvo nustatytos 28,8 % (KLR bendrovėms) ir 14,3 % (Tailando bendrovėms) muito normos.

| (2) | Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatyta, kad naujajam KLR ar Tailando eksportuojančiam gamintojui pateikus Komisijai pakankamai įrodymų, kad:






  — | tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d.) jis neeksportavo į Bendriją 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų produktų (pirmasis kriterijus), |
| --- | --- | --- |

(2)

Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatyta, kad naujajam KLR ar Tailando eksportuojančiam gamintojui pateikus Komisijai pakankamai įrodymų, kad:

—

tiriamuoju laikotarpiu (nuo 2004 m. balandžio 1 d. iki 2005 m. kovo 31 d.) jis neeksportavo į Bendriją 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų produktų (pirmasis kriterijus),

| — | jis nėra susijęs nė su vienu KLR arba Tailando eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos antidempingo priemonės (antrasis kriterijus), ir |
| --- | --- |

—

jis nėra susijęs nė su vienu KLR arba Tailando eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos šiuo reglamentu nustatytos antidempingo priemonės (antrasis kriterijus), ir

| — | jis faktiškai eksportavo į Bendriją nagrinėjamąjį produktą pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, kuriuo remiantis buvo nustatytos priemonės, arba yra neatšaukiamai įsipareigojęs eksportuoti į Bendriją didelius kiekius (trečiasis kriterijus), |
| --- | --- |

—

jis faktiškai eksportavo į Bendriją nagrinėjamąjį produktą pasibaigus tiriamajam laikotarpiui, kuriuo remiantis buvo nustatytos priemonės, arba yra neatšaukiamai įsipareigojęs eksportuoti į Bendriją didelius kiekius (trečiasis kriterijus),

šio reglamento 1 straipsnį galima iš dalies keisti, nustatant tokiam naujajam eksportuojančiam gamintojui muito normą, taikomą neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, t. y. 8,4 % muito normą Kinijos bendrovėms ir 7,9 % muito normą Tailando bendrovėms.

B.   NAUJŲJŲ EKSPORTUOJANČIŲ GAMINTOJŲ PRAŠYMAI

| (3) | Septynios bendrovės (penkios KLR bendrovės ir dvi Tailando bendrovės) pateikė prašymus suteikti joms tokį patį statusą kaip ir pradiniame tyrime bendradarbiavusioms neatrinktoms bendrovėms (toliau – naujojo eksportuojančio gamintojo statusas). |
| --- | --- |

(3)

Septynios bendrovės (penkios KLR bendrovės ir dvi Tailando bendrovės) pateikė prašymus suteikti joms tokį patį statusą kaip ir pradiniame tyrime bendradarbiavusioms neatrinktoms bendrovėms (toliau – naujojo eksportuojančio gamintojo statusas).

| (4) | Siekiant nustatyti, ar šios septynios bendrovės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatytus kriterijus naujojo eksportuojančio gamintojo statusui suteikti, buvo atliktas tyrimas. |
| --- | --- |

(4)

Siekiant nustatyti, ar šios septynios bendrovės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatytus kriterijus naujojo eksportuojančio gamintojo statusui suteikti, buvo atliktas tyrimas.

| (5) | Visiems septyniems pareiškėjams buvo išsiųsta paraiškos forma ir paprašyta pateikti įrodymų, kad jie atitinka minėtus tris kriterijus. |
| --- | --- |

(5)

Visiems septyniems pareiškėjams buvo išsiųsta paraiškos forma ir paprašyta pateikti įrodymų, kad jie atitinka minėtus tris kriterijus.

| (6) | Dvi Kinijos bendrovės, prašiusios suteikti naujojo eksportuojančio gamintojo statusą, nepateikė prašomos informacijos. Todėl nebuvo galimybės patikrinti, ar šios bendrovės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatytus kriterijus, ir jų prašymai turėjo būti atmesti. |
| --- | --- |

(6)

Dvi Kinijos bendrovės, prašiusios suteikti naujojo eksportuojančio gamintojo statusą, nepateikė prašomos informacijos. Todėl nebuvo galimybės patikrinti, ar šios bendrovės atitinka Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje nustatytus kriterijus, ir jų prašymai turėjo būti atmesti.

| (7) | Viena Tailando bendrovė pateikė klaidingą informaciją, todėl jos prašymas atmestas. |
| --- | --- |

(7)

Viena Tailando bendrovė pateikė klaidingą informaciją, todėl jos prašymas atmestas.

| (8) | Viena Tailando bendrovė tiriamuoju laikotarpiu eksportavo nagrinėjamąjį produktą į Bendriją. Todėl ji neatitiko pirmojo kriterijaus ir jos prašymas atmestas. |
| --- | --- |

(8)

Viena Tailando bendrovė tiriamuoju laikotarpiu eksportavo nagrinėjamąjį produktą į Bendriją. Todėl ji neatitiko pirmojo kriterijaus ir jos prašymas atmestas.

| (9) | Manoma, kad įrodymų, kuriuos pateikė kiti trys Kinijos eksportuojantys gamintojai, pakanka įrodyti, kad jie atitinka Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje išdėstytus kriterijus ir todėl jiems nustatoma muito norma, taikoma neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms (t. y. 8,4 % muito norma, taikoma Kinijos bendrovėms) ir jų pavadinimai įtraukiami į eksportuojančių gamintojų sąrašą, pateiktą Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 I priede. |
| --- | --- |

(9)

Manoma, kad įrodymų, kuriuos pateikė kiti trys Kinijos eksportuojantys gamintojai, pakanka įrodyti, kad jie atitinka Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 2 straipsnyje išdėstytus kriterijus ir todėl jiems nustatoma muito norma, taikoma neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms (t. y. 8,4 % muito norma, taikoma Kinijos bendrovėms) ir jų pavadinimai įtraukiami į eksportuojančių gamintojų sąrašą, pateiktą Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 I priede.

| (10) | Pareiškėjams ir Bendrijos pramonei buvo pranešta apie nagrinėjant nustatytus faktus ir suteikta galimybė pateikti pastabas. |
| --- | --- |

(10)

Pareiškėjams ir Bendrijos pramonei buvo pranešta apie nagrinėjant nustatytus faktus ir suteikta galimybė pateikti pastabas.

| (11) | Visi suinteresuotųjų šalių pateikti argumentai ir pastabos buvo išnagrinėti ir į juos, prireikus, buvo tinkamai atsižvelgta, |
| --- | --- |

(11)

Visi suinteresuotųjų šalių pateikti argumentai ir pastabos buvo išnagrinėti ir į juos, prireikus, buvo tinkamai atsižvelgta,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Į Kinijos Liaudies Respublikos gamintojų sąrašą, pateiktą Reglamento (EB) Nr. 1425/2006 I priede, įtraukiamos šios bendrovės:

| Bendrovė | Miestas |
| --- | --- |
| Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory | Huizhou |
| Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd. | Shenzhen |
| Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd. | Nanan |

Bendrovė

Miestas

Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory

Huizhou

Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd.

Shenzhen

Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd.

Nanan

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 9 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

P. NEČAS

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL L 270, 2006 9 29, p. 4.

2

---

| 12.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 67/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 67/7

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 190/2009

2009 m. kovo 11 d.

kuriuo nustatomos standartinės importo vertės, skirtos tam tikrų vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (2), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

Reglamente (EB) Nr. 1580/2007, taikant daugiašalių derybų dėl prekybos Urugvajaus raunde rezultatus, yra numatyti kriterijai, kuriuos Komisija taiko nustatydama standartines importo iš trečiųjų šalių vertes produktams ir laikotarpiams, išvardytiems minėto reglamento XV priedo A dalyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje minimos standartinės importo vertės yra nustatytos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2009 m. kovo 12 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 11 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

2

---

PRIEDAS

Standartinės importo vertės, skirtos kai kurių vaisių ir daržovių įvežimo kainai nustatyti

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | JO | 78,3 |
| MA | 64,4 |
| TN | 134,4 |
| TR | 101,2 |
| ZZ | 94,6 |
| 0707 00 05 | EG | 147,3 |
| JO | 166,9 |
| MA | 93,4 |
| MK | 133,4 |
| TR | 147,6 |
| ZZ | 137,7 |
| 0709 90 70 | JO | 249,0 |
| MA | 58,8 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 132,7 |
| 0709 90 80 | EG | 74,5 |
| ZZ | 74,5 |
| 0805 10 20 | EG | 42,0 |
| IL | 52,8 |
| MA | 45,2 |
| TN | 56,6 |
| TR | 62,9 |
| ZZ | 51,9 |
| 0805 50 10 | EG | 51,3 |
| MA | 61,0 |
| TR | 46,2 |
| ZZ | 52,8 |
| 0808 10 80 | AR | 103,2 |
| CA | 86,3 |
| CL | 100,5 |
| CN | 85,4 |
| MK | 22,7 |
| US | 119,3 |
| UY | 68,9 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 144,0 |
| CN | 46,0 |
| US | 105,7 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 94,9 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

JO

78,3

MA

64,4

TN

134,4

TR

101,2

ZZ

94,6

0707 00 05

EG

147,3

JO

166,9

MA

93,4

MK

133,4

TR

147,6

ZZ

137,7

0709 90 70

JO

249,0

MA

58,8

TR

90,4

ZZ

132,7

0709 90 80

EG

74,5

ZZ

74,5

0805 10 20

EG

42,0

IL

52,8

MA

45,2

TN

56,6

TR

62,9

ZZ

51,9

0805 50 10

EG

51,3

MA

61,0

TR

46,2

ZZ

52,8

0808 10 80

AR

103,2

CA

86,3

CL

100,5

CN

85,4

MK

22,7

US

119,3

UY

68,9

ZZ

83,8

0808 20 50

AR

81,0

CL

144,0

CN

46,0

US

105,7

ZA

97,6

ZZ

94,9

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ atitinka „kitas šalis“.

---

| 12.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 67/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 67/9

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 191/2009

2009 m. kovo 11 d.

kuriuo nustatomas pagal tarifines kvotas ir susitarimus dėl lengvatinio režimo cukraus sektoriaus produktams importuoti išduodamų licencijų, kurių paraiškos pateiktos nuo 2 d. iki 2009 m. kovo 6 d., paskirstymo koeficientas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007, nustatantį bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas („Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas“) (1),

atsižvelgdama į 2006 m. birželio 28 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 950/2006, nustatantį išsamias tam tikrų tarifinių kvotų ir lengvatinių susitarimų, taikomų cukraus sektoriaus produktų importui ir rafinavimui 2006–2007, 2007–2008 ir 2008–2009 prekybos metais, taikymo taisykles (2), ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Importo licencijų paraiškose, kompetentingoms valdžios institucijoms pateiktose nuo 2 d. iki 2009 m. kovo 6 d. pagal Reglamentą (EB) Nr. 950/2006 ir (arba) 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 508/2006 dėl rafinavimo įmonėms skirto žaliavinio cukranendrių cukraus importo į Bulgariją ir Rumuniją 2006–2007, 2007–2008 ir 2008–2009 prekybos metais tarifinių kvotų atidarymo (3), pagal 09.4341 (2008–2009) eilės numerį nurodomas kiekis yra lygus arba didesnis nei skirtas kiekis. |
| --- | --- |

(1)

Importo licencijų paraiškose, kompetentingoms valdžios institucijoms pateiktose nuo 2 d. iki 2009 m. kovo 6 d. pagal Reglamentą (EB) Nr. 950/2006 ir (arba) 2007 m. gegužės 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 508/2006 dėl rafinavimo įmonėms skirto žaliavinio cukranendrių cukraus importo į Bulgariją ir Rumuniją 2006–2007, 2007–2008 ir 2008–2009 prekybos metais tarifinių kvotų atidarymo (3), pagal 09.4341 (2008–2009) eilės numerį nurodomas kiekis yra lygus arba didesnis nei skirtas kiekis.

| (2) | Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija turėtų nustatyti paskirstymo koeficientą, leidžiantį proporcingai turimam kiekiui išduoti licencijas ir pranešti valstybėms narėms, kad nustatyta riba pasiekta, |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija turėtų nustatyti paskirstymo koeficientą, leidžiantį proporcingai turimam kiekiui išduoti licencijas ir pranešti valstybėms narėms, kad nustatyta riba pasiekta,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Pagal importo licencijų paraiškas, pateiktas nuo 2 d. iki 2009 m. kovo 6 d., remiantis Reglamento (EB) Nr. 950/2006 4 straipsnio 2 dalimi ir (arba) Reglamento (EB) Nr. 508/2007 3 straipsniu, licencijos išduodamos šio reglamento priede nurodytam kiekiui.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 11 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 299, 2007 11 16, p. 1.

1

(2)  OL L 178, 2006 7 1, p. 1.

2

(3)  OL L 122, 2007 5 11, p. 1.

3

---

PRIEDAS

Iš AKR ir Indijos lengvatinėmis sąlygomis įvežamas cukrus

Reglamento (EB) Nr. 950/2006 IV skyrius

2008–2009 prekybos metai

| Eilės numeris | Valstybė | Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosas | 100 | |
| 09.4332 | Belizas | 0 | Pasiekta |
| 09.4333 | Dramblio Kaulo Krantas | 100 | |
| 09.4334 | Kongo Respublika | 100 | |
| 09.4335 | Fidžis | 100 | |
| 09.4336 | Gajana | 100 | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Pasiekta |
| 09.4338 | Jamaika | 100 | |
| 09.4339 | Kenija | 100 | |
| 09.4340 | Madagaskaras | 100 | |
| 09.4341 | Malavis | 53,3492 | Pasiekta |
| 09.4342 | Mauricijus | 100 | |
| 09.4343 | Mozambikas | 0 | Pasiekta |
| 09.4344 | Sent Kitsas ir Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinamas | — | |
| 09.4346 | Svazilandas | 0 | Pasiekta |
| 09.4347 | Tanzanija | 100 | |
| 09.4348 | Trinidadas ir Tobagas | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabvė | 0 | Pasiekta |

Eilės numeris

Valstybė

Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4331

Barbadosas

100

09.4332

Belizas

0

Pasiekta

09.4333

Dramblio Kaulo Krantas

100

09.4334

Kongo Respublika

100

09.4335

Fidžis

100

09.4336

Gajana

100

09.4337

Indija

0

Pasiekta

09.4338

Jamaika

100

09.4339

Kenija

100

09.4340

Madagaskaras

100

09.4341

Malavis

53,3492

Pasiekta

09.4342

Mauricijus

100

09.4343

Mozambikas

0

Pasiekta

09.4344

Sent Kitsas ir Nevis

—

09.4345

Surinamas

—

09.4346

Svazilandas

0

Pasiekta

09.4347

Tanzanija

100

09.4348

Trinidadas ir Tobagas

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

100

09.4351

Zimbabvė

0

Pasiekta

Iš AKR ir Indijos lengvatinėmis sąlygomis įvežamas cukrus

Reglamento (EB) Nr. 950/2006 IV skyrius

2009 liepos–rugsėjo prekybos metai

| Eilės numeris | Valstybė | Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbadosas | — | |
| 09.4332 | Belizas | 100 | |
| 09.4333 | Dramblio Kaulo Krantas | — | |
| 09.4334 | Kongo Respublika | — | |
| 09.4335 | Fidžis | — | |
| 09.4336 | Gajana | — | |
| 09.4337 | Indija | 0 | Pasiekta |
| 09.4338 | Jamaika | — | |
| 09.4339 | Kenija | — | |
| 09.4340 | Madagaskaras | — | |
| 09.4341 | Malavis | — | |
| 09.4342 | Mauricijus | — | |
| 09.4343 | Mozambikas | 100 | |
| 09.4344 | Sent Kitsas ir Nevis | — | |
| 09.4345 | Surinamas | — | |
| 09.4346 | Svazilandas | 100 | |
| 09.4347 | Tanzanija | — | |
| 09.4348 | Trinidadas ir Tobagas | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambija | — | |
| 09.4351 | Zimbabvė | 0 | Pasiekta |

Eilės numeris

Valstybė

Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4331

Barbadosas

—

09.4332

Belizas

100

09.4333

Dramblio Kaulo Krantas

—

09.4334

Kongo Respublika

—

09.4335

Fidžis

—

09.4336

Gajana

—

09.4337

Indija

0

Pasiekta

09.4338

Jamaika

—

09.4339

Kenija

—

09.4340

Madagaskaras

—

09.4341

Malavis

—

09.4342

Mauricijus

—

09.4343

Mozambikas

100

09.4344

Sent Kitsas ir Nevis

—

09.4345

Surinamas

—

09.4346

Svazilandas

100

09.4347

Tanzanija

—

09.4348

Trinidadas ir Tobagas

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambija

—

09.4351

Zimbabvė

0

Pasiekta

Papildomas cukrus

Reglamento (EB) Nr. 950/2006 V skyrius

2008–2009 prekybos metai

| Eilės numeris | Valstybė | Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | Indija | — | |
| 09.4316 | AKR protokolą pasirašiusios šalys | — | |

Eilės numeris

Valstybė

Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4315

Indija

—

09.4316

AKR protokolą pasirašiusios šalys

—

CXL lengvatinis cukrus

Reglamento (EB) Nr. 950/2006 VI skyrius

2008–2009 prekybos metai

| Eilės numeris | Valstybė | Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australija | 0 | Pasiekta |
| 09.4318 | Brazilija | 0 | Pasiekta |
| 09.4319 | Kuba | 0 | Pasiekta |
| 09.4320 | Kitos trečiosios šalys | 0 | Pasiekta |

Eilės numeris

Valstybė

Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4317

Australija

0

Pasiekta

09.4318

Brazilija

0

Pasiekta

09.4319

Kuba

0

Pasiekta

09.4320

Kitos trečiosios šalys

0

Pasiekta

Balkanų cukrus

Reglamento (EB) Nr. 950/2006 VII skyrius

2008–2009 prekybos metai

| Eilės numeris | Valstybė | Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albanija | 100 | |
| 09.4325 | Bosnija ir Hercegovina | 0 | Pasiekta |
| 09.4326 | Serbija ir Kosovas (1) | 100 | |
| 09.4327 | Buvusi Jugoslavijos Respublika Makedonija | 100 | |
| 09.4328 | Kroatija | 100 | |

Eilės numeris

Valstybė

Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4324

Albanija

100

09.4325

Bosnija ir Hercegovina

0

Pasiekta

09.4326

Serbija ir Kosovas (1)

100

09.4327

Buvusi Jugoslavijos Respublika Makedonija

100

09.4328

Kroatija

100

Išskirtinis ir pramoninis cukraus importas

Reglamento (EB) Nr. 950/2006 VIII skyrius

2008–2009 prekybos metai

| Eilės numeris | Tipas | Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Išskirtinis | — | |
| 09.4390 | Pramoninis | 100 | |

Eilės numeris

Tipas

Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4380

Išskirtinis

—

09.4390

Pramoninis

100

Papildomas EPS cukrus

Reglamento (EB) Nr. 950/2006 VIIIa skyrius

2008–2009 prekybos metai

| Eilės numeris | Valstybė | Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Komorai, Madagaskaras, Mauricijus, Seišeliai, Zambija, Zimbabvė | 100 | |
| 09.4432 | Burundis, Kenija, Ruanda, Tanzanija, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Svazilandas | 100 | |
| 09.4434 | Mozambikas | 0 | Pasiekta |
| 09.4435 | Antigva ir Barbuda, Bahamos, Barbadosas, Belizas, Dominika, Dominikos Respublika, Grenada, Gajana, Haitis, Jamaika, Sent Kitsas ir Nevis, Sent Lusija, Sent Vinsentas ir Grenadinai, Surinamas, ir Trinidadas ir Tobagas | 0 | Pasiekta |
| 09.4436 | Dominikos Respublika | 0 | Pasiekta |
| 09.4437 | Fidžis ir Papua Naujoji Gvinėja | 100 | |

Eilės numeris

Valstybė

Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4431

Komorai, Madagaskaras, Mauricijus, Seišeliai, Zambija, Zimbabvė

100

09.4432

Burundis, Kenija, Ruanda, Tanzanija, Uganda

100

09.4433

Svazilandas

100

09.4434

Mozambikas

0

Pasiekta

09.4435

Antigva ir Barbuda, Bahamos, Barbadosas, Belizas, Dominika, Dominikos Respublika, Grenada, Gajana, Haitis, Jamaika, Sent Kitsas ir Nevis, Sent Lusija, Sent Vinsentas ir Grenadinai, Surinamas, ir Trinidadas ir Tobagas

0

Pasiekta

09.4436

Dominikos Respublika

0

Pasiekta

09.4437

Fidžis ir Papua Naujoji Gvinėja

100

Cukraus importas pagal Bulgarijai ir Rumunijai skirtas pereinamojo laikotarpio tarifines kvotas

Reglamento (EB) Nr. 508/2007 1 straipsnis

2008–2009 prekybos metai

| Eilės numeris | Tipas | Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis % | Riba |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgarija | 0 | Pasiekta |
| 09.4366 | Rumunija | 100 | |

Eilės numeris

Tipas

Per savaitę nuo 2.3.2009-6.3.2009 patiektina kiekio dalis %

Riba

09.4365

Bulgarija

0

Pasiekta

09.4366

Rumunija

100

---

(1)  Kaip nustatyta 1999 m. birželio 10 d. Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1244.

---

| 12.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 67/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 67/14

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 192/2009

2009 m. kovo 11 d.

kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 177/2008, nustatančio bendrą verslo registrų sistemą statistikos tikslais, nuostatos dėl Komisijos (Eurostato) ir valstybių narių keitimosi konfidencialiais duomenimis

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 177/2008, nustatantį bendrą verslo registrų sistemą statistikos tikslais ir panaikinantį Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2186/93 (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį,

kadangi:

| (1) | Reglamentu (EB) Nr. 177/2008 nustatoma bendra sistema verslo registrams išimtinai statistikos tikslais, siekiant, kad verslo registrai būtų toliau plėtojami pagal suderintą sistemą. |
| --- | --- |

(1)

Reglamentu (EB) Nr. 177/2008 nustatoma bendra sistema verslo registrams išimtinai statistikos tikslais, siekiant, kad verslo registrai būtų toliau plėtojami pagal suderintą sistemą.

| (2) | Pagal Reglamento (EB) Nr. 177/2008 11 straipsnį būtina nustatyti Komisijai (Eurostatui) perduodamų individualių vienetų ir atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms perduodamų duomenų apie tarptautines įmonių grupes formatą, saugumo ir konfidencialumo priemones bei perdavimo tvarką. |
| --- | --- |

(2)

Pagal Reglamento (EB) Nr. 177/2008 11 straipsnį būtina nustatyti Komisijai (Eurostatui) perduodamų individualių vienetų ir atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms perduodamų duomenų apie tarptautines įmonių grupes formatą, saugumo ir konfidencialumo priemones bei perdavimo tvarką.

| (3) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Tarybos sprendimu 89/382/EEB, Euratomas, įsteigto Statistikos programų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

(3)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Tarybos sprendimu 89/382/EEB, Euratomas, įsteigto Statistikos programų komiteto nuomonę (2),

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Formatas

Komisija (Eurostatas) ir atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos Reglamento (EB) Nr. 177/2008 11 straipsnyje nurodytus duomenis perduoda šio reglamento priedo A dalyje nustatytu formatu.

Kiekvieną kartą teikdamos duomenis Komisija (Eurostatas) ir atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos teikia būtinus elektroninius metaduomenis pagal Europos statistikos sistemos standartus ir tokios struktūros, kuri apibrėžta naujausioje Komisijos (Eurostato) verslo registrų rekomendacijų vadovo versijoje.

2 straipsnis

Konfidencialumo užtikrinimo priemonės

1.   Atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų Komisijai (Eurostatui) perduoti ar iš kitų šaltinių Komisijos (Eurostato) gauti duomenys saugomi tarptautinių įmonių grupių ir jų sudedamųjų vienetų Bendrijos registre (toliau – registras „EuroGroups“).

2.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 177/2008 11 straipsnį perduodamos duomenis Komisijai (Eurostatui) atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos pažymi duomenis, kurie yra konfidencialūs pagal nacionalinės teisės aktus.

3.   Siekdama užtikrinti nuoseklų duomenų registravimą, išimtinai statistikos reikmėms, Komisija (Eurostatas) perduoda valstybių narių, išskyrus duomenis teikiančią šalį, atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms priedo B dalyje nurodytas charakteristikas, įskaitant slaptumo žymas, susijusias su tarptautinėmis įmonių grupėmis ir jų sudedamaisiais vienetais, kai bent vienas grupės vienetų yra tos valstybės narės teritorijoje.

3 straipsnis

Saugumo užtikrinimo priemonės

Komisija (Eurostatas) ir atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos saugo duomenis, kuriuos nacionalinės valdžios institucijų pažymėjo kaip konfidencialius pagal 2 straipsnio 2 dalį, saugioje ribotos ir kontroliuojamos prieigos zonoje. Gavusios prašymą, atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos Komisijai (Eurostatui) teikia informacijos apie susijusiose valstybėse narėse taikomas saugumo priemones. Komisija (Eurostatas) perduoda šią informaciją kitoms valstybės narėms. Komisija (Eurostatas) taip pat teikia nacionalinėms valdžios institucijoms informaciją apie savo saugumo priemones.

Duomenys perduodami šifruota forma saugia Komisijos (Eurostato) konfidencialių duomenų keitimuisi naudojama priemone.

4 straipsnis

Perdavimo tvarka

1.   Atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos ir Komisija (Eurostatas) elektroniniu būdu keičiasi pagal šį reglamentą perduotais duomenimis ir metaduomenimis. Perdavimo formatas turi atitikti Komisijos (Eurostato) nurodytus keitimosi duomenimis standartus. Duomenys perduodami elektroninėmis priemonėmis ir įkeliami į Komisijos (Eurostato) bendrą duomenų prieigą.

2.   Valstybės narės įgyvendina keitimosi duomenimis standartus ir Komisijos (Eurostato) pateiktas gaires laikydamosi šio reglamento reikalavimų.

5 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 11 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 61, 2008 3 5, p. 6.

1

(2)  OL L 181, 1989 6 28, p. 47.

2

---

PRIEDAS

A.   PERDUODAMŲ DUOMENŲ STRUKTŪRA IR PERDAVIMO FORMA

1.   Įvadas

Siekiant veiksmingai tvarkyti duomenis labai svarbu standartizuoti duomenų įrašymo struktūras. Tai būtina norint, kad duomenys būtų teikiami pagal Komisijos (Eurostato) nustatytus keitimosi duomenimis standartus.

Duomenys siunčiami kaip įrašų rinkinys (duomenų rinkinys).

Konfidencialūs duomenys turi būti siunčiami tikrąją vertę įrašius į vertės lauką ir pridėjus žymą, rodančią, kad duomenys yra konfidencialūs pagal 2 straipsnio 2 dalį.

Piniginiai duomenys turi būti išreikšti tūkstančiais nacionalinės valiutos vienetų (euro zonos šalių – eurais). Šalys, kurios rengiasi prisijungti prie euro zonos, pradedant nuo kitų metų po jų įstojimo piniginius duomenis nurodo eurais, o ne nacionaline valiuta.

2.   Duomenų rinkinio identifikatorius

Visi Komisijos (Eurostato) ir nacionalinių valdžios institucijų perduodami duomenų rinkiniai pažymimi taikant pavadinimų tvarką, nurodytą išsamiuose Komisijos (Eurostato) pateikiamuose dokumentuose ir gairėse dėl keitimosi duomenimis standartų.

3.   Duomenų rinkiniai, struktūra ir laukų apibrėžtis

Šiame skirsnyje pateikiamas Komisijos (Eurostato) ir nacionalinių valdžios institucijų perduodamų duomenų rinkinių turinys. Duomenų rinkinių techniniai pavadinimai, struktūra, laukai, kodai ir naudotini atributai pateikiami naujausioje Reglamento (EB) Nr. 177/2008 7 straipsnyje nurodyto Eurostato verslo registrų rekomendacijų vadovo versijoje.

Registro „EuroGroups“ duomenų tvarkymas yra cikliškas procesas, kurį Komisija (Eurostatas) pradeda centralizuotai. Kiekvieno ciklo pabaigoje valstybėse narėse statistinių duomenų rengėjams parengiamas tiriamų vienetų sąrašas.

Kiekvieno ciklo pradžioje Komisija (Eurostatas) perduoda duomenų rinkinius su metaduomenimis, pvz., pagal NACE klasifikatorių, atitinkamoms nacionalinėms statistikos institucijoms (toliau – NSI), siekdama užtikrinti, kad visos šalys turėtų ir naudotų tuos pačius metaduomenis.

3.1.   Pirmas keitimasis duomenimis

Pirmą kartą duomenimis keičiamasi pradėjus tvarkyti naujus juridinių vienetų duomenis, gautus iš privačių pagrindinių registro duomenų teikėjų. Jei yra daugiau kaip vienas teikėjas, su tuo pačiu juridiniu vienetu susiję duomenys susiejami. Komisija (Eurostatas) perduoda NSI šiuos duomenų rinkinius ir informaciją apie susiejimo proceso rezultatus ir juridinius vienetus. NSI perduoda atgal tuos pačius duomenų rinkinius ir pataisytą bei papildytą informaciją, pažymėtą slaptumo žyma.

Duomenų rinkinys ir susiejimo rezultatai

| Turinys | Identifikavimo kodas (1.1)
  Pavadinimas (1.2a)
  Pridėtinės vertės mokesčio (PVM) mokėtojo registracijos numeris arba, jei jo nėra, kitas administracinio identifikavimo kodas (1.3) |
| --- | --- |

Turinys

Identifikavimo kodas (1.1)

Pavadinimas (1.2a)

Pridėtinės vertės mokesčio (PVM) mokėtojo registracijos numeris arba, jei jo nėra, kitas administracinio identifikavimo kodas (1.3)

Duomenų rinkinys su informacija apie juridinius vienetus

| Turinys | Identifikavimo kodas (1.1)
  Pavadinimas (1.2a)
  Kuo išsamesnis adresas (nurodyti pašto kodą) (1.2b)

  Neprivaloma: telefono ir fakso numeriai, el. pašto adresas ir informacija, leidžianti rinkti duomenis elektroniniu būdu (1.2c)
  Pridėtinės vertės mokesčio (PVM) mokėtojo registracijos numeris arba, jei jo nėra, kitas administracinio identifikavimo kodas (1.3)
  Juridinio asmens įsteigimo data arba, fiziniam asmeniui, jo pripažinimo ūkio subjektu data (1.4)
  Data, kai juridinis vienetas nustoja būti įmonės dalimi (kaip nurodyta 3.3 punkte) (1.5)
  Juridinė forma (1.6)
  Nuoroda į Bendrijoje veikiančių ūkio subjektų registrą ir nuoroda į muitinės bylas arba į ne Bendrijos ūkio subjektų registrą (1.7a)

  Neprivaloma: nuoroda į balanso duomenis ir į mokėjimų balanso registrą arba į užsienio tiesioginių investicijų registrą bei nuoroda į ūkių registrą (1.7b)
  Atskirtinės įmonių grupės (4.1), kuriai priklauso vienetas, identifikavimo kodas (1.8) |
| --- | --- |

Turinys

Identifikavimo kodas (1.1)

Pavadinimas (1.2a)

Kuo išsamesnis adresas (nurodyti pašto kodą) (1.2b)

Neprivaloma: telefono ir fakso numeriai, el. pašto adresas ir informacija, leidžianti rinkti duomenis elektroniniu būdu (1.2c)

Pridėtinės vertės mokesčio (PVM) mokėtojo registracijos numeris arba, jei jo nėra, kitas administracinio identifikavimo kodas (1.3)

Juridinio asmens įsteigimo data arba, fiziniam asmeniui, jo pripažinimo ūkio subjektu data (1.4)

Data, kai juridinis vienetas nustoja būti įmonės dalimi (kaip nurodyta 3.3 punkte) (1.5)

Juridinė forma (1.6)

Nuoroda į Bendrijoje veikiančių ūkio subjektų registrą ir nuoroda į muitinės bylas arba į ne Bendrijos ūkio subjektų registrą (1.7a)

Neprivaloma: nuoroda į balanso duomenis ir į mokėjimų balanso registrą arba į užsienio tiesioginių investicijų registrą bei nuoroda į ūkių registrą (1.7b)

Atskirtinės įmonių grupės (4.1), kuriai priklauso vienetas, identifikavimo kodas (1.8)

3.2.   Duomenų šaltinių iš įvairių valstybių narių integravimas

Kitas duomenų tvarkymo žingsnis – Komisijos (Eurostato) atliekamas centralizuotas informacijos iš įvairių valstybių narių integravimas. Ši informacija susijusi su juridinių vienetų kontrole ir nuosavybės teisėmis bei statistiniu vienetu – įmone, kurią apibrėžia valstybės narės ir kurią gali sudaryti vienas ar keli juridiniai vienetai. Komisija (Eurostatas) perduoda šio integravimo rezultatus NSI, kurios perduoda atgal duomenų rinkinius ir pataisytą bei papildytą informaciją, pažymėtą slaptumo žyma.

Duomenų rinkiniai ir informacija apie vienetų kontrolę ir nuosavybės teises

| Turinys | Juridinio vieneto kontroliuojamų juridinių vienetų rezidentų identifikavimo kodai (1.11a)
  Juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto rezidento identifikavimo kodas (1.11b)
  Juridinio vieneto kontroliuojamų juridinių vienetų nerezidentų registracijos šalys (1.12a)
  Juridinio vieneto kontroliuojamų juridinių vienetų nerezidentų identifikavimo kodai arba pavadinimai ir adresai (1.12a)

  Sąlyginai: juridinio vieneto kontroliuojamų juridinių vienetų nerezidentų PVM mokėtojų kodai (1.12b)
  Juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto nerezidento registracijos šalis (1.13a)
  Juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto nerezidento identifikavimo kodas arba pavadinimas ir adresas (1.13a)

  Sąlyginai: juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto nerezidento PVM mokėtojo kodas (1.13b)

  Sąlyginai: juridiniam vienetui priklausančių juridinių vienetų rezidentų identifikavimo kodai ir akcijos (%) (1.14a)

  Sąlyginai: juridinių vienetų rezidentų, kuriems priklauso juridinis vienetas, identifikavimo kodai ir akcijos (%) (1.14b)

  Sąlyginai: juridiniam vienetui priklausančių juridinių vienetų nerezidentų registracijos šalys (1.15)
  Juridiniam vienetui priklausančių juridinių vienetų nerezidentų identifikavimo kodai arba pavadinimai ir adresai bei akcijos (%) (1.15)
  Juridiniam vienetui priklausančių juridinių vienetų nerezidentų PVM mokėtojų kodai (1.15)

  Sąlyginai: juridinių vienetų nerezidentų, kuriems priklauso juridinis vienetas, registracijos šalys (1.16)
  Juridinių vienetų nerezidentų, kuriems priklauso juridinis vienetas, identifikavimo kodai arba pavadinimai ir adresai bei akcijos (%) (1.16)
  Juridinių vienetų nerezidentų, kuriems priklauso juridinis vienetas, PVM mokėtojų kodai (1.16) |
| --- | --- |

Turinys

Juridinio vieneto kontroliuojamų juridinių vienetų rezidentų identifikavimo kodai (1.11a)

Juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto rezidento identifikavimo kodas (1.11b)

Juridinio vieneto kontroliuojamų juridinių vienetų nerezidentų registracijos šalys (1.12a)

Juridinio vieneto kontroliuojamų juridinių vienetų nerezidentų identifikavimo kodai arba pavadinimai ir adresai (1.12a)

Sąlyginai: juridinio vieneto kontroliuojamų juridinių vienetų nerezidentų PVM mokėtojų kodai (1.12b)

Juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto nerezidento registracijos šalis (1.13a)

Juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto nerezidento identifikavimo kodas arba pavadinimas ir adresas (1.13a)

Sąlyginai: juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto nerezidento PVM mokėtojo kodas (1.13b)

Sąlyginai: juridiniam vienetui priklausančių juridinių vienetų rezidentų identifikavimo kodai ir akcijos (%) (1.14a)

Sąlyginai: juridinių vienetų rezidentų, kuriems priklauso juridinis vienetas, identifikavimo kodai ir akcijos (%) (1.14b)

Sąlyginai: juridiniam vienetui priklausančių juridinių vienetų nerezidentų registracijos šalys (1.15)

Juridiniam vienetui priklausančių juridinių vienetų nerezidentų identifikavimo kodai arba pavadinimai ir adresai bei akcijos (%) (1.15)

Juridiniam vienetui priklausančių juridinių vienetų nerezidentų PVM mokėtojų kodai (1.15)

Sąlyginai: juridinių vienetų nerezidentų, kuriems priklauso juridinis vienetas, registracijos šalys (1.16)

Juridinių vienetų nerezidentų, kuriems priklauso juridinis vienetas, identifikavimo kodai arba pavadinimai ir adresai bei akcijos (%) (1.16)

Juridinių vienetų nerezidentų, kuriems priklauso juridinis vienetas, PVM mokėtojų kodai (1.16)

Duomenų rinkinys ir informacija apie įmones

| Turinys | Identifikavimo kodas (3.1)
  Pavadinimas (3.2a)

  Neprivaloma: pašto, el. pašto ir tinklalapio adresai (3.2b)
  Įmonę sudarančio (-ių) juridinio (-ių) vieneto (-ų) identifikavimo kodas (-ai) (3.3)
  Veiklos pradžios data (3.4)
  Veiklos visiško nutraukimo data (3.5)
  Pagrindinės veiklos kodas NACE keturženklio skaitmens lygmeniu (3.6)

  Sąlyginai: antrinės veiklos, jei tokios yra, NACE keturženklio skaitmens lygmeniu (3.7)
  Dirbančiųjų skaičius (3.8)
  Darbuotojų skaičius (3.9a)

  Neprivaloma: darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais (3.9b)
  Apyvarta (3.10 ir neprivaloma: 3.10b)
  Institucinis sektorius ir subsektorius pagal Europos sąskaitų sistemą (3.11)
  Atskirtinės įmonių grupės (4.1), kuriai priklauso įmonė, identifikavimo kodas (3.12) |
| --- | --- |

Turinys

Identifikavimo kodas (3.1)

Pavadinimas (3.2a)

Neprivaloma: pašto, el. pašto ir tinklalapio adresai (3.2b)

Įmonę sudarančio (-ių) juridinio (-ių) vieneto (-ų) identifikavimo kodas (-ai) (3.3)

Veiklos pradžios data (3.4)

Veiklos visiško nutraukimo data (3.5)

Pagrindinės veiklos kodas NACE keturženklio skaitmens lygmeniu (3.6)

Sąlyginai: antrinės veiklos, jei tokios yra, NACE keturženklio skaitmens lygmeniu (3.7)

Dirbančiųjų skaičius (3.8)

Darbuotojų skaičius (3.9a)

Neprivaloma: darbuotojų skaičius, išreikštas visos darbo dienos ekvivalentais (3.9b)

Apyvarta (3.10 ir neprivaloma: 3.10b)

Institucinis sektorius ir subsektorius pagal Europos sąskaitų sistemą (3.11)

Atskirtinės įmonių grupės (4.1), kuriai priklauso įmonė, identifikavimo kodas (3.12)

3.3.   Atskirtinės ir tarptautinės įmonių grupės duomenų rinkimas

Kitas etapas – atskirtinės įmonių grupės ir tarptautinės įmonių grupės duomenų rinkimas. Komisija (Eurostatas) perduoda šio rinkimo rezultatus NSI, kurios perduoda atgal duomenų rinkinius ir pataisytą bei papildytą informaciją, pažymėtą slaptumo žyma.

Ciklo pabaigoje Komisija (Eurostatas) perduoda NSI galutinio atskirtinės įmonių grupės ir tarptautinės įmonių grupės duomenų rinkimo rezultatus. Komisija (Eurostatas) perduoda duomenis valstybių narių, išskyrus duomenis teikiančią šalį, atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms pagal šio priedo B dalyje nurodytas charakteristikas.

Duomenų rinkinys ir informacija apie tarptautines įmonių grupes

| Turinys | Tarptautinės grupės identifikavimo kodas (4.11)
  Tarptautinės grupės pavadinimas (4.12a)

  Neprivaloma: tarptautinės grupės vadovaujančios įmonės buveinės registracijos šalis, pašto, el. pašto ir tinklalapio adresai (4.12b)
  Tarptautinės grupės vadovaujančios įmonės, jei vadovaujanti įmonė yra rezidentė, identifikavimo kodas (4.13a)
  Tarptautinės grupės vadovaujančios įmonės, jei vadovaujanti įmonė yra nerezidentė, registracijos šalis (4.13a)

  Neprivaloma: jei tarptautinei grupei vadovaujanti įmonė yra nerezidentė, jos identifikavimo kodas arba pavadinimas ir adresas (4.13b)

  Neprivaloma: bendras dirbančiųjų skaičius (4.14)

  Neprivaloma: konsoliduota tarptautinė apyvarta (4.15)

  Neprivaloma: šalis, kuri yra pasauliniu mastu priimamų sprendimų centras (4.16)

  Neprivaloma: šalys, kuriose yra įmonės arba vietiniai vienetai (4.17) |
| --- | --- |

Turinys

Tarptautinės grupės identifikavimo kodas (4.11)

Tarptautinės grupės pavadinimas (4.12a)

Neprivaloma: tarptautinės grupės vadovaujančios įmonės buveinės registracijos šalis, pašto, el. pašto ir tinklalapio adresai (4.12b)

Tarptautinės grupės vadovaujančios įmonės, jei vadovaujanti įmonė yra rezidentė, identifikavimo kodas (4.13a)

Tarptautinės grupės vadovaujančios įmonės, jei vadovaujanti įmonė yra nerezidentė, registracijos šalis (4.13a)

Neprivaloma: jei tarptautinei grupei vadovaujanti įmonė yra nerezidentė, jos identifikavimo kodas arba pavadinimas ir adresas (4.13b)

Neprivaloma: bendras dirbančiųjų skaičius (4.14)

Neprivaloma: konsoliduota tarptautinė apyvarta (4.15)

Neprivaloma: šalis, kuri yra pasauliniu mastu priimamų sprendimų centras (4.16)

Neprivaloma: šalys, kuriose yra įmonės arba vietiniai vienetai (4.17)

Duomenų rinkinys ir informacija apie atskirtines įmonių grupes

| Turinys | Atskirtinės grupės identifikavimo kodas (4.1)
  Atskirtinės grupės pavadinimas (4.2a)

  Neprivaloma: atskirtinės grupės vadovaujančios įmonės buveinės pašto, el. pašto ir tinklalapio adresai (4.2b)

  Sąlyginai: atskirtinės grupės vadovaujančios įmonės identifikavimo kodas (4.3)
  Įmonių grupės rūšis (4.4)
  Atskirtinės įmonių grupės veiklos pradžios data (4.5)
  Atskirtinės įmonių grupės veiklos nutraukimo data (4.6)
  Atskirtinės įmonių grupės pagrindinis veiklos kodas NACE dviženklio skaitmens lygmeniu (4.7)

  Neprivaloma: atskirtinės įmonių grupės antrinės veiklos kodas NACE dviženklio skaitmens lygmeniu (4.8)
  Atskirtinėje įmonių grupėje dirbančiųjų skaičius (4.9)

  Neprivaloma: konsoliduota apyvarta (4.10)
  Susivienijimo su atskirtine (juridinių vienetų) grupe data (1.9)
  Atsiskyrimo nuo atskirtinės (juridinių vienetų) grupės data (1.10) |
| --- | --- |

Turinys

Atskirtinės grupės identifikavimo kodas (4.1)

Atskirtinės grupės pavadinimas (4.2a)

Neprivaloma: atskirtinės grupės vadovaujančios įmonės buveinės pašto, el. pašto ir tinklalapio adresai (4.2b)

Sąlyginai: atskirtinės grupės vadovaujančios įmonės identifikavimo kodas (4.3)

Įmonių grupės rūšis (4.4)

Atskirtinės įmonių grupės veiklos pradžios data (4.5)

Atskirtinės įmonių grupės veiklos nutraukimo data (4.6)

Atskirtinės įmonių grupės pagrindinis veiklos kodas NACE dviženklio skaitmens lygmeniu (4.7)

Neprivaloma: atskirtinės įmonių grupės antrinės veiklos kodas NACE dviženklio skaitmens lygmeniu (4.8)

Atskirtinėje įmonių grupėje dirbančiųjų skaičius (4.9)

Neprivaloma: konsoliduota apyvarta (4.10)

Susivienijimo su atskirtine (juridinių vienetų) grupe data (1.9)

Atsiskyrimo nuo atskirtinės (juridinių vienetų) grupės data (1.10)

B.   PAGAL 2 STRAIPSNIO 3 DALĮ PERDUOTINOS CHARAKTERISTIKOS

Išimtinai statistikos reikmėms, Komisija (Eurostatas) perduoda atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms šias valstybių narių, išskyrus duomenis teikiančią šalį, charakteristikas, įskaitant slaptumo žymas, susijusias su tarptautinėmis įmonių grupėmis ir jų sudedamaisiais vienetais, kai bent vienas grupės vienetų yra tos valstybės narės teritorijoje.

| 1.   JURIDINIS VIENETAS |
| --- |
| IDENTIFIKAVIMO CHARAKTERISTIKOS | 1.1 | | Identifikavimo kodas |
| 1.2a | | Pavadinimas |
| 1.2b | | Kuo išsamesnis adresas (įskaitant pašto kodą) |
| 1.2c | Neprivaloma | Telefono ir fakso numeriai, el. pašto adresas ir informacija, leidžianti rinkti duomenis elektroniniu būdu |
| 1.3 | | Pridėtinės vertės mokesčio (PVM) mokėtojo registracijos numeris arba, jei jo nėra, kitas administracinio identifikavimo kodas |
| DEMOGRAFINĖS CHARAKTERISTIKOS | 1.4 | | Juridinio asmens įsteigimo data arba, fiziniam asmeniui, jo pripažinimo ūkio subjektu data |
| 1.5 | | Data, kai juridinis vienetas nustoja būti įmonės dalimi (kaip nurodyta 3.3 punkte) |
| EKONOMINĖS / STRATIFIKACINĖS CHARAKTERISTIKOS | 1.6 | | Juridinė forma |
| NUORODOS Į KITUS REGISTRUS | 1.7a | | Nuoroda į Bendrijoje veikiančių ūkio subjektų registrą, įsteigtą remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 638/2004 (1) ir nuoroda į muitinės bylas arba į ne Bendrijos ūkio subjektų registrą |
| RYŠYS SU ĮMONIŲ GRUPE | 1.8 | | Atskirtinės įmonių grupės (4.1), kuriai priklauso vienetas, identifikavimo kodas |
| 1.9 | | Susivienijimo su atskirtine grupe data |
| 1.10 | | Atsiskyrimo nuo atskirtinės grupės data |
| VIENETŲ KONTROLĖ | 1.11a | | Juridinio vieneto kontroliuojamo (-ų) juridinio (-ių) vieneto (-ų) rezidento (-ų) identifikavimo kodas (-ai) |
| 1.11b | | Juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto rezidento identifikavimo kodas |
| 1.12a | | Juridinio vieneto kontroliuojamo (-ų) juridinio vieneto (-ų) nerezidento (-ų) registracijos šalis (-ys) ir identifikavimo kodas (-ai) arba pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai) |
| 1.12b | Sąlyginai | Juridinio vieneto kontroliuojamo (-ų) juridinio (-ių) vieneto (-ų) nerezidento (-ų) PVM mokėtojo kodas (-ai) |
| 1.13a | | Juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto nerezidento registracijos šalis ir identifikavimo kodas arba pavadinimas ir adresas |
| 1.13b | Sąlyginai | Juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto nerezidento PVM mokėtojo kodas |
| VIENETŲ NUOSAVYBĖS DALYS | 1.14a | Sąlyginai | Juridiniam vienetui priklausančio (-ių) juridinio (-ių) vieneto (-ų) rezidento (-ų)






  a) | identifikavimo kodas (-ai) ir |

JURIDINIS VIENETAS

IDENTIFIKAVIMO CHARAKTERISTIKOS

1.1

Identifikavimo kodas

1.2a

Pavadinimas

1.2b

Kuo išsamesnis adresas (įskaitant pašto kodą)

1.2c

Neprivaloma

Telefono ir fakso numeriai, el. pašto adresas ir informacija, leidžianti rinkti duomenis elektroniniu būdu

1.3

Pridėtinės vertės mokesčio (PVM) mokėtojo registracijos numeris arba, jei jo nėra, kitas administracinio identifikavimo kodas

DEMOGRAFINĖS CHARAKTERISTIKOS

1.4

Juridinio asmens įsteigimo data arba, fiziniam asmeniui, jo pripažinimo ūkio subjektu data

1.5

Data, kai juridinis vienetas nustoja būti įmonės dalimi (kaip nurodyta 3.3 punkte)

EKONOMINĖS / STRATIFIKACINĖS CHARAKTERISTIKOS

1.6

Juridinė forma

NUORODOS Į KITUS REGISTRUS

1.7a

Nuoroda į Bendrijoje veikiančių ūkio subjektų registrą, įsteigtą remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 638/2004 (1) ir nuoroda į muitinės bylas arba į ne Bendrijos ūkio subjektų registrą

RYŠYS SU ĮMONIŲ GRUPE

1.8

Atskirtinės įmonių grupės (4.1), kuriai priklauso vienetas, identifikavimo kodas

1.9

Susivienijimo su atskirtine grupe data

1.10

Atsiskyrimo nuo atskirtinės grupės data

VIENETŲ KONTROLĖ

1.11a

Juridinio vieneto kontroliuojamo (-ų) juridinio (-ių) vieneto (-ų) rezidento (-ų) identifikavimo kodas (-ai)

1.11b

Juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto rezidento identifikavimo kodas

1.12a

Juridinio vieneto kontroliuojamo (-ų) juridinio vieneto (-ų) nerezidento (-ų) registracijos šalis (-ys) ir identifikavimo kodas (-ai) arba pavadinimas (-ai) ir adresas (-ai)

1.12b

Sąlyginai

Juridinio vieneto kontroliuojamo (-ų) juridinio (-ių) vieneto (-ų) nerezidento (-ų) PVM mokėtojo kodas (-ai)

1.13a

Juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto nerezidento registracijos šalis ir identifikavimo kodas arba pavadinimas ir adresas

1.13b

Sąlyginai

Juridinį vienetą kontroliuojančio juridinio vieneto nerezidento PVM mokėtojo kodas

VIENETŲ NUOSAVYBĖS DALYS

1.14a

Sąlyginai

Juridiniam vienetui priklausančio (-ių) juridinio (-ių) vieneto (-ų) rezidento (-ų)

a)

identifikavimo kodas (-ai) ir

| b) | akcijos (%). |
| --- | --- |

b)

akcijos (%).

1.14b

Sąlyginai

Juridiniam vienetui priklausančio (-ių) juridinio (-ių) vieneto (-ų) rezidento (-ų)

| a) | identifikavimo kodas (-ai) ir |
| --- | --- |

a)

identifikavimo kodas (-ai) ir

| b) | akcijos (%). |
| --- | --- |

b)

akcijos (%).

1.15

Sąlyginai

Juridiniam vienetui priklausančio (-ių) juridinio (-ių) vieneto (-ų) nerezidento (-ų)

| a) | registracijos šalis (-ys) ir |
| --- | --- |

a)

registracijos šalis (-ys) ir

| b) | identifikavimo kodas (-ai), pavadinimas (-ai) ir PVM mokėtojo kodas (-ai), ir |
| --- | --- |

b)

identifikavimo kodas (-ai), pavadinimas (-ai) ir PVM mokėtojo kodas (-ai), ir

| c) | akcijos (%). |
| --- | --- |

c)

akcijos (%).

1.16

Sąlyginai

Juridinio (-ių) vieneto (-ų) nerezidento (-ų), kuriam (-iems) priklauso juridinis vienetas

| a) | registracijos šalis (-ys) ir |
| --- | --- |

a)

registracijos šalis (-ys) ir

| b) | identifikavimo kodas (-ai), pavadinimas (-ai) ir PVM mokėtojo kodas (-ai), ir |
| --- | --- |

b)

identifikavimo kodas (-ai), pavadinimas (-ai) ir PVM mokėtojo kodas (-ai), ir

| c) | akcijos (%). |
| --- | --- |

c)

akcijos (%).

ĮMONĖS

IDENTIFIKAVIMO CHARAKTERISTIKOS

3.1

Identifikavimo kodas

3.2a

Pavadinimas

3.2b

Neprivaloma

Pašto, el. pašto ir tinklalapio adresai

3.3

Įmonę sudarančio (-ių) juridinio (-ių) vieneto (-ių) identifikavimo kodas (-ai)

DEMOGRAFINĖS CHARAKTERISTIKOS

3.4

Veiklos pradžios data

3.5

Veiklos visiško nutraukimo data

EKONOMINĖS / STRATIFIKACINĖS CHARAKTERISTIKOS

3.6

Pagrindinis veiklos kodas NACE keturženklio skaitmens lygmeniu

3.8

Dirbančiųjų skaičius

3.11

Institucinis sektorius ir subsektorius pagal Europos sąskaitų sistemą

RYŠYS SU ĮMONIŲ GRUPE

3.12

Atskirtinės įmonių grupės (4.1), kuriai priklauso įmonė, identifikavimo kodas

ĮMONIŲ GRUPĖ

IDENTIFIKAVIMO CHARAKTERISTIKOS

4.1

Atskirtinės grupės identifikavimo kodas

4.2a

Atskirtinės grupės pavadinimas

4.2b

Neprivaloma

Atskirtinės grupės vadovaujančios įmonės buveinės pašto, el. pašto ir tinklalapio adresai

4.3

Iš dalies sąlyginai

Atskirtinės grupės vadovaujančios įmonės identifikavimo kodas (sutampa su juridinio vieneto, kuris yra visų-rezidenčių grupės vadovaujanti įmonė, identifikavimo kodu).

Sąlyginai, jei kontroliuojantis vienetas yra fizinis asmuo, kuris nėra ūkio subjektas, jis registruojamas tik tada, jei tokią informaciją galima rasti administraciniuose šaltiniuose.

4.4

Įmonių grupės rūšis:

| 2. | šalies viduje kontroliuojama atskirtinė grupė; |
| --- | --- |

2.

šalies viduje kontroliuojama atskirtinė grupė;

| 3. | užsienio kontroliuojama atskirtinė grupė. |
| --- | --- |

3.

užsienio kontroliuojama atskirtinė grupė.

DEMOGRAFINĖS CHARAKTERISTIKOS

4.5.

Atskirtinės įmonių grupės veiklos pradžios data

4.6.

Atskirtinės įmonių grupės veiklos nutraukimo data

EKONOMINĖS/STRATIFIKACINĖS CHARAKTERISTIKOS

4.7.

Atskirtinės įmonių grupės pagrindinis veiklos kodas NACE dviženklio skaitmens lygmeniu

4.9.

Atskirtinėje grupėje dirbančiųjų asmenų skaičius

IDENTIFIKAVIMO CHARAKTERISTIKOS

4.11.

Tarptautinės grupės identifikavimo kodas

4.12a.

Tarptautinės grupės pavadinimas

4.12b.

Neprivaloma

Tarptautinės grupės vadovaujančios įmonės buveinės registracijos šalis, pašto, el. pašto ir tinklalapio adresai

4.13a.

Tarptautinės grupės vadovaujančios įmonės, jei vadovaujanti įmonė yra rezidentė, identifikavimo kodas (sutampa su juridinio vieneto, kuris yra grupės vadovaujanti įmonė, identifikavimo kodu).

Jei tarptautinei grupei vadovaujanti įmonė yra nerezidentė, jos registracijos šalis

4.13b.

Neprivaloma

Jei tarptautinei grupei vadovaujanti įmonė yra nerezidentė, jos identifikavimo kodas arba pavadinimas ir adresas

EKONOMINĖS/STRATIFIKACINĖS CHARAKTERISTIKOS

4.14.

Neprivaloma

Bendras dirbančiųjų skaičius

4.16.

Neprivaloma

Šalis, kuri yra tarptautiniu mastu priimamų sprendimų centras

4.17.

Neprivaloma

Šalys, kuriose yra įmonės arba vietiniai vienetai

---

(1)  OL L 102, 2004 4 7, p. 1.

---

| 12.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 67/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 67/22

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 193/2009

2009 m. kovo 11 d.

kuriuo importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės biodyzelinui nustatomas laikinasis antidempingo muitas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 7 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. birželio 13 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo (toliau – antidempingo tyrimas arba tyrimas) dėl į Bendriją importuojamo Junginių Amerikos Valstijų (toliau – JAV arba nagrinėjamoji šalis) kilmės biodyzelino inicijavimą. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. birželio 13 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo (toliau – antidempingo tyrimas arba tyrimas) dėl į Bendriją importuojamo Junginių Amerikos Valstijų (toliau – JAV arba nagrinėjamoji šalis) kilmės biodyzelino inicijavimą.

| (2) | Tą pačią dieną Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) Komisija paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl į Bendriją importuojamo JAV kilmės biodyzelino inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą (toliau – antisubsidijų tyrimas). |
| --- | --- |

(2)

Tą pačią dieną Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) Komisija paskelbė apie antisubsidijų tyrimo dėl į Bendriją importuojamo JAV kilmės biodyzelino inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą (toliau – antisubsidijų tyrimas).

| (3) | Antidempingo tyrimas inicijuotas 2008 m. balandžio 29 d. gavus gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) viso Bendrijoje pagaminamo biodyzelino, vardu Europos biodyzelino tarybos pateiktą (toliau – skundo pateikėjas) skundą. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir dėl jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako antidempingo tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(3)

Antidempingo tyrimas inicijuotas 2008 m. balandžio 29 d. gavus gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) viso Bendrijoje pagaminamo biodyzelino, vardu Europos biodyzelino tarybos pateiktą (toliau – skundo pateikėjas) skundą. Skunde pateikta šio produkto dempingo ir dėl jo daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako antidempingo tyrimo inicijavimui pagrįsti.

| (4) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė eksportuojantiems JAV gamintojams, importuotojams, tiekėjams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, JAV valdžios institucijoms, skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams ir kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(4)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė eksportuojantiems JAV gamintojams, importuotojams, tiekėjams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, JAV valdžios institucijoms, skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams ir kitiems žinomiems Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti ir jame nurodžiusios svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

1.1.   Eksportuojančių JAV gamintojų atranka

| (5) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių JAV gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį atlikti atranką dempingui nustatyti. |
| --- | --- |

(5)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį eksportuojančių JAV gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį atlikti atranką dempingui nustatyti.

| (6) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), eksportuotuojančių JAV gamintojų paprašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie eksportą bei pardavimą vidaus rinkoje, tikslią veiklą, susijusią su biodyzelino gamyba, maišymu ir prekyba, bei visų jų susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir maišant nagrinėjamąjį produktą bei juo prekiaujant, pavadinimus ir veiklą per tiriamąjį laikotarpį (2007 m. balandžio 1 d.–2008 m. kovo 31 d.) (toliau – TL), kaip apibrėžta ir 15 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(6)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), eksportuotuojančių JAV gamintojų paprašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie eksportą bei pardavimą vidaus rinkoje, tikslią veiklą, susijusią su biodyzelino gamyba, maišymu ir prekyba, bei visų jų susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir maišant nagrinėjamąjį produktą bei juo prekiaujant, pavadinimus ir veiklą per tiriamąjį laikotarpį (2007 m. balandžio 1 d.–2008 m. kovo 31 d.) (toliau – TL), kaip apibrėžta ir 15 konstatuojamojoje dalyje.

| (7) | Taip pat konsultuotasi su JAV valdžios institucijomis ir Nacionaline biodyzelino taryba (JAV gamintojų asociacija) siekiant atrinkti tipiškas bendroves. |
| --- | --- |

(7)

Taip pat konsultuotasi su JAV valdžios institucijomis ir Nacionaline biodyzelino taryba (JAV gamintojų asociacija) siekiant atrinkti tipiškas bendroves.

1.1.1.   Bendradarbiaujančių eksportuojančių JAV gamintojų išankstinė atranka

| (8) | Apie save pranešė ir prašomą informaciją per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pateikė iš viso 54 eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės. Iš visų bendrovių 29 pranešė eksportavusios biodyzeliną į Bendriją per tiriamąjį laikotarpį ir pareiškė pageidavimą būti atrinktos, o 25 bendrovės, iš kurių dvi paprašė neįtraukti jų atliekant tyrimą, pranešė per TL nevykdžiusios eksporto į Bendriją. Todėl buvo laikoma, kad atliekant šį tyrimą bendradarbiavo 52 eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės. |
| --- | --- |

(8)

Apie save pranešė ir prašomą informaciją per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį pateikė iš viso 54 eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės. Iš visų bendrovių 29 pranešė eksportavusios biodyzeliną į Bendriją per tiriamąjį laikotarpį ir pareiškė pageidavimą būti atrinktos, o 25 bendrovės, iš kurių dvi paprašė neįtraukti jų atliekant tyrimą, pranešė per TL nevykdžiusios eksporto į Bendriją. Todėl buvo laikoma, kad atliekant šį tyrimą bendradarbiavo 52 eksportuojantys gamintojai arba eksportuojančių gamintojų grupės.

| (9) | Eksportuojantys gamintojai, kurie per minėtą laikotarpį apie save nepranešė arba laiku nepateikė prašomos informacijos, laikyti nebendradarbiaujančiais atliekant tyrimą. Palyginus JAV statistinius eksporto duomenis ir minėtų bendradarbiaujančių bendrovių nurodytą per TL į Bendriją eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekį nustatyta, kad eksportuojančių JAV gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(9)

Eksportuojantys gamintojai, kurie per minėtą laikotarpį apie save nepranešė arba laiku nepateikė prašomos informacijos, laikyti nebendradarbiaujančiais atliekant tyrimą. Palyginus JAV statistinius eksporto duomenis ir minėtų bendradarbiaujančių bendrovių nurodytą per TL į Bendriją eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekį nustatyta, kad eksportuojančių JAV gamintojų bendradarbiavimo lygis buvo aukštas, kaip nurodyta 57 konstatuojamojoje dalyje.

1.1.2.   Bendradarbiaujančių eksportuojančių JAV gamintojų atranka

| (10) | Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, bendrovės atrinktos pagal didžiausią tipišką į Bendriją eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekį, kurį buvo galima tinkamai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Remdamasi eksportuojančių gamintojų pateikta informacija Komisija atrinko šešis eksportuojančius gamintojus arba eksportuojančių gamintojų grupes, kurių eksporto į Bendriją kiekis buvo didžiausias. Remiantis atrankos informacija, atrinktos bendrovės arba grupės eksportavo apie 73 % viso 8 konstatuojamojoje dalyje nurodytų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų į Bendriją eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekio per TL. Todėl manyta, kad atrinkus šias bendroves būtų tiriamas pagrįstas eksportuojančių gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti per turimą laikotarpį užtikrinant aukštą dalyvavimo lygį, skaičius. Konsultuotasi su visais susijusiais eksportuojančiais gamintojais, JAV gamintojų asociacija ir JAV valdžios institucijomis; visos šios šalys sutiko, kad atrinktos tinkamos bendrovės. |
| --- | --- |

(10)

Vadovaujantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, bendrovės atrinktos pagal didžiausią tipišką į Bendriją eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekį, kurį buvo galima tinkamai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Remdamasi eksportuojančių gamintojų pateikta informacija Komisija atrinko šešis eksportuojančius gamintojus arba eksportuojančių gamintojų grupes, kurių eksporto į Bendriją kiekis buvo didžiausias. Remiantis atrankos informacija, atrinktos bendrovės arba grupės eksportavo apie 73 % viso 8 konstatuojamojoje dalyje nurodytų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų į Bendriją eksportuoto nagrinėjamojo produkto kiekio per TL. Todėl manyta, kad atrinkus šias bendroves būtų tiriamas pagrįstas eksportuojančių gamintojų, kuriuos būtų galima išnagrinėti per turimą laikotarpį užtikrinant aukštą dalyvavimo lygį, skaičius. Konsultuotasi su visais susijusiais eksportuojančiais gamintojais, JAV gamintojų asociacija ir JAV valdžios institucijomis; visos šios šalys sutiko, kad atrinktos tinkamos bendrovės.

1.2.   Bendrijos gamintojų atranka

| (11) | Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, Bendrijos gamintojai atrinkti pasikonsultavus su skundo pateikėju ir remiantis didžiausiu tipišku Bendrijoje pagamintu ir parduotu kiekiu, kaip nurodyta 63 konstatuojamojoje dalyje. Be to, atliekant atranką gamintojus iš dalies buvo galima atrinkti pagal jų geografinį išsidėstymą Bendrijoje. Tokiu būdu atrinkta vienuolika Bendrijos gamintojų. Atrinktoms vienuolikai bendrovių Komisija nusiuntė klausimynus. Tačiau vieną gamintoją, kurį pradžioje ketinta atrinkti, reikėjo atmesti, nes jis nepateikė pagrįstų klausimyno atsakymų. Taigi per nustatytą laikotarpį iš kitų bendrovių gauta dešimt išsamių atsakymų. Laikyta, kad šie dešimt atrinktų gamintojų, palyginti su visais Bendrijos gamintojais, buvo tipiški. |
| --- | --- |

(11)

Remiantis pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalimi, Bendrijos gamintojai atrinkti pasikonsultavus su skundo pateikėju ir remiantis didžiausiu tipišku Bendrijoje pagamintu ir parduotu kiekiu, kaip nurodyta 63 konstatuojamojoje dalyje. Be to, atliekant atranką gamintojus iš dalies buvo galima atrinkti pagal jų geografinį išsidėstymą Bendrijoje. Tokiu būdu atrinkta vienuolika Bendrijos gamintojų. Atrinktoms vienuolikai bendrovių Komisija nusiuntė klausimynus. Tačiau vieną gamintoją, kurį pradžioje ketinta atrinkti, reikėjo atmesti, nes jis nepateikė pagrįstų klausimyno atsakymų. Taigi per nustatytą laikotarpį iš kitų bendrovių gauta dešimt išsamių atsakymų. Laikyta, kad šie dešimt atrinktų gamintojų, palyginti su visais Bendrijos gamintojais, buvo tipiški.

1.3.   Su tyrimu susijusios šalys

| (12) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Klausimynai nusiųsti šešiems atrinktiems eksportuojantiems JAV gamintojams arba gamintojų grupėms, 11 atrinktų Bendrijos gamintojų, 18 naudotojų ir 90 žaliavų tiekėjų. |
| --- | --- |

(12)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Klausimynai nusiųsti šešiems atrinktiems eksportuojantiems JAV gamintojams arba gamintojų grupėms, 11 atrinktų Bendrijos gamintojų, 18 naudotojų ir 90 žaliavų tiekėjų.

| (13) | Klausimyno atsakymus pateikė šeši atrinkti eksportuojantys JAV gamintojai arba gamintojų grupės, dešimt atrinktų Bendrijos gamintojų, vienas naudotojas ir šeši žaliavų tiekėjai. |
| --- | --- |

(13)

Klausimyno atsakymus pateikė šeši atrinkti eksportuojantys JAV gamintojai arba gamintojų grupės, dešimt atrinktų Bendrijos gamintojų, vienas naudotojas ir šeši žaliavų tiekėjai.

| (14) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:






  a) | Bendrijoje įsikūrę gamintojai







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Vokietija |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. Tikrinamieji vizitai buvo surengti šių bendrovių patalpose:

a)

Bendrijoje įsikūrę gamintojai

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Vokietija

| — | Diester grupė






  — | Diester Industries SAS, Paryžius, Prancūzija |
| --- | --- | --- |

—

Diester grupė

—

Diester Industries SAS, Paryžius, Prancūzija

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Manheimas, Vokietija |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Manheimas, Vokietija

| — | Natural Energy West GmbH, Noisas, Vokietija |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Noisas, Vokietija

| — | Novaol Austria GmbH, Brukas prie Leitos, Austrija |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Brukas prie Leitos, Austrija

| — | Novaol Srl, Milanas, Italija |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milanas, Italija

| — | Ecomotion grupė






  — | Ecomotion GmbH, Šternbergas, Vokietija |
| --- | --- | --- |

—

Ecomotion grupė

—

Ecomotion GmbH, Šternbergas, Vokietija

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Liosningas, Danija |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Liosningas, Danija

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Vitenbergas ir Halė, Vokietija |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Vitenbergas ir Halė, Vokietija

| — | Neochim SA, Feluy, Belgija |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgija

| b) | Eksportuojantys JAV gamintojai







  — | Peter Cremer North America LP, Cincinatis, Ohajas |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportuojantys JAV gamintojai

—

Peter Cremer North America LP, Cincinatis, Ohajas

| — | Cargill Inc., Wayzata, Minesota |
| --- | --- |

—

Cargill Inc., Wayzata, Minesota

| — | Imperium Renewables Inc., Sietlas, Vašingtonas |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Sietlas, Vašingtonas

| — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Ilinojus |
| --- | --- |

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Ilinojus

| — | World Energy Alternatives LLC, Bostonas, Masačiusetsas |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Bostonas, Masačiusetsas

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Teksasas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Teksasas

| c) | Susiję Bendrijos importuotojai







  — | Cremer Energy GmbH, Hamburgas, Vokietija |
| --- | --- | --- |

c)

Susiję Bendrijos importuotojai

—

Cremer Energy GmbH, Hamburgas, Vokietija

| — | Cargill NV, Gentas, Belgija |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Gentas, Belgija

| — | ADM Europoort BV, Roterdamas, Nyderlandai |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Roterdamas, Nyderlandai

| — | ADM Hamburg AG, Hamburgas, Vokietija |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburgas, Vokietija

| — | ADM International, Rolis, Šveicarija |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolis, Šveicarija

1.4.   Tiriamasis laikotarpis

| (15) | Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjami 2007 m. balandžio 1 d.–2008 m. kovo 31 d. laikotarpio (toliau – TL) duomenys. Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas 2004 m. sausio mėn.–TL pabaigos laikotarpis (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(15)

Atliekant dempingo ir žalos tyrimą buvo nagrinėjami 2007 m. balandžio 1 d.–2008 m. kovo 31 d. laikotarpio (toliau – TL) duomenys. Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas 2004 m. sausio mėn.–TL pabaigos laikotarpis (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

| (16) | Pranešime apie inicijavimą tariamai dempingo kainomis importuojamas produktas apibrėžtas kaip JAV kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės (dažniausiai vadinami biodyzelinu), tiek gryni, tiek mišinio pavidalo, dažniausiai, bet ne visuomet, naudojami kaip atsinaujinantis kuras (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurį deklaruojant paprastai nurodomi KN kodai 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(16)

Pranešime apie inicijavimą tariamai dempingo kainomis importuojamas produktas apibrėžtas kaip JAV kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės (dažniausiai vadinami biodyzelinu), tiek gryni, tiek mišinio pavidalo, dažniausiai, bet ne visuomet, naudojami kaip atsinaujinantis kuras (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurį deklaruojant paprastai nurodomi KN kodai 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99.

| (17) | Pagal JAV vidaus mokesčių kodeksą (4) (JAV KODEKSAS) (26 antraštinė dalis, 40A punkto d papunktis), terminas biodyzelinas apibrėžiamas kaip ilgagrandinių riebalų rūgščių monoalkilesteriai, gauti iš augalinės arba gyvūninės medžiagos, atitinkantys a) Aplinkosaugos agentūros Švaraus oro akto 211 skirsnio (42 U.S.C 7545) registravimo reikalavimus kurui ir kuro papildams ir b) Amerikos bandymų ir medžiagų draugijos reikalavimus D6751. |
| --- | --- |

(17)

Pagal JAV vidaus mokesčių kodeksą (4) (JAV KODEKSAS) (26 antraštinė dalis, 40A punkto d papunktis), terminas biodyzelinas apibrėžiamas kaip ilgagrandinių riebalų rūgščių monoalkilesteriai, gauti iš augalinės arba gyvūninės medžiagos, atitinkantys a) Aplinkosaugos agentūros Švaraus oro akto 211 skirsnio (42 U.S.C 7545) registravimo reikalavimus kurui ir kuro papildams ir b) Amerikos bandymų ir medžiagų draugijos reikalavimus D6751.

| (18) | Remiantis rinkai ir visuomenei pateikiama informacija (5), visų tipų JAV gaminami ir parduodami biodyzelinas ir biodyzelino mišiniai (biodyzelino mišinys su mineraliniu dyzelinu, kaip paaiškinta 20 konstatuojamojoje dalyje) laikomi biodyzelino kuru ir sudaro energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos bei alternatyvaus kuro srities teisės aktų paketo dalį. |
| --- | --- |

(18)

Remiantis rinkai ir visuomenei pateikiama informacija (5), visų tipų JAV gaminami ir parduodami biodyzelinas ir biodyzelino mišiniai (biodyzelino mišinys su mineraliniu dyzelinu, kaip paaiškinta 20 konstatuojamojoje dalyje) laikomi biodyzelino kuru ir sudaro energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos bei alternatyvaus kuro srities teisės aktų paketo dalį.

| (19) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad JAV gaminamas biodyzelinas – dažniausiai riebalų rūgščių metilesteriai (RRME), gauti iš įvairių rūšių aliejų, naudojamų kaip biodyzelino pramonės žaliavos (6). Terminas „esteriai“ reiškia aliejaus peresterinimą, tiksliau – aliejaus sumaišymą su alkoholiu. Terminas „metil-“ reiškia metanolį, tiksliau – minėtame procese dažniausiai naudojamą alkoholį, nors gamyboje galima naudoti ir etanolį bei gauti riebalų rūgščių etilesterius. Peresterinimas – pakankamai nesudėtingas cheminis procesas, tačiau būtini aukščiausio lygio pramoniniai standartai, kad būtų užtikrinta aukšta biodyzelino kokybė. |
| --- | --- |

(19)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad JAV gaminamas biodyzelinas – dažniausiai riebalų rūgščių metilesteriai (RRME), gauti iš įvairių rūšių aliejų, naudojamų kaip biodyzelino pramonės žaliavos (6). Terminas „esteriai“ reiškia aliejaus peresterinimą, tiksliau – aliejaus sumaišymą su alkoholiu. Terminas „metil-“ reiškia metanolį, tiksliau – minėtame procese dažniausiai naudojamą alkoholį, nors gamyboje galima naudoti ir etanolį bei gauti riebalų rūgščių etilesterius. Peresterinimas – pakankamai nesudėtingas cheminis procesas, tačiau būtini aukščiausio lygio pramoniniai standartai, kad būtų užtikrinta aukšta biodyzelino kokybė.

| (20) | Atlikus tyrimą patvirtinta, kad JAV gaminamą biodyzeliną gamintojai paprastai maišo su mineraliniu dyzelinu, siekdami pagaminti įvairių rūšių mišinius (toliau – biodyzelino mišiniai), kurie vėliau rinkoje parduodami įvairiems pirkėjams. Be to, paaiškėjo, kad grynas biodyzelinas buvo parduodamas nepriklausomoms bendrovėms, kurios biodyzeliną pirko arba importavo tam, kad sumaišytų su mineraliniu dyzelinu. Biodyzelino maišymas su mineraliniu dyzelinu – pakankamai paprasta operacija, kurią, pavyzdžiui, galima atlikti maišant cisternose gamybos vietoje prieš tiekiant į autocisterną arba maišant autocisternose (taškomuoju būdu), kai pridedamas norimas biodyzelino ir mineralinio dyzelino procentinė dalis, arba iš karto maišant su dviem sudėtinėmis dalimis, kurios į autocisterną tiekiamos tuo pačiu metu. |
| --- | --- |

(20)

Atlikus tyrimą patvirtinta, kad JAV gaminamą biodyzeliną gamintojai paprastai maišo su mineraliniu dyzelinu, siekdami pagaminti įvairių rūšių mišinius (toliau – biodyzelino mišiniai), kurie vėliau rinkoje parduodami įvairiems pirkėjams. Be to, paaiškėjo, kad grynas biodyzelinas buvo parduodamas nepriklausomoms bendrovėms, kurios biodyzeliną pirko arba importavo tam, kad sumaišytų su mineraliniu dyzelinu. Biodyzelino maišymas su mineraliniu dyzelinu – pakankamai paprasta operacija, kurią, pavyzdžiui, galima atlikti maišant cisternose gamybos vietoje prieš tiekiant į autocisterną arba maišant autocisternose (taškomuoju būdu), kai pridedamas norimas biodyzelino ir mineralinio dyzelino procentinė dalis, arba iš karto maišant su dviem sudėtinėmis dalimis, kurios į autocisterną tiekiamos tuo pačiu metu.

| (21) | Norint aiškiai apibrėžti įvairius biodyzelino mišinių tipus, taikoma tarptautiniu mastu pripažinta sistema – vadinamasis „B“ faktorius, kuriuo bet kuriame biodyzelino mišinyje nurodomas tikslus biodyzelino kiekis: pavyzdžiui, mišinys, kuriame yra „X“ % biodyzelino, būtų paženklintas B„X“, o grynas biodyzelinas ženklinamas B100, t. y. 100 % biodyzelinas. JAV buvo įprasta 99 % (7) biodyzelino maišyti su 1 % mineralinio dyzelino (B99) ir jį parduoti rinkai. Gryną biodyzeliną, priešingai nei mineralinį dyzeliną, reikia pakankamai greitai sunaudoti, jo negalima laikyti kaip atsargas ilgiau nei tris ar keturis mėnesius, nes jis oksiduotųsi ir būtų netinkamas naudoti. Biodyzeliną sumaišius su mineraliniu dyzelinu kurą galima ilgiau laikyti. 1 % mineralinio dyzelino B99 dyzeline pakanka, kad sutrukdytų biodyzeline formuotis pelėsiui. |
| --- | --- |

(21)

Norint aiškiai apibrėžti įvairius biodyzelino mišinių tipus, taikoma tarptautiniu mastu pripažinta sistema – vadinamasis „B“ faktorius, kuriuo bet kuriame biodyzelino mišinyje nurodomas tikslus biodyzelino kiekis: pavyzdžiui, mišinys, kuriame yra „X“ % biodyzelino, būtų paženklintas B„X“, o grynas biodyzelinas ženklinamas B100, t. y. 100 % biodyzelinas. JAV buvo įprasta 99 % (7) biodyzelino maišyti su 1 % mineralinio dyzelino (B99) ir jį parduoti rinkai. Gryną biodyzeliną, priešingai nei mineralinį dyzeliną, reikia pakankamai greitai sunaudoti, jo negalima laikyti kaip atsargas ilgiau nei tris ar keturis mėnesius, nes jis oksiduotųsi ir būtų netinkamas naudoti. Biodyzeliną sumaišius su mineraliniu dyzelinu kurą galima ilgiau laikyti. 1 % mineralinio dyzelino B99 dyzeline pakanka, kad sutrukdytų biodyzeline formuotis pelėsiui.

| (22) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad biodyzelinas ir aukštesnio lygio biodyzelinio mišiniai (8) iš esmės skirti pardavimui JAV rinkoje tolesniam maišymui, o žemesnio lygio biodyzelino mišiniai (9) paprastai gaminami siekiant jį parduoti naudojimui JAV rinkoje. Taigi JAV aukšto lygio mišinių rinka skiriasi nuo žemo lygio mišinių rinkos. |
| --- | --- |

(22)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad biodyzelinas ir aukštesnio lygio biodyzelinio mišiniai (8) iš esmės skirti pardavimui JAV rinkoje tolesniam maišymui, o žemesnio lygio biodyzelino mišiniai (9) paprastai gaminami siekiant jį parduoti naudojimui JAV rinkoje. Taigi JAV aukšto lygio mišinių rinka skiriasi nuo žemo lygio mišinių rinkos.

| (23) | Skunde pateikta prima facie įrodymų, kad JAV gaminamas ir į Bendrijos rinką eksportuojamas biodyzelinas ir tam tikri mišiniai turėjo poveikio skundą pateikusių Bendrijos biodyzelinio gamintojų ekonominei padėčiai. Atsižvelgiant į susijusių JAV gamintojų ir vidaus rinkos savybes, prie nagrinėjamojo produkto apibrėžties turėjo būti priskirtas ir į susijusius biodyzelino mišinius įmaišytas biodyzelinas. Siekiant nustatyti produktus, kuriuos ketinta nagrinėti atliekant tyrimą, turėtų būti patikslinta pranešime apie inicijavimą ir 16 konstatuojamojoje dalyje pateikta nagrinėjamojo produkto apibrėžtis. |
| --- | --- |

(23)

Skunde pateikta prima facie įrodymų, kad JAV gaminamas ir į Bendrijos rinką eksportuojamas biodyzelinas ir tam tikri mišiniai turėjo poveikio skundą pateikusių Bendrijos biodyzelinio gamintojų ekonominei padėčiai. Atsižvelgiant į susijusių JAV gamintojų ir vidaus rinkos savybes, prie nagrinėjamojo produkto apibrėžties turėjo būti priskirtas ir į susijusius biodyzelino mišinius įmaišytas biodyzelinas. Siekiant nustatyti produktus, kuriuos ketinta nagrinėti atliekant tyrimą, turėtų būti patikslinta pranešime apie inicijavimą ir 16 konstatuojamojoje dalyje pateikta nagrinėjamojo produkto apibrėžtis.

| (24) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad didžioji dalis JAV rinkoje tiesioginiam naudojimui parduodamų biodyzelino mišinių yra B20 mišiniai (t. y. mišiniai, kurių sudėtyje yra 20 % biodyzelino, kaip paaiškinta 21 konstatuojamojoje dalyje, kuriuos galima naudoti laikantis 1992 m. Energetikos politikos akto (10) (EPA)), B6, B5 ir B2 mišiniai. Viešoje informacijoje nurodoma, kad naudojant šiuos mišinius gali veikti bet kuris dyzelinis variklis, iš esmės nereikia atlikti jokių variklio pakeitimų, be to, nenustoja galioti automobilių gamintojų teikiama garantija. Naudojant žemo lygio mišiniuose (2–20 % biodyzelino) mišinio savybės yra panašios į mineralinio dyzelino savybes. Kai varikliui naudojamas aukštesnio nei B20 faktoriaus biodyzelinas, naudotojas gali pastebėti tam tikrą galios, sukimo momento ir kuro ekonomiškumo sumažėjimą, o automobilių gamintojai apskritai nesuteiktų garantijos, jei varikliui būtų padaryta žala. |
| --- | --- |

(24)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad didžioji dalis JAV rinkoje tiesioginiam naudojimui parduodamų biodyzelino mišinių yra B20 mišiniai (t. y. mišiniai, kurių sudėtyje yra 20 % biodyzelino, kaip paaiškinta 21 konstatuojamojoje dalyje, kuriuos galima naudoti laikantis 1992 m. Energetikos politikos akto (10) (EPA)), B6, B5 ir B2 mišiniai. Viešoje informacijoje nurodoma, kad naudojant šiuos mišinius gali veikti bet kuris dyzelinis variklis, iš esmės nereikia atlikti jokių variklio pakeitimų, be to, nenustoja galioti automobilių gamintojų teikiama garantija. Naudojant žemo lygio mišiniuose (2–20 % biodyzelino) mišinio savybės yra panašios į mineralinio dyzelino savybes. Kai varikliui naudojamas aukštesnio nei B20 faktoriaus biodyzelinas, naudotojas gali pastebėti tam tikrą galios, sukimo momento ir kuro ekonomiškumo sumažėjimą, o automobilių gamintojai apskritai nesuteiktų garantijos, jei varikliui būtų padaryta žala.

| (25) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad grynas biodyzelinas ir aukšto lygio mišiniai JAV paprastai neskirti tiesioginiam naudojimui. Grynas biodyzelinas paprastai skirtas maišyti prieš parduodant rinkoje. Po to mišiniai naudojami transporto sektoriuje kaip kelių transporto priemonių, pavyzdžiui, automobilių, sunkvežimių, autobusų ir traukinių, dyzelinių variklių degalai. Be to, biodyzeliną galima naudoti kaip šildymo kurą namų, komercinės paskirties ir pramoniniams boileriams ir kaip generatorių kurą elektrai gaminti. Šiuo metu vykdomi bandymai, ar galima naudoti biodyzelino mišinius orlaiviams. |
| --- | --- |

(25)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad grynas biodyzelinas ir aukšto lygio mišiniai JAV paprastai neskirti tiesioginiam naudojimui. Grynas biodyzelinas paprastai skirtas maišyti prieš parduodant rinkoje. Po to mišiniai naudojami transporto sektoriuje kaip kelių transporto priemonių, pavyzdžiui, automobilių, sunkvežimių, autobusų ir traukinių, dyzelinių variklių degalai. Be to, biodyzeliną galima naudoti kaip šildymo kurą namų, komercinės paskirties ir pramoniniams boileriams ir kaip generatorių kurą elektrai gaminti. Šiuo metu vykdomi bandymai, ar galima naudoti biodyzelino mišinius orlaiviams.

| (26) | Taigi tyrimo nagrinėjamasis produktas turėtų būti apibrėžtas kaip riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, dažniausiai vadinami biodyzelinu, tiek gryni, tiek mišinio, kurio faktorius didesnis nei B20, pavidalo. Kitaip tariant, nagrinėjamasis produktas – JAV kilmės grynas biodyzelinas (B100) ir visi mišiniai, kurių faktorius didesnis nei B20, tiksliau, mišiniai, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 20 % JAV kilmės biodyzelino (toliau – nagrinėjamasis produktas). Ši riba laikoma tinkama, kad būtų aiškiai atskirti įvairūs mišinių tipai, kuriuos galima rasti JAV rinkoje. |
| --- | --- |

(26)

Taigi tyrimo nagrinėjamasis produktas turėtų būti apibrėžtas kaip riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, dažniausiai vadinami biodyzelinu, tiek gryni, tiek mišinio, kurio faktorius didesnis nei B20, pavidalo. Kitaip tariant, nagrinėjamasis produktas – JAV kilmės grynas biodyzelinas (B100) ir visi mišiniai, kurių faktorius didesnis nei B20, tiksliau, mišiniai, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 20 % JAV kilmės biodyzelino (toliau – nagrinėjamasis produktas). Ši riba laikoma tinkama, kad būtų aiškiai atskirti įvairūs mišinių tipai, kuriuos galima rasti JAV rinkoje.

| (27) | Nustatyta, kad šiame tyrime nagrinėjamas visų rūšių biodyzelinas ir biodyzelinas mišiniuose, nepaisant galimų gamybai naudotos žaliavos ar gamybos procesų skirtumų, pasižymi tomis pačiomis arba labai panašiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojamas tai pačiai paskirčiai. Dėl galimų nagrinėjamojo produkto nuokrypių pagrindinė apibrėžtis, savybės ar įvairių šalių šio produkto suvokimas nesikeičia. |
| --- | --- |

(27)

Nustatyta, kad šiame tyrime nagrinėjamas visų rūšių biodyzelinas ir biodyzelinas mišiniuose, nepaisant galimų gamybai naudotos žaliavos ar gamybos procesų skirtumų, pasižymi tomis pačiomis arba labai panašiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojamas tai pačiai paskirčiai. Dėl galimų nagrinėjamojo produkto nuokrypių pagrindinė apibrėžtis, savybės ar įvairių šalių šio produkto suvokimas nesikeičia.

| (28) | Nagrinėjamojo produkto klasifikaciniai KN kodai: 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(28)

Nagrinėjamojo produkto klasifikaciniai KN kodai: 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99.

2.1.   Panašus produktas

| (29) | Nustatyta, kad šiame tyrime nagrinėjami JAV gaminami ir vidaus rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojami tai pačiai paskirčiai, kaip į Bendriją iš JAV eksportuojami produktai. Panašiai, Bendrijos gamintojų gaminami ir Bendrijos rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojami tai pačiai paskirčiai, kaip iš nagrinėjamosios šalies į Bendriją eksportuojami produktai. |
| --- | --- |

(29)

Nustatyta, kad šiame tyrime nagrinėjami JAV gaminami ir vidaus rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojami tai pačiai paskirčiai, kaip į Bendriją iš JAV eksportuojami produktai. Panašiai, Bendrijos gamintojų gaminami ir Bendrijos rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojami tai pačiai paskirčiai, kaip iš nagrinėjamosios šalies į Bendriją eksportuojami produktai.

| (30) | Teigta, kad kai kurie naudotojai, ypač Vokietijoje, gryną biodyzeliną (B100) tiesiogiai naudoja kaip pigesnę mineralinio dyzelino arba įprastų mišinių, skirtų tiesioginiam naudojimui Bendrijos rinkoje, alternatyvą. Išnagrinėjus šį teiginį nustatyta, kad Bendrijos gamintojai gryną biodyzeliną Bendrijos rinkoje daugiausia pardavė bendrovėms, kurios jį maišė su mineraliniu dyzelinu. Tai, kad kai kurių laivynų savininkai vėl renkasi B100, Bendrijos lygiu yra išimtis. Bendrijos rinkoje biodyzelinas yra papildomas, o ne mineralinį dyzeliną pakeičiantis produktas. |
| --- | --- |

(30)

Teigta, kad kai kurie naudotojai, ypač Vokietijoje, gryną biodyzeliną (B100) tiesiogiai naudoja kaip pigesnę mineralinio dyzelino arba įprastų mišinių, skirtų tiesioginiam naudojimui Bendrijos rinkoje, alternatyvą. Išnagrinėjus šį teiginį nustatyta, kad Bendrijos gamintojai gryną biodyzeliną Bendrijos rinkoje daugiausia pardavė bendrovėms, kurios jį maišė su mineraliniu dyzelinu. Tai, kad kai kurių laivynų savininkai vėl renkasi B100, Bendrijos lygiu yra išimtis. Bendrijos rinkoje biodyzelinas yra papildomas, o ne mineralinį dyzeliną pakeičiantis produktas.

| (31) | Dėl to nesikeičia tai, kad įvairių tipų JAV gaminamą ir į Bendriją eksportuojamą nagrinėjamąjį produktą galima sukeisti su Bendrijos biodyzelino gamintojų Bendrijoje gaminamu ir parduodamu produktu. Nėra reikšmingų produkto naudojimo paskirties ir ūkinės veiklos vykdytojų bei rinkos naudotojų suvokimo skirtumų, dėl kurių būtų pakeista panašaus produkto apibrėžtis. |
| --- | --- |

(31)

Dėl to nesikeičia tai, kad įvairių tipų JAV gaminamą ir į Bendriją eksportuojamą nagrinėjamąjį produktą galima sukeisti su Bendrijos biodyzelino gamintojų Bendrijoje gaminamu ir parduodamu produktu. Nėra reikšmingų produkto naudojimo paskirties ir ūkinės veiklos vykdytojų bei rinkos naudotojų suvokimo skirtumų, dėl kurių būtų pakeista panašaus produkto apibrėžtis.

| (32) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad fizinės ir cheminės nagrinėjamojo produkto, ypač gryno biodyzelino, savybės skiriasi nuo panašaus Bendrijoje gaminamo biodyzelino savybių. EB biodyzelino gamyba pagrįsta rapsų aliejumi, o JAV gamintojai daugiausia naudoja sojų aliejų. Todėl buvo teigiama, kad šių dviejų tipų produktų nebūtų galima sukeisti, be to, jie tiesiogiai nekonkuruotų Bendrijos rinkoje. Suinteresuotoji šalis visų pirma pažymėjo, kad skirtųsi šaltojo sklidumo savybės ir jodo skaičiai. |
| --- | --- |

(32)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad fizinės ir cheminės nagrinėjamojo produkto, ypač gryno biodyzelino, savybės skiriasi nuo panašaus Bendrijoje gaminamo biodyzelino savybių. EB biodyzelino gamyba pagrįsta rapsų aliejumi, o JAV gamintojai daugiausia naudoja sojų aliejų. Todėl buvo teigiama, kad šių dviejų tipų produktų nebūtų galima sukeisti, be to, jie tiesiogiai nekonkuruotų Bendrijos rinkoje. Suinteresuotoji šalis visų pirma pažymėjo, kad skirtųsi šaltojo sklidumo savybės ir jodo skaičiai.

| (33) | Komisija šį teiginį išnagrinėjo ir nustatė, kad:






  a) | nagrinėjamasis produktas ir Bendrijos panašus produktas pasižymi labai panašiomis pagrindinėmis savybėmis ir parduodami panašiais arba tais pačiais pardavimo kanalais, tiksliau, panašiems pirkėjams Bendrijos rinkoje; |
| --- | --- | --- |

(33)

Komisija šį teiginį išnagrinėjo ir nustatė, kad:

a)

nagrinėjamasis produktas ir Bendrijos panašus produktas pasižymi labai panašiomis pagrindinėmis savybėmis ir parduodami panašiais arba tais pačiais pardavimo kanalais, tiksliau, panašiems pirkėjams Bendrijos rinkoje;

| b) | tiek nagrinėjamojo produkto, tiek Bendrijos panašaus produkto galutinė naudojimo paskirtis tokia pati arba labai panaši (žr. 25 konstatuojamąją dalį); |
| --- | --- |

b)

tiek nagrinėjamojo produkto, tiek Bendrijos panašaus produkto galutinė naudojimo paskirtis tokia pati arba labai panaši (žr. 25 konstatuojamąją dalį);

| c) | dėl šaltojo sklidumo savybių reikėtų paaiškinti, kad tai reiškia ribinę filtruojamumo temperatūrą (RFT), tiksliau, temperatūrą, prie kurios dėl kuro užsikemša kuro filtras, nes kuro sudėtinės dalys pradeda kristalizuotis ir stingti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos panašaus produkto RFT yra žemesnė už iš JAV eksportuojamo biodyzelino RFT. Tačiau tai nedidelis skirtumas, kurį galima lengvai ištaisyti sumaišant skirtingų tipų biodyzeliną arba į gryną biodyzeliną dedant priedų, ypač žiemą. RFT skirtumas daugumos Bendrijos rinkoje parduodamų mišinių atveju iš esmės neturi jokios reikšmės; |
| --- | --- |

c)

dėl šaltojo sklidumo savybių reikėtų paaiškinti, kad tai reiškia ribinę filtruojamumo temperatūrą (RFT), tiksliau, temperatūrą, prie kurios dėl kuro užsikemša kuro filtras, nes kuro sudėtinės dalys pradeda kristalizuotis ir stingti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos panašaus produkto RFT yra žemesnė už iš JAV eksportuojamo biodyzelino RFT. Tačiau tai nedidelis skirtumas, kurį galima lengvai ištaisyti sumaišant skirtingų tipų biodyzeliną arba į gryną biodyzeliną dedant priedų, ypač žiemą. RFT skirtumas daugumos Bendrijos rinkoje parduodamų mišinių atveju iš esmės neturi jokios reikšmės;

| d) | dėl jodo skaičiaus, t. y. kuro atsparumo oksidacijai, nustatyta, kad rapsų aliejaus ir sojų aliejaus skaičius iš dalies atitinka: rapsų aliejaus skaičius yra 94–120, o sojų aliejaus – 117–143. Bendrijoje pagrindinė naudojama pramonės žaliava yra rapsai, tačiau reikia pažymėti, kad ir Bendrijos, ir JAV gamintojai naudoja įvairias pramonės žaliavas biodyzelinui gaminti. Dažnai įvairių rūšių biodyzelinas sumaišomas, kad būtų gautas vienodesnis produktas. |
| --- | --- |

d)

dėl jodo skaičiaus, t. y. kuro atsparumo oksidacijai, nustatyta, kad rapsų aliejaus ir sojų aliejaus skaičius iš dalies atitinka: rapsų aliejaus skaičius yra 94–120, o sojų aliejaus – 117–143. Bendrijoje pagrindinė naudojama pramonės žaliava yra rapsai, tačiau reikia pažymėti, kad ir Bendrijos, ir JAV gamintojai naudoja įvairias pramonės žaliavas biodyzelinui gaminti. Dažnai įvairių rūšių biodyzelinas sumaišomas, kad būtų gautas vienodesnis produktas.

| (34) | Kadangi pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį „tapati prekė“ nereiškia, kad produktai visais atžvilgiais turi būti tapatūs, bet kokio nedidelio įvairių tipų produktų nuokrypio nepakanka, kad būtų pakeista išvada dėl nagrinėjamojo produkto ir Bendrijos panašaus produkto panašumo. |
| --- | --- |

(34)

Kadangi pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį „tapati prekė“ nereiškia, kad produktai visais atžvilgiais turi būti tapatūs, bet kokio nedidelio įvairių tipų produktų nuokrypio nepakanka, kad būtų pakeista išvada dėl nagrinėjamojo produkto ir Bendrijos panašaus produkto panašumo.

| (35) | Taigi nerasta jokių įvairių rūšių nagrinėjamojo produkto ir Bendrijos panašių produktų, parduodamų Bendrijos rinkoje, skirtumų, dėl kurių reikėtų daryti išvadą, kad Bendrijos gamintojų gaminami ir Bendrijos rinkoje parduodami produktai nėra panašūs produktai, kurių pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios, kaip JAV gaminamų ir į Bendriją eksportuojamų rūšių nagrinėjamojo produkto savybės. Todėl daroma preliminari išvada, kad visų tipų biodyzelinas laikomas panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(35)

Taigi nerasta jokių įvairių rūšių nagrinėjamojo produkto ir Bendrijos panašių produktų, parduodamų Bendrijos rinkoje, skirtumų, dėl kurių reikėtų daryti išvadą, kad Bendrijos gamintojų gaminami ir Bendrijos rinkoje parduodami produktai nėra panašūs produktai, kurių pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios, kaip JAV gaminamų ir į Bendriją eksportuojamų rūšių nagrinėjamojo produkto savybės. Todėl daroma preliminari išvada, kad visų tipų biodyzelinas laikomas panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje.

3.   DEMPINGAS

3.1.   Preliminari pastaba

| (36) | Atliekant tyrimą nustatyta, kad JAV valdžios institucijos taikė vadinamąjį maišytojų kreditą – 1 USD vienam galonui gryno biodyzelino, esančio biodyzelino ir mineralinio dyzelino mišinyje. |
| --- | --- |

(36)

Atliekant tyrimą nustatyta, kad JAV valdžios institucijos taikė vadinamąjį maišytojų kreditą – 1 USD vienam galonui gryno biodyzelino, esančio biodyzelino ir mineralinio dyzelino mišinyje.

| (37) | Visi atrinkti eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad siekiant nustatyti dempingo skirtumus turėtų būti koreguojami maišyto biodyzelino pardavimo eksportui ir vidaus rinkoje kiekiai, padidinant pardavimo kainas pagal atitinkamus gautus kreditus arba atskaitant maišytojų kreditą iš susijusio pardavimo gamybos sąnaudų. |
| --- | --- |

(37)

Visi atrinkti eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad siekiant nustatyti dempingo skirtumus turėtų būti koreguojami maišyto biodyzelino pardavimo eksportui ir vidaus rinkoje kiekiai, padidinant pardavimo kainas pagal atitinkamus gautus kreditus arba atskaitant maišytojų kreditą iš susijusio pardavimo gamybos sąnaudų.

| (38) | Reikėtų paminėti, kad pagal atitinkamas teisines nuostatas, t. y. pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį ir 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (11) 24 straipsnio 1 dalį, jokiems produktams nėra taikomi kartu ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti ištaisyti tą pačią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusią padėtį. Tačiau atliekant antisubsidijų tyrimą nustatyta, kad maišytojų kreditas yra subsidija, kuri tokiu pačiu būdu ir tokio paties dydžio gali būti suteikta parduodant prekes eksportui arba šalies viduje, todėl tai nėra eksporto subsidija. Todėl laikytasi preliminarios nuomonės, kad tvirtinimai dėl koregavimo negali būti priimti. |
| --- | --- |

(38)

Reikėtų paminėti, kad pagal atitinkamas teisines nuostatas, t. y. pagrindinio reglamento 14 straipsnio 1 dalį ir 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (11) 24 straipsnio 1 dalį, jokiems produktams nėra taikomi kartu ir antidempingo, ir kompensaciniai muitai, skirti ištaisyti tą pačią dėl dempingo ar eksporto subsidijavimo susidariusią padėtį. Tačiau atliekant antisubsidijų tyrimą nustatyta, kad maišytojų kreditas yra subsidija, kuri tokiu pačiu būdu ir tokio paties dydžio gali būti suteikta parduodant prekes eksportui arba šalies viduje, todėl tai nėra eksporto subsidija. Todėl laikytasi preliminarios nuomonės, kad tvirtinimai dėl koregavimo negali būti priimti.

3.2.   Normalioji vertė

| (39) | Siekiant nustatyti normaliąją vertę, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija visų pirma nustatė, ar nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams buvo tipiškas, t. y. ar bendras tokio pardavimo kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % viso eksportui į Bendriją per TL parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(39)

Siekiant nustatyti normaliąją vertę, remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi Komisija visų pirma nustatė, ar nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams buvo tipiškas, t. y. ar bendras tokio pardavimo kiekis sudarė ne mažiau kaip 5 % viso eksportui į Bendriją per TL parduoto kiekio.

| (40) | Vienu atveju nustatyta, kad atrinkto eksportuojančio gamintojo nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Šio eksportuojančio gamintojo normalioji vertė turėjo būti nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(40)

Vienu atveju nustatyta, kad atrinkto eksportuojančio gamintojo nagrinėjamojo produkto pardavimas vidaus rinkoje nebuvo tipiškas. Šio eksportuojančio gamintojo normalioji vertė turėjo būti nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį.

3.2.1.   Atrinkti iš esmės tipišką produkto kiekį vidaus rinkoje parduodantys bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai

| (41) | Komisija nustatė atrinktų eksportuojančių gamintojų, kurie vidaus rinkoje iš esmės parduoda tipišką produkto kiekį, tuos vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie yra tokie patys arba labai panašūs į eksportui į Bendriją parduodamų rūšių produktus. |
| --- | --- |

(41)

Komisija nustatė atrinktų eksportuojančių gamintojų, kurie vidaus rinkoje iš esmės parduoda tipišką produkto kiekį, tuos vidaus rinkoje parduodamų rūšių produktus, kurie yra tokie patys arba labai panašūs į eksportui į Bendriją parduodamų rūšių produktus.

| (42) | Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Bendriją parduoto kiekio. |
| --- | --- |

(42)

Konkrečios rūšies produkto pardavimas vidaus rinkoje buvo laikomas pakankamai tipišku, jeigu per TL tos rūšies produkto nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje parduota ne mažiau kaip 5 % viso panašios rūšies produkto eksportui į Bendriją parduoto kiekio.

| (43) | Komisija vėliau nagrinėjo, ar nagrinėjamų bendrovių pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo padaryta nustatant kiekvienos rūšies produktų pelningo pardavimo per tiriamąjį laikotarpį nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje santykį. |
| --- | --- |

(43)

Komisija vėliau nagrinėjo, ar nagrinėjamų bendrovių pardavimas vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo padaryta nustatant kiekvienos rūšies produktų pelningo pardavimo per tiriamąjį laikotarpį nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje santykį.

| (44) | Jeigu tam tikro produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne. |
| --- | --- |

(44)

Jeigu tam tikro produkto, kuris buvo parduotas už grynąją pardavimo kainą, lygią apskaičiuotoms gamybos sąnaudoms arba už jas didesnę, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne.

| (45) | Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo mažesnė už jo gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, apskaičiavus tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinį vidurkį. |
| --- | --- |

(45)

Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo mažesnė už jo gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę kainą vidaus rinkoje, apskaičiavus tos rūšies produkto pelningo pardavimo svertinį vidurkį.

| (46) | Tų rūšių produktų, kurių vidaus rinkoje parduotas kiekis nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi. Todėl prie eksportuotojo vidutinių gamybos sąnaudų per TL (pagal skirtingų rūšių produktus) buvo pridėtos pardavimo, bendrosios ir administracinės (PBA) sąnaudos bei pagrįstas pelno dydis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, PBA sąnaudų ir pelno dydžio procentinės dalys nustatytos pagal atitinkamo eksportuojančio gamintojo vidutines svertines PBA sąnaudas ir pelno, gauto pardavus panašų produktą įprastinėmis prekybos sąlygomis, dydį. |
| --- | --- |

(46)

Tų rūšių produktų, kurių vidaus rinkoje parduotas kiekis nebuvo tipiškas arba kurie nebuvo parduoti įprastomis prekybos sąlygomis, normalioji vertė turėjo būti apskaičiuota remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalimi. Todėl prie eksportuotojo vidutinių gamybos sąnaudų per TL (pagal skirtingų rūšių produktus) buvo pridėtos pardavimo, bendrosios ir administracinės (PBA) sąnaudos bei pagrįstas pelno dydis. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalimi, PBA sąnaudų ir pelno dydžio procentinės dalys nustatytos pagal atitinkamo eksportuojančio gamintojo vidutines svertines PBA sąnaudas ir pelno, gauto pardavus panašų produktą įprastinėmis prekybos sąlygomis, dydį.

3.2.2.   Atrinktas bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas, kurio parduodamas produkto kiekis vidaus rinkoje nėra tipiškas

| (47) | Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kurio parduodamas produkto kiekis vidaus rinkoje nėra tipiškas, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, prie bendrovės nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų pridedant pagrįstą PBA sąnaudų ir pelno dydį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punktu PBA sąnaudų ir pelno dydžio procentinė dalis apskaičiuota pagal kitų tyrime nagrinėjamų eksportuojančių gamintojų vidutinį svertinį PBA sąnaudų ir pelno dydį, atsižvelgiant į pagaminto ir vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto apimtį. |
| --- | --- |

(47)

Bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kurio parduodamas produkto kiekis vidaus rinkoje nėra tipiškas, normalioji vertė apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, prie bendrovės nagrinėjamojo produkto gamybos sąnaudų pridedant pagrįstą PBA sąnaudų ir pelno dydį. Vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies a punktu PBA sąnaudų ir pelno dydžio procentinė dalis apskaičiuota pagal kitų tyrime nagrinėjamų eksportuojančių gamintojų vidutinį svertinį PBA sąnaudų ir pelno dydį, atsižvelgiant į pagaminto ir vidaus rinkoje parduoto panašaus produkto apimtį.

| (48) | Siekiant įvertinti tai, kad bendrovė neseniai pradėjo veiklą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi atliktas koregavimas. Atsižvelgiant į mažą gamybos įrenginių pajėgumų naudojimą pradiniame etape koreguotos bendrovės pridėtinės išlaidos. |
| --- | --- |

(48)

Siekiant įvertinti tai, kad bendrovė neseniai pradėjo veiklą, vadovaujantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 5 dalimi atliktas koregavimas. Atsižvelgiant į mažą gamybos įrenginių pajėgumų naudojimą pradiniame etape koreguotos bendrovės pridėtinės išlaidos.

3.3.   Eksporto kaina

| (49) | Pardavimo eksportui kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis. |
| --- | --- |

(49)

Pardavimo eksportui kainos buvo nustatytos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis nagrinėjamojo produkto kainomis.

| (50) | Kai produktas eksportui į Bendriją buvo parduodamas per Bendrijoje arba už jos ribų įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis perpardavimo pirmiesiems nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje kainomis ir atitinkamai jas pakoregavus, atsižvelgiant į pagrįstą nuo importo iki perpardavimo patirtų sąnaudų bei pelno dydį. |
| --- | --- |

(50)

Kai produktas eksportui į Bendriją buvo parduodamas per Bendrijoje arba už jos ribų įsikūrusias susijusias prekybos bendroves, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį eksporto kainos nustatytos remiantis perpardavimo pirmiesiems nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje kainomis ir atitinkamai jas pakoregavus, atsižvelgiant į pagrįstą nuo importo iki perpardavimo patirtų sąnaudų bei pelno dydį.

3.4.   Palyginimas

| (51) | Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. |
| --- | --- |

(51)

Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis.

| (52) | Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. |
| --- | --- |

(52)

Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui.

| (53) | Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais atsižvelgta į transporto, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, kreditų išlaidas bei komisinius. |
| --- | --- |

(53)

Tuo remiantis, prireikus ir pateisinamais atvejais atsižvelgta į transporto, jūrų frachto, draudimo, tvarkymo, krovos ir papildomas sąnaudas, kreditų išlaidas bei komisinius.

3.5.   Dempingo skirtumai

3.5.1.   Atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams

| (54) | Atrinktų bendrovių kiekvienos į Bendriją eksportuotos rūšies nagrinėjamojo produkto svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse. |
| --- | --- |

(54)

Atrinktų bendrovių kiekvienos į Bendriją eksportuotos rūšies nagrinėjamojo produkto svertinė vidutinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto svertine vidutine eksporto kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 ir 12 dalyse.

| (55) | Tuo remiantis procentais išreikšti laikinieji CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą svertiniai vidutiniai dempingo skirtumai yra tokie:






  Bendrovė | Laikinasis dempingo skirtumas |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 73,4 % |
| Imperium Renewables Inc. | 29,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 57,3 % |
| World Energy Alternatives LLC | 51,7 % |

(55)

Tuo remiantis procentais išreikšti laikinieji CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą svertiniai vidutiniai dempingo skirtumai yra tokie:

Bendrovė

Laikinasis dempingo skirtumas

Archer Daniels Midland Company

3,4 %

Cargill Inc.

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

73,4 %

Imperium Renewables Inc.

29,5 %

Peter Cremer North America LP

57,3 %

World Energy Alternatives LLC

51,7 %

3.5.2.   Kitiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams

| (56) | Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų svertinis vidutinis dempingo skirtumas apskaičiuotas vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas apskaičiuotas pagal atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotus skirtumus. Tuo remiantis neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas laikinasis 33,7 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas. |
| --- | --- |

(56)

Neatrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų svertinis vidutinis dempingo skirtumas apskaičiuotas vadovaujantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalies nuostatomis. Šis skirtumas apskaičiuotas pagal atrinktiems eksportuojantiems gamintojams apskaičiuotus skirtumus. Tuo remiantis neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms apskaičiuotas laikinasis 33,7 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą dempingo skirtumas.

3.5.3.   Nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams

| (57) | Visiems kitiems JAV eksportuotojams Komisija pirmiausia nustatė bendradarbiavimo lygį. Iš visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gautuose atrankos klausimyno atsakymuose nurodytas visas eksportuotas kiekis palygintas su visu iš JAV importuotu kiekiu, apskaičiuotu pagal JAV statistinius eksporto duomenis. Nustatytas 81 % bendradarbiavimo lygis. Šiuo pagrindu nustatytas aukštas bendradarbiavimo lygis. Todėl manyta, kad siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams tikslinga nustatyti dempingo skirtumą, atitinkantį atrinktam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, kurio individualus dempingo ir žalos skirtumas didžiausias, nustatytą skirtumą. |
| --- | --- |

(57)

Visiems kitiems JAV eksportuotojams Komisija pirmiausia nustatė bendradarbiavimo lygį. Iš visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gautuose atrankos klausimyno atsakymuose nurodytas visas eksportuotas kiekis palygintas su visu iš JAV importuotu kiekiu, apskaičiuotu pagal JAV statistinius eksporto duomenis. Nustatytas 81 % bendradarbiavimo lygis. Šiuo pagrindu nustatytas aukštas bendradarbiavimo lygis. Todėl manyta, kad siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams tikslinga nustatyti dempingo skirtumą, atitinkantį atrinktam bendradarbiaujančiam eksportuojančiam gamintojui, kurio individualus dempingo ir žalos skirtumas didžiausias, nustatytą skirtumą.

| (58) | Tuo remiantis laikinai nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 57,3 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą. |
| --- | --- |

(58)

Tuo remiantis laikinai nustatytas dempingo lygis visos šalies mastu buvo 57,3 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą.

4.   BENDRIJOS PRAMONĖ

4.1.   Bendrijos gamyba ir padėtis

| (59) | Norint nustatyti Bendrijos gamybos apimtį ir tai, ar pritarta tyrimui, naudotasi visa turima informacija, taip pat skunde nurodyta informacija ir iš Bendrijos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus gautais duomenimis. |
| --- | --- |

(59)

Norint nustatyti Bendrijos gamybos apimtį ir tai, ar pritarta tyrimui, naudotasi visa turima informacija, taip pat skunde nurodyta informacija ir iš Bendrijos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus gautais duomenimis.

| (60) | Remiantis tokia informacija nustatyta, kad Bendrijoje per TL iš viso pagaminta apie 5 400 tūkst. tonų produkto. Nustatyta, kad trys tai pačiai grupei priklausančios bendrovės buvo susijusios su eksportuojančiais JAV gamintojais; bendrovių grupė iš susijusių JAV eksportuotojų importavo didelį nagrinėjamojo produkto kiekį. Todėl šios bendrovės nebuvo priskirtos Bendrijos gamybos apibrėžčiai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Taigi, gamybos apimtis, kuria remiantis buvo nustatyta Bendrijos pramonės padėtis, buvo 4 200–4 600 tūkst. tonų. |
| --- | --- |

(60)

Remiantis tokia informacija nustatyta, kad Bendrijoje per TL iš viso pagaminta apie 5 400 tūkst. tonų produkto. Nustatyta, kad trys tai pačiai grupei priklausančios bendrovės buvo susijusios su eksportuojančiais JAV gamintojais; bendrovių grupė iš susijusių JAV eksportuotojų importavo didelį nagrinėjamojo produkto kiekį. Todėl šios bendrovės nebuvo priskirtos Bendrijos gamybos apibrėžčiai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. Taigi, gamybos apimtis, kuria remiantis buvo nustatyta Bendrijos pramonės padėtis, buvo 4 200–4 600 tūkst. tonų.

| (61) | Nustatyta, kad skundui pritarusios bendradarbiavusios bendrovės per TL pagamino daugiau nei 60 % 60 konstatuojamojoje dalyje nurodyto Bendrijoje pagaminamo biodyzelino kiekio. Laikyta, kad 63 konstatuojamojoje dalyje nurodyta bendrovė, kuri nebendradarbiavo atliekant tyrimą, skundui nepritarė. Padaryta išvada, kad skundui ir tyrimui pritarė didžiąją dalį produkcijos pagaminantys Bendrijos gamintojai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. |
| --- | --- |

(61)

Nustatyta, kad skundui pritarusios bendradarbiavusios bendrovės per TL pagamino daugiau nei 60 % 60 konstatuojamojoje dalyje nurodyto Bendrijoje pagaminamo biodyzelino kiekio. Laikyta, kad 63 konstatuojamojoje dalyje nurodyta bendrovė, kuri nebendradarbiavo atliekant tyrimą, skundui nepritarė. Padaryta išvada, kad skundui ir tyrimui pritarė didžiąją dalį produkcijos pagaminantys Bendrijos gamintojai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje.

4.2.   Atranka

| (62) | Bendrijoje yra daug gamintojų, todėl siekiant nustatyti, ar padaryta žala, nutarta taikyti atranką. Atrankos formos nusiųstos visiems galimiems panašaus produkto gamintojams Bendrijoje. Iš pradžių atrankos formose reikšmingą informaciją pateikė ir atliekant tyrimą bendradarbiauti sutiko daugiau nei 40 bendrovių. Trys 60 konstatuojamojoje dalyje nurodytos bendrovės nebuvo įtrauktos į atranką dėl toje konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(62)

Bendrijoje yra daug gamintojų, todėl siekiant nustatyti, ar padaryta žala, nutarta taikyti atranką. Atrankos formos nusiųstos visiems galimiems panašaus produkto gamintojams Bendrijoje. Iš pradžių atrankos formose reikšmingą informaciją pateikė ir atliekant tyrimą bendradarbiauti sutiko daugiau nei 40 bendrovių. Trys 60 konstatuojamojoje dalyje nurodytos bendrovės nebuvo įtrauktos į atranką dėl toje konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių.

| (63) | Iš likusių bendrovių, remiantis didžiausiu tipišku pagamintu ir parduotu kiekiu Bendrijoje, kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, atrinkta 11 bendrovių. Vieną gamintoją, kurį pradžioje ketinta atrinkti, reikėjo atmesti, nes jis nebendradarbiavo. Laikoma, kad likusios dešimt atrinktų bendrovių pagamina ir parduoda tipišką produkto kiekį, palyginti su visa Bendrijos gamyba. |
| --- | --- |

(63)

Iš likusių bendrovių, remiantis didžiausiu tipišku pagamintu ir parduotu kiekiu Bendrijoje, kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, atrinkta 11 bendrovių. Vieną gamintoją, kurį pradžioje ketinta atrinkti, reikėjo atmesti, nes jis nebendradarbiavo. Laikoma, kad likusios dešimt atrinktų bendrovių pagamina ir parduoda tipišką produkto kiekį, palyginti su visa Bendrijos gamyba.

| (64) | Toliau šie dešimt atrinktų gamintojų vadinami Bendrijos pramone arba atrinktais Bendrijos gamintojais. |
| --- | --- |

(64)

Toliau šie dešimt atrinktų gamintojų vadinami Bendrijos pramone arba atrinktais Bendrijos gamintojais.

5.   ŽALA

| (65) | Kaip nurodyta 15 konstatuojamojoje dalyje, tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas 2004 m. sausio mėn.–TL pabaigos laikotarpis. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonės veikla iš esmės pradėjo formuotis 2004 m. Todėl nuspręsta, kad atliekant tyrimą reikėtų nagrinėti 2005 m.–TL laikotarpio tendencijas (toliau – analizuotas laikotarpis). Tačiau su 2004 m. susijusi surinkta informacija tolesniame vertinime taip pat nurodoma. |
| --- | --- |

(65)

Kaip nurodyta 15 konstatuojamojoje dalyje, tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas 2004 m. sausio mėn.–TL pabaigos laikotarpis. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonės veikla iš esmės pradėjo formuotis 2004 m. Todėl nuspręsta, kad atliekant tyrimą reikėtų nagrinėti 2005 m.–TL laikotarpio tendencijas (toliau – analizuotas laikotarpis). Tačiau su 2004 m. susijusi surinkta informacija tolesniame vertinime taip pat nurodoma.

5.1.   Suvartojimas Bendrijoje

1   lentelė

| Suvartojimas Bendrijoje | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonos | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Suvartojimas Bendrijoje

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Tonos

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indeksas 2005 m. = 100

60

100

155

207

206

| (66) | Bendrijoje suvartotas kiekis apskaičiuotas remiantis visų Bendrijos gamintojų visu Bendrijos rinkoje pagamintu kiekiu, kaip išaiškinta 60 konstatuojamojoje dalyje, iš kurio atimtas jų eksportuotas kiekis ir pridėtas iš šio tyrimo nagrinėjamosios šalies bei kitų trečiųjų šalių importuotas kiekis. |
| --- | --- |

(66)

Bendrijoje suvartotas kiekis apskaičiuotas remiantis visų Bendrijos gamintojų visu Bendrijos rinkoje pagamintu kiekiu, kaip išaiškinta 60 konstatuojamojoje dalyje, iš kurio atimtas jų eksportuotas kiekis ir pridėtas iš šio tyrimo nagrinėjamosios šalies bei kitų trečiųjų šalių importuotas kiekis.

| (67) | Nustatant importo iš JAV kiekį remtasi šiais informacijos šaltiniais:






  — | Eurostato duomenimis, susijusiais su skirtingais KN kodais, kuriems buvo priskirtas produktas; |
| --- | --- | --- |

(67)

Nustatant importo iš JAV kiekį remtasi šiais informacijos šaltiniais:

—

Eurostato duomenimis, susijusiais su skirtingais KN kodais, kuriems buvo priskirtas produktas;

| — | JAV eksporto statistiniais duomenimis; |
| --- | --- |

—

JAV eksporto statistiniais duomenimis;

| — | kitais slaptais suinteresuotųjų šalių pateiktais statistiniais importo duomenimis. |
| --- | --- |

—

kitais slaptais suinteresuotųjų šalių pateiktais statistiniais importo duomenimis.

| (68) | Tačiau išnagrinėjus informaciją paaiškėjo, kad siekiant apskaičiuoti suvartojimą negalima remtis Eurostato duomenimis, kadangi iki 2007 m. pabaigos skirtingų rūšių nagrinėjamasis produktas nebuvo klasifikuojamas priskiriant atskirą KN kodą. Importuojamas nagrinėjamasis produktas buvo priskiriamas tam tikriems kodams, kurie taip pat buvo naudojami duomenims apie kitų produktų importą nustatyti. Taigi manyta, kad norint nustatyti patikimus importuoto bei suvartoto kiekio duomenis ir importo tendencijas būtų tikslingiau naudoti JAV eksporto statistinius duomenis. Naudojantis šiuo informacijos šaltiniu atsižvelgta į prekių gabenimui iš JAV į Bendriją reikalingą laikotarpį, todėl eksporto statistiniai duomenys vienu mėnesiu pakoreguoti, norint atsižvelgti į šį laiko skirtumą. |
| --- | --- |

(68)

Tačiau išnagrinėjus informaciją paaiškėjo, kad siekiant apskaičiuoti suvartojimą negalima remtis Eurostato duomenimis, kadangi iki 2007 m. pabaigos skirtingų rūšių nagrinėjamasis produktas nebuvo klasifikuojamas priskiriant atskirą KN kodą. Importuojamas nagrinėjamasis produktas buvo priskiriamas tam tikriems kodams, kurie taip pat buvo naudojami duomenims apie kitų produktų importą nustatyti. Taigi manyta, kad norint nustatyti patikimus importuoto bei suvartoto kiekio duomenis ir importo tendencijas būtų tikslingiau naudoti JAV eksporto statistinius duomenis. Naudojantis šiuo informacijos šaltiniu atsižvelgta į prekių gabenimui iš JAV į Bendriją reikalingą laikotarpį, todėl eksporto statistiniai duomenys vienu mėnesiu pakoreguoti, norint atsižvelgti į šį laiko skirtumą.

| (69) | Dėl importo iš kitų šalių ir Bendrijos gamintojų eksporto: pirmiau aprašyta, kad Eurostato duomenys nebuvo tinkami, dėl to atliekant tyrimą remtasi skunde nurodytais duomenimis. |
| --- | --- |

(69)

Dėl importo iš kitų šalių ir Bendrijos gamintojų eksporto: pirmiau aprašyta, kad Eurostato duomenys nebuvo tinkami, dėl to atliekant tyrimą remtasi skunde nurodytais duomenimis.

| (70) | Remiantis tuo, kas išdėstyta. Nustatyta, kad Bendrijoje suvartojamas biodyzelino kiekis 2005–2007 m. padidėjo 107 %, o vėliau per TL sumažėjo 1 procentiniu punktu. Apskritai per analizuotą laikotarpį suvartojamas kiekis padidėjo daugiau nei du kartus. |
| --- | --- |

(70)

Remiantis tuo, kas išdėstyta. Nustatyta, kad Bendrijoje suvartojamas biodyzelino kiekis 2005–2007 m. padidėjo 107 %, o vėliau per TL sumažėjo 1 procentiniu punktu. Apskritai per analizuotą laikotarpį suvartojamas kiekis padidėjo daugiau nei du kartus.

| (71) | Paklausa iš esmės padidėjo dėl to, kad priėmus 2003 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/30/EB dėl skatinimo naudoti biokurą ir kitą atsinaujinantį kurą transporte (12) ir 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (13), valstybės narės ėmėsi iniciatyvų biokuro naudojimui skatinti. |
| --- | --- |

(71)

Paklausa iš esmės padidėjo dėl to, kad priėmus 2003 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/30/EB dėl skatinimo naudoti biokurą ir kitą atsinaujinantį kurą transporte (12) ir 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (13), valstybės narės ėmėsi iniciatyvų biokuro naudojimui skatinti.

5.2.   Iš nagrinėjamosios šalies importuojamas kiekis ir rinkos dalis

2   lentelė

| Importas iš JAV | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonos | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Rinkos dalis | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Šaltinis: JAV statistiniai eksporto duomenys. |

Importas iš JAV

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Tonos

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indeksas 2005 m. = 100

23

100

442

6 354

9 885

Rinkos dalis

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indeksas 2005 m. = 100

25

100

250

2 750

4 300

Šaltinis: JAV statistiniai eksporto duomenys.

| (72) | Iš JAV importuojamas kiekis labai padidėjo – nuo apytikriai 11 500 tonų 2005 m. iki apytikriai 1 137 000 tonų per TL. |
| --- | --- |

(72)

Iš JAV importuojamas kiekis labai padidėjo – nuo apytikriai 11 500 tonų 2005 m. iki apytikriai 1 137 000 tonų per TL.

| (73) | Per analizuotą laikotarpį importo dempingo kainomis iš JAV dalis Bendrijos rinkoje nuolat didėjo – nuo 0,4 % 2005 m. iki 17,2 % per TL. Todėl importo dempingo kainomis apimtis itin padidėjo tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai palyginus su to laikotarpio suvartojimo Bendrijoje duomenimis. |
| --- | --- |

(73)

Per analizuotą laikotarpį importo dempingo kainomis iš JAV dalis Bendrijos rinkoje nuolat didėjo – nuo 0,4 % 2005 m. iki 17,2 % per TL. Todėl importo dempingo kainomis apimtis itin padidėjo tiek absoliučiais dydžiais, tiek ir santykinai palyginus su to laikotarpio suvartojimo Bendrijoje duomenimis.

| (74) | „Splash and dash“ – terminas, kurį su biodyzeliu susiję ūkinės veiklos vykdytojai vartoja apibūdindami praktiką, kai tariamai užsienio kilmės biodyzelinas į Bendriją gabenamas per JAV, kuriose jis sumaišomas su praktiškai lašu (0,01 % galutiniame mišinyje) įprasto dyzelino, kad maišytojas galėtų gauti subsidiją JAV. |
| --- | --- |

(74)

„Splash and dash“ – terminas, kurį su biodyzeliu susiję ūkinės veiklos vykdytojai vartoja apibūdindami praktiką, kai tariamai užsienio kilmės biodyzelinas į Bendriją gabenamas per JAV, kuriose jis sumaišomas su praktiškai lašu (0,01 % galutiniame mišinyje) įprasto dyzelino, kad maišytojas galėtų gauti subsidiją JAV.

| (75) | JAV šalys teigė, kad „splash and dash“ praktika paaiškinama, kodėl taip padidėjo importo iš JAV į Bendrijos rinką apimtis – importas pagal tokią praktiką sudarė 40 % importo iš JAV per TL. Šios šalys taip pat teigė, kad tyrimas inicijuotas dėl JAV kilmės biodyzelino importo, todėl analizuojant žalą nereikėtų atsižvelgti į importą taikant „splash and dash“ praktiką ir jį reikėtų vertinti kaip importą iš kitų trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(75)

JAV šalys teigė, kad „splash and dash“ praktika paaiškinama, kodėl taip padidėjo importo iš JAV į Bendrijos rinką apimtis – importas pagal tokią praktiką sudarė 40 % importo iš JAV per TL. Šios šalys taip pat teigė, kad tyrimas inicijuotas dėl JAV kilmės biodyzelino importo, todėl analizuojant žalą nereikėtų atsižvelgti į importą taikant „splash and dash“ praktiką ir jį reikėtų vertinti kaip importą iš kitų trečiųjų šalių.

| (76) | Kita vertus, skundo pateikėjas tvirtino, kad taikant „splash and dash“ praktiką importuotas kiekis (jei iš viso buvo tokiu būdu importuota) sudarytų ne daugiau kaip 10 % JAV eksporto kiekio ir todėl būtų nereikšmingas ir dėl jo nepasikeistų išvados, kad į Bendrijos rinką pateko didelis kiekis importo dempingo kainomis iš JAV, ypač per TL. |
| --- | --- |

(76)

Kita vertus, skundo pateikėjas tvirtino, kad taikant „splash and dash“ praktiką importuotas kiekis (jei iš viso buvo tokiu būdu importuota) sudarytų ne daugiau kaip 10 % JAV eksporto kiekio ir todėl būtų nereikšmingas ir dėl jo nepasikeistų išvados, kad į Bendrijos rinką pateko didelis kiekis importo dempingo kainomis iš JAV, ypač per TL.

| (77) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad pagal JAV eksporto statistinius duomenis neįmanoma atskirti pagal tariamai „splash and dash“ praktiką eksportuoto biodyzelino nuo kito JAV eksporto, registruoto „Eksporto“ skyriuje. Tuose pačiuose statistiniuose duomenyje praktiškai nebuvo nurodyta jokių kiekių, kurie būtų deklaruoti „Grįžtamojo eksporto“ skyriuje. Be to, JAV valdžios institucijos tvirtino, kad visi produktai, nurodyti „Eksporto“ skyriuje, laikomi JAV kilmės produktais. |
| --- | --- |

(77)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad pagal JAV eksporto statistinius duomenis neįmanoma atskirti pagal tariamai „splash and dash“ praktiką eksportuoto biodyzelino nuo kito JAV eksporto, registruoto „Eksporto“ skyriuje. Tuose pačiuose statistiniuose duomenyje praktiškai nebuvo nurodyta jokių kiekių, kurie būtų deklaruoti „Grįžtamojo eksporto“ skyriuje. Be to, JAV valdžios institucijos tvirtino, kad visi produktai, nurodyti „Eksporto“ skyriuje, laikomi JAV kilmės produktais.

| (78) | Be to, dauguma tirtų JAV bendrovių nurodė, kad buvo neįmanoma atskirti į Bendriją eksportuoto ar šalies vidaus rinkoje parduoto kiekio nuo JAV pagaminto ar iš JAV gauto kiekio ir taikant „splash and dash“ praktiką eksportuoto kiekio. |
| --- | --- |

(78)

Be to, dauguma tirtų JAV bendrovių nurodė, kad buvo neįmanoma atskirti į Bendriją eksportuoto ar šalies vidaus rinkoje parduoto kiekio nuo JAV pagaminto ar iš JAV gauto kiekio ir taikant „splash and dash“ praktiką eksportuoto kiekio.

| (79) | Taip pat dėl tirtų JAV bendrovių nustatyta, kad visas eksportuotas biodyzelinas deklaruotas kaip JAV kilmės biodyzelinas tiek jį eksportuojant JAV eksportuotojams, tiek jį importuojant susijusiems Bendrijos importuotojams. |
| --- | --- |

(79)

Taip pat dėl tirtų JAV bendrovių nustatyta, kad visas eksportuotas biodyzelinas deklaruotas kaip JAV kilmės biodyzelinas tiek jį eksportuojant JAV eksportuotojams, tiek jį importuojant susijusiems Bendrijos importuotojams.

| (80) | Remiantis tuo, kas išdėstyta ir atsižvelgiant visų pirma į tai, kad taikant „splash and dash“ praktiką eksportuoti produktai deklaruoti kaip JAV kilmės, be to, JAV valdžios institucijos juos laikė JAV kilmės produktais, manyta, kad nebuvo priežasčių tokius produktus vertinti ne kaip JAV kilmės importuojamus produktus. |
| --- | --- |

(80)

Remiantis tuo, kas išdėstyta ir atsižvelgiant visų pirma į tai, kad taikant „splash and dash“ praktiką eksportuoti produktai deklaruoti kaip JAV kilmės, be to, JAV valdžios institucijos juos laikė JAV kilmės produktais, manyta, kad nebuvo priežasčių tokius produktus vertinti ne kaip JAV kilmės importuojamus produktus.

5.3.   Dempingo kainomis vykdomo importo kainos ir kainų mažinimas

5.3.1.   Vieneto pardavimo kaina

3   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kainos (EUR/t) | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Šaltinis: JAV eksporto statistiniai duomenys ir atrinktų JAV eksportuotojų klausimyno atsakymai. |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Kainos (EUR/t)

463

575

600

596

616

Indeksas 2005 m. = 100

81

100

104

104

107

Šaltinis: JAV eksporto statistiniai duomenys ir atrinktų JAV eksportuotojų klausimyno atsakymai.

| (81) | JAV eksporto statistiniais duomenimis taip pat naudotasi norint nustatyti dempingo kainomis vykdomo JAV kilmės importo kainų tendencijas, ypač 2007 m. ir per TL. Norint parodyti kainų lygį Bendrijos pasienyje, vidutinės eksporto kainos pakoreguotos atsižvelgiant į susijusias gabenimo ir draudimo sąnaudas. Reikėtų pažymėti, kad analizuoto laikotarpio pradžioje, tiksliau, 2005 ir 2006 m., o taip pat 2004 m., JAV eksporto statistiniai duomenys, tiksliau, pardavimo vertės duomenys, nebuvo visiškai patikimi, nes nustatyta, kad apskaičiuotos vidutinės eksporto kainos buvo neproporcingai didelės, palyginti su bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytomis kainomis. Tokiomis aplinkybėmis tų metų vidutinė JAV eksporto kaina buvo pagrįsta klausimyno atsakymais, kuriuos pateikė atrinkti eksportuojantys JAV gamintojai. |
| --- | --- |

(81)

JAV eksporto statistiniais duomenimis taip pat naudotasi norint nustatyti dempingo kainomis vykdomo JAV kilmės importo kainų tendencijas, ypač 2007 m. ir per TL. Norint parodyti kainų lygį Bendrijos pasienyje, vidutinės eksporto kainos pakoreguotos atsižvelgiant į susijusias gabenimo ir draudimo sąnaudas. Reikėtų pažymėti, kad analizuoto laikotarpio pradžioje, tiksliau, 2005 ir 2006 m., o taip pat 2004 m., JAV eksporto statistiniai duomenys, tiksliau, pardavimo vertės duomenys, nebuvo visiškai patikimi, nes nustatyta, kad apskaičiuotos vidutinės eksporto kainos buvo neproporcingai didelės, palyginti su bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytomis kainomis. Tokiomis aplinkybėmis tų metų vidutinė JAV eksporto kaina buvo pagrįsta klausimyno atsakymais, kuriuos pateikė atrinkti eksportuojantys JAV gamintojai.

| (82) | Vidutinės importo iš JAV kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo, o nuo 2005 m. iki TL pabaigos apskritai padidėjo 7 %. |
| --- | --- |

(82)

Vidutinės importo iš JAV kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo, o nuo 2005 m. iki TL pabaigos apskritai padidėjo 7 %.

5.3.2.   Priverstinis kainų mažinimas

| (83) | Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos svertinės vidutinės atrinktų Bendrijos gamintojų pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje palygintos su atitinkamomis svertinėmis vidutinėmis importo iš JAV kainomis, nustatytomis remiantis atrinktų eksportuojančių JAV gamintojų CIF. Prireikus koreguota atsižvelgiant į muitus, sąnaudas po importo ir biodyzelino gamybai naudotų pramonės žaliavų skirtumus (žr. tolesnę konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(83)

Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos svertinės vidutinės atrinktų Bendrijos gamintojų pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje palygintos su atitinkamomis svertinėmis vidutinėmis importo iš JAV kainomis, nustatytomis remiantis atrinktų eksportuojančių JAV gamintojų CIF. Prireikus koreguota atsižvelgiant į muitus, sąnaudas po importo ir biodyzelino gamybai naudotų pramonės žaliavų skirtumus (žr. tolesnę konstatuojamąją dalį).

| (84) | Atlikus tyrimą nustatytos skirtingos nagrinėjamojo produkto rūšys, visų pirma remiantis gamybos procese naudojamomis pramonės žaliavomis. Bendrijoje pagrindinė naudojama pramonės žaliava – rapsai, o JAV gamintojai naudoja kitokias pramonės žaliavas, kaip antai sojų pupeles, sareptinius bastučius, alyvpalmes ir pan. Kadangi pramonės žaliavos yra praktiškai pagrindinė nagrinėjamojo produkto gamybos žaliava, manyta, kad reikėtų leisti atlikti koregavimą atsižvelgiant į pramonės žaliavų skirtumus. Šis koregavimas apskaičiuotas taip, kad atitiktų skirtumo tarp susijusių rūšių nagrinėjamojo produkto ir iš rapsų pagamintų rūšių produktų rinkos vertę. Tokiu būdu svertinės vidutinės Bendrijos pramonės pardavimo kainos palygintos su svertine vidutine nagrinėjamojo produkto importo kaina atsižvelgiant į tas pačias pramonės žaliavas (rapsus). |
| --- | --- |

(84)

Atlikus tyrimą nustatytos skirtingos nagrinėjamojo produkto rūšys, visų pirma remiantis gamybos procese naudojamomis pramonės žaliavomis. Bendrijoje pagrindinė naudojama pramonės žaliava – rapsai, o JAV gamintojai naudoja kitokias pramonės žaliavas, kaip antai sojų pupeles, sareptinius bastučius, alyvpalmes ir pan. Kadangi pramonės žaliavos yra praktiškai pagrindinė nagrinėjamojo produkto gamybos žaliava, manyta, kad reikėtų leisti atlikti koregavimą atsižvelgiant į pramonės žaliavų skirtumus. Šis koregavimas apskaičiuotas taip, kad atitiktų skirtumo tarp susijusių rūšių nagrinėjamojo produkto ir iš rapsų pagamintų rūšių produktų rinkos vertę. Tokiu būdu svertinės vidutinės Bendrijos pramonės pardavimo kainos palygintos su svertine vidutine nagrinėjamojo produkto importo kaina atsižvelgiant į tas pačias pramonės žaliavas (rapsus).

| (85) | Pagal minėtą metodą JAV ir Bendrijos kainų skirtumas, išreikštas Bendrijos pramonės svertinės vidutinės kainos (gamintojo kainos EXW sąlygomis) procentu, t. y. priverstinio kainų mažinimo skirtumas, sudarė 18,9–33,0 %. |
| --- | --- |

(85)

Pagal minėtą metodą JAV ir Bendrijos kainų skirtumas, išreikštas Bendrijos pramonės svertinės vidutinės kainos (gamintojo kainos EXW sąlygomis) procentu, t. y. priverstinio kainų mažinimo skirtumas, sudarė 18,9–33,0 %.

5.4.   Bendrijos pramonės ekonominė padėtis

| (86) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Bendrijos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, analizuotu laikotarpiu turėję poveikio Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(86)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis poveikį Bendrijos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, analizuotu laikotarpiu turėję poveikio Bendrijos pramonei.

5.4.1.   Gamybos pajėgumai, gamyba ir pajėgumų naudojimas

4   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai
  (tonomis) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Gamyba (tonomis) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Pajėgumų naudojimas | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai. |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Gamybos pajėgumai

(tonomis)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Indeksas 2005 m. = 100

58

100

142

238

274

Gamyba (tonomis)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Indeksas 2005 m. = 100

58

100

149

225

248

Pajėgumų naudojimas

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Indeksas 2005 m. = 100

102

100

106

95

91

Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (87) | Padidėjus suvartojamam kiekiui per analizuotą laikotarpį nuolatos didėjo atrinktų Bendrijos gamintojų gamybos pajėgumai. 2005–2006 m. pajėgumai padidėjo 42 %, 2007 m. – 68 %, o nuo 2007 m. iki TL pabaigos – dar 15 %. Pajėgumai per analizuotą laikotarpį iš viso padidėjo 174 %. Gamybos pajėgumai didėjo dėl naujų investicijų tikintis paklausos didėjimo. |
| --- | --- |

(87)

Padidėjus suvartojamam kiekiui per analizuotą laikotarpį nuolatos didėjo atrinktų Bendrijos gamintojų gamybos pajėgumai. 2005–2006 m. pajėgumai padidėjo 42 %, 2007 m. – 68 %, o nuo 2007 m. iki TL pabaigos – dar 15 %. Pajėgumai per analizuotą laikotarpį iš viso padidėjo 174 %. Gamybos pajėgumai didėjo dėl naujų investicijų tikintis paklausos didėjimo.

| (88) | Iš tiesų Bendrijos pramonės gamybos pajėgumų didėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į Direktyvoje 2003/30/EB nustatytą tikslą, kad biokuras ir kitas atsinaujinantis kuras pagal energijos kiekį sudarytų 5,75 % viso transporto srityje sunaudojamo benzino ir dyzelino kiekio, tiekiamo rinkai iki 2010 m. gruodžio 31 d. Be to, 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad iki 2020 m. visos valstybės narės privalo pasiekti, kad biokuro dalis sudarytų 10 % viso Bendrijos transporto sektoriuje sunaudojamo benzino ir dyzelino kiekio (14). Laikantis šio tikslo Bendrijoje suvartojamas biokuro kiekis iki tų metų padidėtų iki apytikriai 33 mln. naftos ekvivalento tonų. Apskaičiuota, kad 2006 m. gamybos pajėgumai visoje Bendrijoje sudarė tik 6 mln. tonų. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, suprantama, kad bendrijos gamintojai investavo į papildomus pajėgumus tikėdamiesi paklausos didėjimo. |
| --- | --- |

(88)

Iš tiesų Bendrijos pramonės gamybos pajėgumų didėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į Direktyvoje 2003/30/EB nustatytą tikslą, kad biokuras ir kitas atsinaujinantis kuras pagal energijos kiekį sudarytų 5,75 % viso transporto srityje sunaudojamo benzino ir dyzelino kiekio, tiekiamo rinkai iki 2010 m. gruodžio 31 d. Be to, 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad iki 2020 m. visos valstybės narės privalo pasiekti, kad biokuro dalis sudarytų 10 % viso Bendrijos transporto sektoriuje sunaudojamo benzino ir dyzelino kiekio (14). Laikantis šio tikslo Bendrijoje suvartojamas biokuro kiekis iki tų metų padidėtų iki apytikriai 33 mln. naftos ekvivalento tonų. Apskaičiuota, kad 2006 m. gamybos pajėgumai visoje Bendrijoje sudarė tik 6 mln. tonų. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, suprantama, kad bendrijos gamintojai investavo į papildomus pajėgumus tikėdamiesi paklausos didėjimo.

| (89) | Bendrijos pramonės gaminamo panašaus produkto kiekis taip pat nuolatos didėjo ir per analizuotą laikotarpį iš viso padidėjo 148 %. |
| --- | --- |

(89)

Bendrijos pramonės gaminamo panašaus produkto kiekis taip pat nuolatos didėjo ir per analizuotą laikotarpį iš viso padidėjo 148 %.

| (90) | Kadangi produkcijos kiekis didėjo lėčiau nei gamybos pajėgumai, Bendrijos pramonės pajėgumų naudojimas per analizuotą laikotarpį sumažėjo 9 %. |
| --- | --- |

(90)

Kadangi produkcijos kiekis didėjo lėčiau nei gamybos pajėgumai, Bendrijos pramonės pajėgumų naudojimas per analizuotą laikotarpį sumažėjo 9 %.

5.4.2.   Parduotas kiekis, rinkos dalis ir vidutinės vieneto kainos Bendrijoje

5   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Parduotas kiekis
  (tonos) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Rinkos dalis | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Vidutinės kainos
  (EUR/t) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai. |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Parduotas kiekis

(tonos)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Indeksas 2005 m. = 100

59

100

147

221

243

Rinkos dalis

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Indeksas 2005 m. = 100

97

100

95

107

118

Vidutinės kainos

(EUR/t)

655

759

900

892

933

Indeksas 2005 m. = 100

86

100

119

118

123

Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (91) | Didėjant suvartojamam kiekiui Bendrijos pramonės parduotas kiekis Bendrijos rinkoje nuolat didėjo – per analizuotą laikotarpį iš viso padidėjo 143 %. Per tą patį laikotarpį Bendrijos pramonės rinkos dalis padidėjo 4,5 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(91)

Didėjant suvartojamam kiekiui Bendrijos pramonės parduotas kiekis Bendrijos rinkoje nuolat didėjo – per analizuotą laikotarpį iš viso padidėjo 143 %. Per tą patį laikotarpį Bendrijos pramonės rinkos dalis padidėjo 4,5 procentinio punkto.

| (92) | Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos Bendrijos rinkoje per analizuotą laikotarpį padidėjo 23 %. Kainos padidėjo dėl padidėjusių žaliavų ir kitų sąnaudų. |
| --- | --- |

(92)

Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos Bendrijos rinkoje per analizuotą laikotarpį padidėjo 23 %. Kainos padidėjo dėl padidėjusių žaliavų ir kitų sąnaudų.

5.4.3.   Augimas

| (93) | Bendrijos pramonės augimą rodo kiekio rodikliai – produkcijos, parduoto kiekio ir ypač rinkos dalies rodikliai. Nors Bendrijos rinkoje suvartojamas kiekis ypatingai padidėjo per analizuotą laikotarpį, atrinktų Bendrijos gamintojų rinkos dalis padidėjo nedaug. Tiksliau, nuo 2006 m. iki TL pabaigos atrinktų Bendrijos gamintų rinkos dalis padidėjo tik 5,8 procentinio punkto. Per tą patį laikotarpį importui dempingo kainomis tenkanti rinkos dalis padidėjo daugiau nei 16 procentinių punktų. Tai, kad Bendrijos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti augančia rinka, apskritai turėjo neigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai. Kai kuriems žalos veiksniams, kaip antai gamyba, gamybos pajėgumų naudojimas, našumas, pardavimas, investicijų politika ir investicijų grąža, padarytas labai didelis poveikis. |
| --- | --- |

(93)

Bendrijos pramonės augimą rodo kiekio rodikliai – produkcijos, parduoto kiekio ir ypač rinkos dalies rodikliai. Nors Bendrijos rinkoje suvartojamas kiekis ypatingai padidėjo per analizuotą laikotarpį, atrinktų Bendrijos gamintojų rinkos dalis padidėjo nedaug. Tiksliau, nuo 2006 m. iki TL pabaigos atrinktų Bendrijos gamintų rinkos dalis padidėjo tik 5,8 procentinio punkto. Per tą patį laikotarpį importui dempingo kainomis tenkanti rinkos dalis padidėjo daugiau nei 16 procentinių punktų. Tai, kad Bendrijos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti augančia rinka, apskritai turėjo neigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai. Kai kuriems žalos veiksniams, kaip antai gamyba, gamybos pajėgumų naudojimas, našumas, pardavimas, investicijų politika ir investicijų grąža, padarytas labai didelis poveikis.

5.4.4.   Atsargos

6   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos
  (tonomis) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai. |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Atsargos

(tonomis)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Indeksas 2005 m. = 100

76

100

233

378

399

Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (94) | Per analizuotą laikotarpį biodyzelino atsargos padidėjo apytiksliai 200 %. Atsargų kiekis didėjo per analizuotą laikotarpį ir per tą patį laikotarpį didėjo daugiau nei Bendrijos pramonės pagamintas kiekis. Tačiau manoma, kad su atsargomis susiję duomenys vertinant ekonominę Bendrijos pramonės padėtį nėra labai vertingi, nes biodyzelino negalima laikyti ilgiau nei 6 mėnesius (vidutiniškai jis laikomas tik apie tris mėnesius). |
| --- | --- |

(94)

Per analizuotą laikotarpį biodyzelino atsargos padidėjo apytiksliai 200 %. Atsargų kiekis didėjo per analizuotą laikotarpį ir per tą patį laikotarpį didėjo daugiau nei Bendrijos pramonės pagamintas kiekis. Tačiau manoma, kad su atsargomis susiję duomenys vertinant ekonominę Bendrijos pramonės padėtį nėra labai vertingi, nes biodyzelino negalima laikyti ilgiau nei 6 mėnesius (vidutiniškai jis laikomas tik apie tris mėnesius).

5.4.5.   Pelningumas, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

7   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Investicijų grąža | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 81 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR) | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai. |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Pelningumas

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Indeksas 2005 m. = 100

51

100

98

31

31

Investicijos (tūkst. EUR)

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Indeksas 2005 m. = 100

28

100

335

198

185

Investicijų grąža

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Indeksas 2005 m. = 100

81

100

95

20

20

Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Indeksas 2005 m. = 100

18

100

163

127

138

Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (95) | Atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas nustatytas Bendrijos rinkoje parduodant panašų produktą gautą ikimokestinį grynąjį pelną išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentu. Per analizuotą laikotarpį atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas sumažėjo nuo 18,3 % pelno 2005 m. iki 5,7 % pelno per TL. Tai rodo, kad pelningumas per analizuotą laikotarpį sumažėjo 12,6 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(95)

Atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas nustatytas Bendrijos rinkoje parduodant panašų produktą gautą ikimokestinį grynąjį pelną išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentu. Per analizuotą laikotarpį atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas sumažėjo nuo 18,3 % pelno 2005 m. iki 5,7 % pelno per TL. Tai rodo, kad pelningumas per analizuotą laikotarpį sumažėjo 12,6 procentinio punkto.

| (96) | Atrinktų Bendrijos gamintojų investicijos į biodyzelino gamybą 2005–2006 m. padidėjo 235 %. Investicijos padidėjo, nes gamybos pajėgumai buvo plečiami tikintis paklausos didėjimo Bendrijoje. Dėl to pažymima, kad investicijos dažniausiai planuojamos mažiausiai dviem metams, kol biodyzelino įmonė tampa visiškai veiksnia. Tie patys gamintojai toliau investavo 2007 m. ir per TL, tačiau investicijos buvo mažesnės. Šis laikotarpis sutampa su importo dempingo kainomis apimties didėjimu Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(96)

Atrinktų Bendrijos gamintojų investicijos į biodyzelino gamybą 2005–2006 m. padidėjo 235 %. Investicijos padidėjo, nes gamybos pajėgumai buvo plečiami tikintis paklausos didėjimo Bendrijoje. Dėl to pažymima, kad investicijos dažniausiai planuojamos mažiausiai dviem metams, kol biodyzelino įmonė tampa visiškai veiksnia. Tie patys gamintojai toliau investavo 2007 m. ir per TL, tačiau investicijos buvo mažesnės. Šis laikotarpis sutampa su importo dempingo kainomis apimties didėjimu Bendrijos rinkoje.

| (97) | Atrinktų Bendrijos gamintojų investicijų grąža, rodanti jų iki mokestinius rezultatus biodyzelino gamybai naudoto turto pradinės ir baigiamosios buhalterinės apskaitos knygose nurodytos grynosios vertės procentais, mažėjo, kaip ir pelningumas. Tačiau iš tikrųjų investicijų grąža ypatingai sumažėjo – net 91 procentiniu punktu per analizuotą laikotarpį. Manoma, kad investicijų grąžos mažėjimas akivaizdžiai rodo blogėjančią Bendrijos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(97)

Atrinktų Bendrijos gamintojų investicijų grąža, rodanti jų iki mokestinius rezultatus biodyzelino gamybai naudoto turto pradinės ir baigiamosios buhalterinės apskaitos knygose nurodytos grynosios vertės procentais, mažėjo, kaip ir pelningumas. Tačiau iš tikrųjų investicijų grąža ypatingai sumažėjo – net 91 procentiniu punktu per analizuotą laikotarpį. Manoma, kad investicijų grąžos mažėjimas akivaizdžiai rodo blogėjančią Bendrijos pramonės ekonominę padėtį.

| (98) | Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės gebėjimu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija – grynųjų pinigų srautas per analizuotą laikotarpį padidėjo 38 %. Pelningumas per tą patį laikotarpį mažėjo, tačiau grynųjų pinigų srautas didėjo iš esmės dėl to, kad padidėjo nusidėvėjimo sąnaudos, į kurias atsižvelgiama nustatant grynųjų pinigų srauto lygį. Kita priežastis – pelnas per nagrinėjamąjį laikotarpį absoliučiąja verte sumažėjo ne tiek daug kiek apyvarta. Tačiau nuo 2006 m. iki TL pabaigos grynųjų pinigų srautas sumažėjo 15 %, vadinasi, analizuoto laikotarpio antroje pusėje, kai Bendrijos rinką pasiekė daugiau importo dempingo kainomis, prasidėjo nuosmukis. |
| --- | --- |

(98)

Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės gebėjimu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija – grynųjų pinigų srautas per analizuotą laikotarpį padidėjo 38 %. Pelningumas per tą patį laikotarpį mažėjo, tačiau grynųjų pinigų srautas didėjo iš esmės dėl to, kad padidėjo nusidėvėjimo sąnaudos, į kurias atsižvelgiama nustatant grynųjų pinigų srauto lygį. Kita priežastis – pelnas per nagrinėjamąjį laikotarpį absoliučiąja verte sumažėjo ne tiek daug kiek apyvarta. Tačiau nuo 2006 m. iki TL pabaigos grynųjų pinigų srautas sumažėjo 15 %, vadinasi, analizuoto laikotarpio antroje pusėje, kai Bendrijos rinką pasiekė daugiau importo dempingo kainomis, prasidėjo nuosmukis.

5.4.6.   Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

8   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas. Visos darbo dienos ekvivalentas (etatai) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Našumas (tonų etatui) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Darbo užmokestis (EUR etatui) | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai. |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Užimtumas. Visos darbo dienos ekvivalentas (etatai)

61

182

278

462

506

Indeksas 2005 m. = 100

34

100

153

254

278

Našumas (tonų etatui)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Indeksas 2005 m. = 100

174

100

98

89

89

Darbo užmokestis (EUR etatui)

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Indeksas 2005 m. = 100

105

100

91

93

94

Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai.

| (99) | Padidėjus pagamintam ir parduotam kiekiui Bendrijos pramonės užimtumas per analizuotą laikotarpį padidėjo 178 %. Pažymima, kad biodyzelino pramonė yra kapitalo imli pramonė, kurioje gamybos procese nereikia daug darbo jėgos. |
| --- | --- |

(99)

Padidėjus pagamintam ir parduotam kiekiui Bendrijos pramonės užimtumas per analizuotą laikotarpį padidėjo 178 %. Pažymima, kad biodyzelino pramonė yra kapitalo imli pramonė, kurioje gamybos procese nereikia daug darbo jėgos.

| (100) | Per analizuotą laikotarpį vidutinis darbo užmokestis sumažėjo 6 %. Taip įvyko dėl to, kad papildomi darbuotojai, kuriuos analizuoto laikotarpio pabaigoje pasamdė Bendrijos pramonė gamybai plėsti, galėjo būti mažiau kvalifikuoti. |
| --- | --- |

(100)

Per analizuotą laikotarpį vidutinis darbo užmokestis sumažėjo 6 %. Taip įvyko dėl to, kad papildomi darbuotojai, kuriuos analizuoto laikotarpio pabaigoje pasamdė Bendrijos pramonė gamybai plėsti, galėjo būti mažiau kvalifikuoti.

| (101) | Nuo 2005 m. iki TL pabaigos našumas sumažėjo 11 %. |
| --- | --- |

(101)

Nuo 2005 m. iki TL pabaigos našumas sumažėjo 11 %.

5.4.7.   Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo

| (102) | Eksportuojančių JAV gamintojų dempingo skirtumai yra nurodyti dalyje apie dempingą ir yra daug didesni už de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(102)

Eksportuojančių JAV gamintojų dempingo skirtumai yra nurodyti dalyje apie dempingą ir yra daug didesni už de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kainomis kiekį ir kainas, faktinio dempingo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu.

5.4.8.   Neatrinkti Bendrijos gamintojai

| (103) | Išanalizavus Bendrijos rinkos duomenis paaiškėjo, kad neatrinkti Bendrijos gamintojai ir 60 konstatuojamojoje dalyje nurodyti gamintojai parduodami jų pačių pagamintą biodyzeliną Bendrijos rinkoje per analizuotą laikotarpį neteko didelės rinkos dalies. Apskaičiuota, kad šie gamintojai per analizuotą laikotarpį prarado daugiau nei 20 procentinių punktų rinkos dalies. |
| --- | --- |

(103)

Išanalizavus Bendrijos rinkos duomenis paaiškėjo, kad neatrinkti Bendrijos gamintojai ir 60 konstatuojamojoje dalyje nurodyti gamintojai parduodami jų pačių pagamintą biodyzeliną Bendrijos rinkoje per analizuotą laikotarpį neteko didelės rinkos dalies. Apskaičiuota, kad šie gamintojai per analizuotą laikotarpį prarado daugiau nei 20 procentinių punktų rinkos dalies.

| (104) | Iš skundo pateikėjo pateiktos informacijos paaiškėjo, kad daugelis šių bendrovių arba baigė veiklą, susijusią su biodyzelinu, arba ją sumažino ir negalėjo tinkamai bendradarbiauti atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(104)

Iš skundo pateikėjo pateiktos informacijos paaiškėjo, kad daugelis šių bendrovių arba baigė veiklą, susijusią su biodyzelinu, arba ją sumažino ir negalėjo tinkamai bendradarbiauti atliekant tyrimą.

| (105) | Be to, kai kurios bendrovės, kurios pateikė informaciją vykdant atranką, nurodė, kad dėl importo mažomis kainomis iš JAV turėjo sumažinti gamybą ir darbuotojų skaičių. Panašių pastabų pateikė kiti gamintojai, kurie buvo pasirengę pradėti gamybą, bet patekimą į rinką turėjo atidėti, nes labai padidėjo importo mažomis kainomis iš JAV kiekis, ypač per TL. |
| --- | --- |

(105)

Be to, kai kurios bendrovės, kurios pateikė informaciją vykdant atranką, nurodė, kad dėl importo mažomis kainomis iš JAV turėjo sumažinti gamybą ir darbuotojų skaičių. Panašių pastabų pateikė kiti gamintojai, kurie buvo pasirengę pradėti gamybą, bet patekimą į rinką turėjo atidėti, nes labai padidėjo importo mažomis kainomis iš JAV kiekis, ypač per TL.

| (106) | Minėti duomenys, susiję su neatrinktais gamintojais, sustiprintų išvadas dėl atrinktiems Bendrijos gamintojams padarytos žalos. |
| --- | --- |

(106)

Minėti duomenys, susiję su neatrinktais gamintojais, sustiprintų išvadas dėl atrinktiems Bendrijos gamintojams padarytos žalos.

5.5.   Išvada dėl žalos

| (107) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad didėjant paklausai atrinktų Bendrijos gamintojų padėtis (kiekio rodikliai) per analizuotą laikotarpį pagerėjo – gamyba padidėjo 150 %, gamybos pajėgumai – 174 %, o parduotas kiekis – 143 %. Be to, atrinktų Bendrijos gamintojų rinkos dalis padidėjo nuo 25,3 % 2005 m. iki 29,8 % per TL, tiksliau, vidutiniškai 4,5 procentinio punkto. Užimtumas ir investicijos taip pat padidėjo, nes per tą laikotarpį padidėjo biodyzelino paklausa Bendrijos rinkoje. Tačiau pagamintas kiekis nepadidėjo tiek, kiek paaugo rinka, todėl per analizuotą laikotarpį gamybos pajėgumų naudojimas sumažėjo 9 %, o našumas – 11 %. |
| --- | --- |

(107)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad didėjant paklausai atrinktų Bendrijos gamintojų padėtis (kiekio rodikliai) per analizuotą laikotarpį pagerėjo – gamyba padidėjo 150 %, gamybos pajėgumai – 174 %, o parduotas kiekis – 143 %. Be to, atrinktų Bendrijos gamintojų rinkos dalis padidėjo nuo 25,3 % 2005 m. iki 29,8 % per TL, tiksliau, vidutiniškai 4,5 procentinio punkto. Užimtumas ir investicijos taip pat padidėjo, nes per tą laikotarpį padidėjo biodyzelino paklausa Bendrijos rinkoje. Tačiau pagamintas kiekis nepadidėjo tiek, kiek paaugo rinka, todėl per analizuotą laikotarpį gamybos pajėgumų naudojimas sumažėjo 9 %, o našumas – 11 %.

| (108) | Pagrindiniai su atrinktų Bendrijos gamintojų finansine padėtimi susiję rodikliai per analizuotą laikotarpį pablogėjo. Našumas sumažėjo nuo apytikriai 18 % 2005–2006 m. iki mažiau nei 6 % per TL. Nepaisant atrinktų Bendrijos gamintojų gebėjimo patiems finansuoti savo veiklą, ypač dėl to, kad padidėjo grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža per TL labai sumažėjo – net 80 %. |
| --- | --- |

(108)

Pagrindiniai su atrinktų Bendrijos gamintojų finansine padėtimi susiję rodikliai per analizuotą laikotarpį pablogėjo. Našumas sumažėjo nuo apytikriai 18 % 2005–2006 m. iki mažiau nei 6 % per TL. Nepaisant atrinktų Bendrijos gamintojų gebėjimo patiems finansuoti savo veiklą, ypač dėl to, kad padidėjo grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža per TL labai sumažėjo – net 80 %.

| (109) | Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad 2005–2007 m. ir nuo 2005 m. iki TL pabaigos labai padidėjo atrinktų Bendrijos gamintojų sąnaudos – atitinkamai 36 ir 42 %, nes padidėjo pramonės žaliavų, kurios sudaro apie 80 % visų biodyzelino sąnaudų, kainos (iš esmės rapsų ir sojų aliejaus kainos). Šių padidėjusių sąnaudų nebuvo galima visiškai perkelti pirkėjams Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(109)

Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad 2005–2007 m. ir nuo 2005 m. iki TL pabaigos labai padidėjo atrinktų Bendrijos gamintojų sąnaudos – atitinkamai 36 ir 42 %, nes padidėjo pramonės žaliavų, kurios sudaro apie 80 % visų biodyzelino sąnaudų, kainos (iš esmės rapsų ir sojų aliejaus kainos). Šių padidėjusių sąnaudų nebuvo galima visiškai perkelti pirkėjams Bendrijos rinkoje.

| (110) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad visa Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(110)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad visa Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalyje.

6.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

6.1.   Įžanga

| (111) | Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl JAV kilmės importo dempingo kainomis Bendrijos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta dempingo kainomis vykdomam importui. |
| --- | --- |

(111)

Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl JAV kilmės importo dempingo kainomis Bendrijos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta dempingo kainomis vykdomam importui.

6.2.   Importo dempingo kainomis poveikis

| (112) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad per analizuotą laikotarpį labai padidėjo, tiksliau – 100 kartų, importo mažomis dempingo kainomis iš JAV kiekis. Dėl to tokiam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo net 16,8 procentinio punkto – nuo 0,4 % 2005 m. iki 17,2 % per TL. Norint parodyti, kokį didelį poveikį Bendrijai padarė didelis importo dempingo kainomis iš JAV kiekis, pažymima, kad rinkos dalis 16,8 procentinio punkto padidėjo per 15 mėnesių. |
| --- | --- |

(112)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad per analizuotą laikotarpį labai padidėjo, tiksliau – 100 kartų, importo mažomis dempingo kainomis iš JAV kiekis. Dėl to tokiam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo net 16,8 procentinio punkto – nuo 0,4 % 2005 m. iki 17,2 % per TL. Norint parodyti, kokį didelį poveikį Bendrijai padarė didelis importo dempingo kainomis iš JAV kiekis, pažymima, kad rinkos dalis 16,8 procentinio punkto padidėjo per 15 mėnesių.

| (113) | Tuo pačiu metu, nepaisant labai padidėjusio suvartojamo kiekio, Bendrijos pramonė jai tenkančią rinkos dalį jos pagrindinėje rinkoje per analizuotą laikotarpį sugebėjo padidinti tik 4,5 procentinio punkto. Atlikus tyrimą nustatyta, kad taip atsitiko tik dėl to, kad Bendrijos gamintojai per analizuotą laikotarpį nutraukė gamybą arba ją sumažino. |
| --- | --- |

(113)

Tuo pačiu metu, nepaisant labai padidėjusio suvartojamo kiekio, Bendrijos pramonė jai tenkančią rinkos dalį jos pagrindinėje rinkoje per analizuotą laikotarpį sugebėjo padidinti tik 4,5 procentinio punkto. Atlikus tyrimą nustatyta, kad taip atsitiko tik dėl to, kad Bendrijos gamintojai per analizuotą laikotarpį nutraukė gamybą arba ją sumažino.

| (114) | Dempingo kainomis vykdomo importo vidutinė kaina nuo 2005 m. iki TL pabaigos padidėjo 7 %, tačiau per tą patį laikotarpį buvo gerokai mažesnė už Bendrijos pramonės kainas. Taigi dėl dempingo kainomis vykdomo importo kainų buvo priverstinai sumažintos Bendrijos pramonės kainos – vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL buvo 25 %. |
| --- | --- |

(114)

Dempingo kainomis vykdomo importo vidutinė kaina nuo 2005 m. iki TL pabaigos padidėjo 7 %, tačiau per tą patį laikotarpį buvo gerokai mažesnė už Bendrijos pramonės kainas. Taigi dėl dempingo kainomis vykdomo importo kainų buvo priverstinai sumažintos Bendrijos pramonės kainos – vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL buvo 25 %.

| (115) | Dėl didelio importo mažomis dempingo kainomis kiekio Bendrijos rinkoje daromas spaudimas neleido Bendrijos pramonei nustatyti tokias pardavimo kainas, kurios atitiktų rinkos sąlygas ir padidėjusias sąnaudas. Iš tiesų vidutinės Bendrijos pramonės biodyzelinui gaminti naudotų pramonės žaliavų kainos per TL buvo 25 % didesnės nei 2006 m. Bendrijos pramonė pirkėjams galėjo perkelti tik 4 % padidėjusias kainas, o visos Bendrijos pramonės sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo 20 %. Reikia pažymėti, kad JAV gamintojų naudotų pagrindinių pramonės žaliavų, tiksliau, sojų aliejaus, kaina per tą patį laikotarpį taip pat gerokai padidėjo. Tačiau, kaip nurodyta 109 konstatuojamojoje dalyje, šis sąnaudų padidėjimas dempingo kainomis vykdomo importo kainose neatsispindėjo. |
| --- | --- |

(115)

Dėl didelio importo mažomis dempingo kainomis kiekio Bendrijos rinkoje daromas spaudimas neleido Bendrijos pramonei nustatyti tokias pardavimo kainas, kurios atitiktų rinkos sąlygas ir padidėjusias sąnaudas. Iš tiesų vidutinės Bendrijos pramonės biodyzelinui gaminti naudotų pramonės žaliavų kainos per TL buvo 25 % didesnės nei 2006 m. Bendrijos pramonė pirkėjams galėjo perkelti tik 4 % padidėjusias kainas, o visos Bendrijos pramonės sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo 20 %. Reikia pažymėti, kad JAV gamintojų naudotų pagrindinių pramonės žaliavų, tiksliau, sojų aliejaus, kaina per tą patį laikotarpį taip pat gerokai padidėjo. Tačiau, kaip nurodyta 109 konstatuojamojoje dalyje, šis sąnaudų padidėjimas dempingo kainomis vykdomo importo kainose neatsispindėjo.

| (116) | Norint tiksliau įrodyti labai padidėjusio importo mažomis dempingo kainomis iš JAV kiekio ir Bendrijos pramonei padarytos žalos priežastinį ryšį, palyginta Bendrijos pramonės padėtis 2005–2006 m., kai importo dempingo kainomis nebūta, ir rinkos padėtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos, kai labai padidėjo importo dempingo kainomis kiekis. |
| --- | --- |

(116)

Norint tiksliau įrodyti labai padidėjusio importo mažomis dempingo kainomis iš JAV kiekio ir Bendrijos pramonei padarytos žalos priežastinį ryšį, palyginta Bendrijos pramonės padėtis 2005–2006 m., kai importo dempingo kainomis nebūta, ir rinkos padėtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos, kai labai padidėjo importo dempingo kainomis kiekis.

| (117) | 2005–2006 m., kai Bendrijos rinkoje nebuvo importo dempingo kainomis, suvartojamas kiekis padidėjo apytikriai 1,8 mln. tonų. Visi Bendrijos gamintojai galėjo rengti verslo planus tikėdamiesi greitai augančios palankios rinkos. Tuo laikotarpiu kainos padidėjo 19 %, o Bendrijos pramonės pelnas buvo 18,3 %. 2007 m. ir per TL padėtis visiškai pasikeitė. Į rinką pradėjo skverbtis importas mažomis dempingo kainomis iš JAV. Nors rinka ir toliau plėtėsi bei padidėjo 1,6 mln. tonų, tačiau didžiąją šios išsiplėtusios rinkos dalį (daugiau nei 1 mln. tonų) užėmė importas dempingo kainomis iš JAV. Bendrijos pramonei atiteko tik nedidelė rinkos dalis, pagrindinės biodyzelino gamybos sąnaudos padidėjo net 25 %, tačiau vidutinė pardavimo kaina per tą patį laikotarpį padidėjo tik apie 4 %. Todėl jos bendra ekonominė ir finansinė padėtis per TL pablogėjo, nes pelnas sumažėjo net iki 6 % nuo apyvartos. |
| --- | --- |

(117)

2005–2006 m., kai Bendrijos rinkoje nebuvo importo dempingo kainomis, suvartojamas kiekis padidėjo apytikriai 1,8 mln. tonų. Visi Bendrijos gamintojai galėjo rengti verslo planus tikėdamiesi greitai augančios palankios rinkos. Tuo laikotarpiu kainos padidėjo 19 %, o Bendrijos pramonės pelnas buvo 18,3 %. 2007 m. ir per TL padėtis visiškai pasikeitė. Į rinką pradėjo skverbtis importas mažomis dempingo kainomis iš JAV. Nors rinka ir toliau plėtėsi bei padidėjo 1,6 mln. tonų, tačiau didžiąją šios išsiplėtusios rinkos dalį (daugiau nei 1 mln. tonų) užėmė importas dempingo kainomis iš JAV. Bendrijos pramonei atiteko tik nedidelė rinkos dalis, pagrindinės biodyzelino gamybos sąnaudos padidėjo net 25 %, tačiau vidutinė pardavimo kaina per tą patį laikotarpį padidėjo tik apie 4 %. Todėl jos bendra ekonominė ir finansinė padėtis per TL pablogėjo, nes pelnas sumažėjo net iki 6 % nuo apyvartos.

| (118) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš JAV, dėl kurio per TL Bendrijos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos ir kurio apimtis labai padidėjo, turėjo lemiamą įtaką Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai, kurią rodo jos finansinės padėties blogėjimas per TL. |
| --- | --- |

(118)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad importas mažomis dempingo kainomis iš JAV, dėl kurio per TL Bendrijos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos ir kurio apimtis labai padidėjo, turėjo lemiamą įtaką Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai, kurią rodo jos finansinės padėties blogėjimas per TL.

6.3.   Kitų veiksnių poveikis

6.3.1.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

9   lentelė

| Kitos trečiosios šalys | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iš viso importuota
  (tonos) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Indeksas | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Rinkos dalis | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Indeksas 2005 m. = 100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Šaltinis: skundo pateikėjo pateikta informacija. |

Kitos trečiosios šalys

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Iš viso importuota

(tonos)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Indeksas

0

100

183

482

493

Rinkos dalis

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Indeksas 2005 m. = 100

0

100

122

244

244

Šaltinis: skundo pateikėjo pateikta informacija.

| (119) | Importo iš trečiųjų šalių kiekio nebuvo galima tiksliai nustatyti dėl 69 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Taigi pirmiau lentelėje pateikti duomenys pagrįsti skundo pateikėjo pateiktais skaičiavimais. |
| --- | --- |

(119)

Importo iš trečiųjų šalių kiekio nebuvo galima tiksliai nustatyti dėl 69 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Taigi pirmiau lentelėje pateikti duomenys pagrįsti skundo pateikėjo pateiktais skaičiavimais.

| (120) | Importo iš trečiųjų šalių, kurios nėra susijusios su šiuo tyrimu, kiekis padidėjo nuo apytikriai 30 000 tonų 2005 m. iki 147 812 tonų per TL. Dėl to per tą patį laikotarpį šiek tiek padidėjo rinkos dalis, tiksliau, 1,3 procentinio punkto. Todėl padaryta preliminari išvada, kad importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai galėjo būti tik nereikšmingas. |
| --- | --- |

(120)

Importo iš trečiųjų šalių, kurios nėra susijusios su šiuo tyrimu, kiekis padidėjo nuo apytikriai 30 000 tonų 2005 m. iki 147 812 tonų per TL. Dėl to per tą patį laikotarpį šiek tiek padidėjo rinkos dalis, tiksliau, 1,3 procentinio punkto. Todėl padaryta preliminari išvada, kad importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai galėjo būti tik nereikšmingas.

6.3.2.   Paklausos raida

| (121) | Atsižvelgiant į tai, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį ir analizuotą laikotarpį paklausa labai padidėjo, negalima teigti, kad Bendrijos pramonė materialinę žalą per TL patyrė dėl to, kad paklausa Bendrijos rinkoje nuo 2007 m. iki TL pabaigos nežymiai sumažėjo (– 0,5 %). |
| --- | --- |

(121)

Atsižvelgiant į tai, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį ir analizuotą laikotarpį paklausa labai padidėjo, negalima teigti, kad Bendrijos pramonė materialinę žalą per TL patyrė dėl to, kad paklausa Bendrijos rinkoje nuo 2007 m. iki TL pabaigos nežymiai sumažėjo (– 0,5 %).

6.3.3.   Viešosios politikos sprendimai

| (122) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Vokietijoje iš naujo nustatyti energijos mokesčiai už biodyzeliną (15) galėjo neigiamai paveikti ekonominę Bendrijos gamintojų, kurie tiekia produktą tai valstybei narei, padėtį. |
| --- | --- |

(122)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Vokietijoje iš naujo nustatyti energijos mokesčiai už biodyzeliną (15) galėjo neigiamai paveikti ekonominę Bendrijos gamintojų, kurie tiekia produktą tai valstybei narei, padėtį.

| (123) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš tiesų Vokietijoje naudojamam grynam biokurui nuo 1999 m. taikytos mokesčių lengvatos, kurios nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d. buvo sumažintos. Tačiau 2007 m. sausio 1 d. nustatytas privalomas maišymo reikalavimas (16), kuriuo nustatyta 4,4 % biodyzelino kvota, apskaičiuota remiantis viso benzino ir dyzelino Vokietijos rinkos transporto srityje energijos kiekiu. Šios kvotos nesilaikantys ūkinės veiklos vykdytojai turi mokėti 0,60 EUR baudą už litrą biodyzelino, kuris neatitinka kvotos. Pasirodo, kad iš esmės šiuo privalomu maišymo reikalavimu kompensuojami tariami pardavimo nuostoliai ir subalansuojami lengvatų sumažinimai. Iš tikrųjų atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Bendrijos gamintojų, kurie produktą tiekia Vokietijos rinkai, parduotas kiekis nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo 68 %. |
| --- | --- |

(123)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš tiesų Vokietijoje naudojamam grynam biokurui nuo 1999 m. taikytos mokesčių lengvatos, kurios nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d. buvo sumažintos. Tačiau 2007 m. sausio 1 d. nustatytas privalomas maišymo reikalavimas (16), kuriuo nustatyta 4,4 % biodyzelino kvota, apskaičiuota remiantis viso benzino ir dyzelino Vokietijos rinkos transporto srityje energijos kiekiu. Šios kvotos nesilaikantys ūkinės veiklos vykdytojai turi mokėti 0,60 EUR baudą už litrą biodyzelino, kuris neatitinka kvotos. Pasirodo, kad iš esmės šiuo privalomu maišymo reikalavimu kompensuojami tariami pardavimo nuostoliai ir subalansuojami lengvatų sumažinimai. Iš tikrųjų atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Bendrijos gamintojų, kurie produktą tiekia Vokietijos rinkai, parduotas kiekis nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo 68 %.

| (124) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, manoma, kad dėl Bendrijos valstybių valdžios institucijų priimtų sprendimų negalima nutraukti importo dempingo kainomis ir Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(124)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, manoma, kad dėl Bendrijos valstybių valdžios institucijų priimtų sprendimų negalima nutraukti importo dempingo kainomis ir Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio.

6.3.4.   Laisvi Bendrijos gamintojų gamybos pajėgumai

| (125) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad daug bendrovių Bendrijoje, paskatintos viešosios politikos priemonių biodyzelino gamybai skatinti, nusprendė investuoti į turimų gamybos pajėgumų plėtojimą ir naujas įmones. Ta šalis teigė, kad per TL biodyzelino gamybos pajėgumai Bendrijoje buvo 11,5 mln. tonų. Be to, ji teigė, kad suvartojamo kiekio raida nepateisino lūkesčių, todėl didelė gamybos pajėgumų dalis buvo nenaudojama ir būtų toliau likusi nenaudojama, net jei ir nebūtų importo iš JAV. Dėl to susijusios nuolatinės išlaidos turėjo neigiamo poveikio Bendrijos gamintojų pelningumui, investicijų grąžai ir grynųjų pinigų srautui. |
| --- | --- |

(125)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad daug bendrovių Bendrijoje, paskatintos viešosios politikos priemonių biodyzelino gamybai skatinti, nusprendė investuoti į turimų gamybos pajėgumų plėtojimą ir naujas įmones. Ta šalis teigė, kad per TL biodyzelino gamybos pajėgumai Bendrijoje buvo 11,5 mln. tonų. Be to, ji teigė, kad suvartojamo kiekio raida nepateisino lūkesčių, todėl didelė gamybos pajėgumų dalis buvo nenaudojama ir būtų toliau likusi nenaudojama, net jei ir nebūtų importo iš JAV. Dėl to susijusios nuolatinės išlaidos turėjo neigiamo poveikio Bendrijos gamintojų pelningumui, investicijų grąžai ir grynųjų pinigų srautui.

| (126) | Šiuo atžvilgiu pažymima, kad atliekant tyrimą dėmesys buvo skirtas Bendrijos gamintojų padėčiai. Net jeigu ir tiesa, kad Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai (+ 189 %) padidėjo iš dalies daugiau nei paklausa (+ 106 %), reikia pažymėti, kad pagrindinė su sąnaudomis susijusi varomoji jėga biodyzelino gamyboje – kintamosios išlaidos. Iš tiesų, kaip nurodyta 109 konstatuojamojoje dalyje, biodyzelino gamyboje žaliavos sudaro 80 % visų sąnaudų. Išsamiau nagrinėjant šį tvirtinimą paaiškėjo, kad nuolatinės išlaidos gaminant ir parduodant biodyzeliną sudarė tik 6 % visų sąnaudų. Taigi, jokiu tariamu dėl nepanaudotų pajėgumų padidėjusių nuolatinių išlaidų poveikiu negalima paaiškinti, kodėl per TL labai pablogėjo bendrijos pramonės finansinė padėtis. |
| --- | --- |

(126)

Šiuo atžvilgiu pažymima, kad atliekant tyrimą dėmesys buvo skirtas Bendrijos gamintojų padėčiai. Net jeigu ir tiesa, kad Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai (+ 189 %) padidėjo iš dalies daugiau nei paklausa (+ 106 %), reikia pažymėti, kad pagrindinė su sąnaudomis susijusi varomoji jėga biodyzelino gamyboje – kintamosios išlaidos. Iš tiesų, kaip nurodyta 109 konstatuojamojoje dalyje, biodyzelino gamyboje žaliavos sudaro 80 % visų sąnaudų. Išsamiau nagrinėjant šį tvirtinimą paaiškėjo, kad nuolatinės išlaidos gaminant ir parduodant biodyzeliną sudarė tik 6 % visų sąnaudų. Taigi, jokiu tariamu dėl nepanaudotų pajėgumų padidėjusių nuolatinių išlaidų poveikiu negalima paaiškinti, kodėl per TL labai pablogėjo bendrijos pramonės finansinė padėtis.

| (127) | Be to, reikia pastebėti, kad, kaip nurodyta 4 lentelėje, atrinktų Bendrijos gamintojų pajėgumų naudojimo norma per TL buvo 80 %. Taigi, atrinktų Bendrijos gamintojų atveju nebuvo matyti tariamai perteklinių gamybos pajėgumų Bendrijoje. |
| --- | --- |

(127)

Be to, reikia pastebėti, kad, kaip nurodyta 4 lentelėje, atrinktų Bendrijos gamintojų pajėgumų naudojimo norma per TL buvo 80 %. Taigi, atrinktų Bendrijos gamintojų atveju nebuvo matyti tariamai perteklinių gamybos pajėgumų Bendrijoje.

| (128) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, manoma, kad jei nepanaudoti gamybos pajėgumai ir turėjo neigiamo poveikio Bendrijos pramonei, tas poveikis nebuvo toks didelis, kad dėl jo būtų nutrauktas importo dempingo kainomis ir Bendrijos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(128)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, manoma, kad jei nepanaudoti gamybos pajėgumai ir turėjo neigiamo poveikio Bendrijos pramonei, tas poveikis nebuvo toks didelis, kad dėl jo būtų nutrauktas importo dempingo kainomis ir Bendrijos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

6.3.5.   Padidėjusi pramonės žaliavų paklausa ir didėjančios kainos

| (129) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad dėl padidėjusios rapsų ir rapsų aliejaus paklausos labai padidėjo žaliavų kainos Bendrijoje. Tuo, kad Bendrijos gamintojai rapsų aliejų naudoja kaip pagrindinę žaliavą, būtų galima paaiškinti, kodėl jie galbūt patyrė didesnę žalą, nei kiti gamintojai, kurie biodyzelinui gaminti naudoja kitus aliejus, pavyzdžiui, sojų ar alyvpalmių aliejų. |
| --- | --- |

(129)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad dėl padidėjusios rapsų ir rapsų aliejaus paklausos labai padidėjo žaliavų kainos Bendrijoje. Tuo, kad Bendrijos gamintojai rapsų aliejų naudoja kaip pagrindinę žaliavą, būtų galima paaiškinti, kodėl jie galbūt patyrė didesnę žalą, nei kiti gamintojai, kurie biodyzelinui gaminti naudoja kitus aliejus, pavyzdžiui, sojų ar alyvpalmių aliejų.

| (130) | Pirmiausia pažymima, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog atrinkti Bendrijos gamintojai biodyzelinui gaminti naudojo ir kitus aliejus (sojų, alyvpalmių, saulėgrąžų) bei kartais gyvūninius riebalus, o ne tik rapsų aliejų. |
| --- | --- |

(130)

Pirmiausia pažymima, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog atrinkti Bendrijos gamintojai biodyzelinui gaminti naudojo ir kitus aliejus (sojų, alyvpalmių, saulėgrąžų) bei kartais gyvūninius riebalus, o ne tik rapsų aliejų.

| (131) | Be to, 109 konstatuojamojoje dalyje iš tiesų pripažįstama, kad per analizuotą laikotarpį Bendrijos pramonės žaliavų sąnaudos labai padidėjo. Tačiau šiuos pokyčius reikia vertinti atsižvelgiant į bendrą žemės ūkio produktų kainų padidėjimą visame pasaulyje, be to, šiuo atžvilgiu pažymima, kad sojų aliejaus (pagrindinės pramonės žaliavos, kurią naudojo nagrinėjamosios šalies gamintojai) kainos per tą patį laikotarpį dar daugiau padidėjo. Taigi pramonės žaliavų kainos padidėjimas poveikio turėjo visų rūšių biodyzelinui. |
| --- | --- |

(131)

Be to, 109 konstatuojamojoje dalyje iš tiesų pripažįstama, kad per analizuotą laikotarpį Bendrijos pramonės žaliavų sąnaudos labai padidėjo. Tačiau šiuos pokyčius reikia vertinti atsižvelgiant į bendrą žemės ūkio produktų kainų padidėjimą visame pasaulyje, be to, šiuo atžvilgiu pažymima, kad sojų aliejaus (pagrindinės pramonės žaliavos, kurią naudojo nagrinėjamosios šalies gamintojai) kainos per tą patį laikotarpį dar daugiau padidėjo. Taigi pramonės žaliavų kainos padidėjimas poveikio turėjo visų rūšių biodyzelinui.

| (132) | Rinkoje, kurioje vyrauja veiksminga konkurencija, reikėtų tikėtis, kad gamintojai turėtų sugebėti atgauti padidėjusias sąnaudas ir perkelti jas į rinką. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl didelio importo mažomis dempingo kainomis kiekio Bendrijos rinkoje daromas spaudimas neleido Bendrijos gamintojams nustatyti tokias pardavimo kainas, kurios atitiktų rinkos sąlygas ir padidėjusias sąnaudas. Kaip minėta, pagrindinės JAV gamintojų pramonės žaliavos, tiksliau, sojų aliejus, per analizuotą laikotarpį taip pat labai pabrango. Tačiau padidėjusios sąnaudos JAV neatsispindėjo importo dempingo kainomis Bendrijos rinkoje kainose. |
| --- | --- |

(132)

Rinkoje, kurioje vyrauja veiksminga konkurencija, reikėtų tikėtis, kad gamintojai turėtų sugebėti atgauti padidėjusias sąnaudas ir perkelti jas į rinką. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl didelio importo mažomis dempingo kainomis kiekio Bendrijos rinkoje daromas spaudimas neleido Bendrijos gamintojams nustatyti tokias pardavimo kainas, kurios atitiktų rinkos sąlygas ir padidėjusias sąnaudas. Kaip minėta, pagrindinės JAV gamintojų pramonės žaliavos, tiksliau, sojų aliejus, per analizuotą laikotarpį taip pat labai pabrango. Tačiau padidėjusios sąnaudos JAV neatsispindėjo importo dempingo kainomis Bendrijos rinkoje kainose.

| (133) | Tokiomis aplinkybėmis dėl žaliavų kainų padidėjimo negalima nutraukti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kainomis ir Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos. |
| --- | --- |

(133)

Tokiomis aplinkybėmis dėl žaliavų kainų padidėjimo negalima nutraukti priežastinio ryšio tarp importo dempingo kainomis ir Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos.

6.3.6.   Mineralinio dyzelino kainų raida

| (134) | Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad dėl artimo mineralinio dyzelino ir biodyzelino kainų santykio, padidėjus biodyzelino kainoms (jos padidėjo daugiau nei mineralinio dyzelino kainos), ypač Vokietijoje, galėjo sumažėti gamintojų, kurie tiekia šios valstybės narės rinkai, parduodamas kiekis. |
| --- | --- |

(134)

Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad dėl artimo mineralinio dyzelino ir biodyzelino kainų santykio, padidėjus biodyzelino kainoms (jos padidėjo daugiau nei mineralinio dyzelino kainos), ypač Vokietijoje, galėjo sumažėti gamintojų, kurie tiekia šios valstybės narės rinkai, parduodamas kiekis.

| (135) | Pirmiausiai pažymima, kad minėta šalis nepateikė šį tvirtinimą pagrindžiančios informacijos. Be to, priešingai nei tvirtino ši šalis, atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonės parduodamas kiekis ir rinkos dalis per analizuotą laikotarpį padidėjo. Be to, žaliavinės naftos kainos kotiruojamos pasauliniu mastu, todėl nagrinėjamojo produkto pardavimui turėjo būti padarytas toks pat poveikis, kaip Bendrijos gaminamo biodyzelino pardavimui. |
| --- | --- |

(135)

Pirmiausiai pažymima, kad minėta šalis nepateikė šį tvirtinimą pagrindžiančios informacijos. Be to, priešingai nei tvirtino ši šalis, atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonės parduodamas kiekis ir rinkos dalis per analizuotą laikotarpį padidėjo. Be to, žaliavinės naftos kainos kotiruojamos pasauliniu mastu, todėl nagrinėjamojo produkto pardavimui turėjo būti padarytas toks pat poveikis, kaip Bendrijos gaminamo biodyzelino pardavimui.

| (136) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(136)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, šis argumentas turėjo būti atmestas.

6.3.7.   Bendrijos biodyzelino gamyklų vietos svarba

| (137) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad bet kurio biodyzelino gamintojo vieta yra svarbus veiksnys konkurencijos prasme, ir nurodė Vokietiją kaip pavyzdį, kad biodyzelino gamintojai, įsikūrę be išėjimo į jūrą, susiduria su didesniais gabenimo kaštais, nes visi stambieji pirkėjai, visų pirma naftos perdirbimo gamyklos ir jų maišymo įrenginiai, yra įsikūrę prie kranto. |
| --- | --- |

(137)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad bet kurio biodyzelino gamintojo vieta yra svarbus veiksnys konkurencijos prasme, ir nurodė Vokietiją kaip pavyzdį, kad biodyzelino gamintojai, įsikūrę be išėjimo į jūrą, susiduria su didesniais gabenimo kaštais, nes visi stambieji pirkėjai, visų pirma naftos perdirbimo gamyklos ir jų maišymo įrenginiai, yra įsikūrę prie kranto.

| (138) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad labai nedaug Bendrijos pramonės gamintojų buvo įsikūrę be išėjimo į jūrą. Be to, nustatyta, kad netoli kai kurių tokių gamintojų be išėjimo į jūrą įsikūrusios ir naftos perdirbimo įmonės. Kitų tokių gamintojų atveju nustatyta, kad trūkumą, jog biodyzelino gamintojai įsikūrę be išėjimo į jūrą ir yra toli nuo pirkėjų (maišytojų, perdirbėjų), kompensuoja tai, kad netoliese yra spaudyklų ir (arba) pramonės žaliavų tiekėjų. |
| --- | --- |

(138)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad labai nedaug Bendrijos pramonės gamintojų buvo įsikūrę be išėjimo į jūrą. Be to, nustatyta, kad netoli kai kurių tokių gamintojų be išėjimo į jūrą įsikūrusios ir naftos perdirbimo įmonės. Kitų tokių gamintojų atveju nustatyta, kad trūkumą, jog biodyzelino gamintojai įsikūrę be išėjimo į jūrą ir yra toli nuo pirkėjų (maišytojų, perdirbėjų), kompensuoja tai, kad netoliese yra spaudyklų ir (arba) pramonės žaliavų tiekėjų.

| (139) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad dėl gamyklos vietos be išėjimo į jūrą Bendrijos pramonei daroma materialinė žala, atmestas. |
| --- | --- |

(139)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad dėl gamyklos vietos be išėjimo į jūrą Bendrijos pramonei daroma materialinė žala, atmestas.

6.3.8.   Su JAV eksportuotojais susiję gamintojai

| (140) | Reikėtų pažymėti, kad 112–118 konstatuojamosiose dalyse analizuojant importo dempingo kainomis iš JAV poveikį atsižvelgta į importo iš JAV poveikį trims 60 konstatuojamojoje dalyje nurodytoms bendrovėms. Dėl šių bendrovių pagaminto biodyzelino pardavimo: atlikus tyrimą nenustatyta, kad kainos ar elgsena skyrėsi nuo atrinktų Bendrijos gamintojų, ypač per TL. |
| --- | --- |

(140)

Reikėtų pažymėti, kad 112–118 konstatuojamosiose dalyse analizuojant importo dempingo kainomis iš JAV poveikį atsižvelgta į importo iš JAV poveikį trims 60 konstatuojamojoje dalyje nurodytoms bendrovėms. Dėl šių bendrovių pagaminto biodyzelino pardavimo: atlikus tyrimą nenustatyta, kad kainos ar elgsena skyrėsi nuo atrinktų Bendrijos gamintojų, ypač per TL.

6.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (141) | Išanalizavus nustatyta, kad nuo 2005 m. iki TL pabaigos labai padidėjo JAV kilmės importo mažomis dempingo kainomis kiekis ir rinkos dalis. Tuo pačiu metu nustatyta, kad dėl šio importo per TL priverstinai labai sumažinta Bendrijos pramonės kaina. |
| --- | --- |

(141)

Išanalizavus nustatyta, kad nuo 2005 m. iki TL pabaigos labai padidėjo JAV kilmės importo mažomis dempingo kainomis kiekis ir rinkos dalis. Tuo pačiu metu nustatyta, kad dėl šio importo per TL priverstinai labai sumažinta Bendrijos pramonės kaina.

| (142) | Iš atliekant tyrimą atskleistų faktų ir atliktos analizės lyginant 2005–2006 m. laikotarpį su laikotarpiu nuo 2007 m. iki TL pabaigos, matyti, kad akivaizdžiai sutapo laikas, kai labai padidėjo importo mažomis kainomis iš JAV apimtis ir labai pablogėjo Bendrijos pramonės ekonominė padėtis, ypač per TL. |
| --- | --- |

(142)

Iš atliekant tyrimą atskleistų faktų ir atliktos analizės lyginant 2005–2006 m. laikotarpį su laikotarpiu nuo 2007 m. iki TL pabaigos, matyti, kad akivaizdžiai sutapo laikas, kai labai padidėjo importo mažomis kainomis iš JAV apimtis ir labai pablogėjo Bendrijos pramonės ekonominė padėtis, ypač per TL.

| (143) | Remiantis aprašyta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad importas dempingo kainomis iš JAV Bendrijos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(143)

Remiantis aprašyta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro importas dempingo kainomis, padaryta preliminari išvada, kad importas dempingo kainomis iš JAV Bendrijos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje.

7.   BENDRIJOS INTERESAI

7.1.   Pirminė pastaba

| (144) | Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Bendrijos interesai nustatyti remiantis visų įvairių susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų, žaliavų tiekėjų ir nagrinėjamojo produkto naudotojų interesų, vertinimu. |
| --- | --- |

(144)

Remdamasi pagrindinio reglamento 21 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo dempingo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Bendrijos interesai nustatyti remiantis visų įvairių susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų, žaliavų tiekėjų ir nagrinėjamojo produkto naudotojų interesų, vertinimu.

7.2.   Bendrijos pramonės interesai

7.2.1.   Poveikis Bendrijos pramonei, jei priemonės būtų nustatytos arba nenustatytos

| (145) | Kaip minėta, Bendrijos pramonei dėl JAV kilmės importo dempingo kainomis padaryta materialinė žala. Jei priemonės nebūtų nustatytos, Bendrijos pramonės finansinė padėtis veikiausiai toliau blogėtų. Bendrijos pramonės padėtis ypatingai pablogėjo nuo 2005 m. iki TL pabaigos dėl nepakankamai padidintų kainų 12,6 procentinio punkto sumažėjus pelningumui. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad pelningumas mažėja, Bendrijos pramonės finansinė padėtis nenustačius priemonių veikiausiai toliau blogės. Taigi, galiausiai sumažės gamybos apimtis, bus uždaromos gamyklos ir dėl to Bendrijoje gali sumažėti užimtumas ir investicijos. |
| --- | --- |

(145)

Kaip minėta, Bendrijos pramonei dėl JAV kilmės importo dempingo kainomis padaryta materialinė žala. Jei priemonės nebūtų nustatytos, Bendrijos pramonės finansinė padėtis veikiausiai toliau blogėtų. Bendrijos pramonės padėtis ypatingai pablogėjo nuo 2005 m. iki TL pabaigos dėl nepakankamai padidintų kainų 12,6 procentinio punkto sumažėjus pelningumui. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad pelningumas mažėja, Bendrijos pramonės finansinė padėtis nenustačius priemonių veikiausiai toliau blogės. Taigi, galiausiai sumažės gamybos apimtis, bus uždaromos gamyklos ir dėl to Bendrijoje gali sumažėti užimtumas ir investicijos.

| (146) | Manoma, kad nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonės pelningumas mažėjo dėl to, kad buvo sudėtinga konkuruoti su JAV kilmės importu mažomis dempingo kainomis. Nustačius antidempingo priemones Bendrijos pramonė veikiausiai galėtų išlaikyti tokį pelningumą, kuris yra būtinas šiai kapitalo imliai pramonei. |
| --- | --- |

(146)

Manoma, kad nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonės pelningumas mažėjo dėl to, kad buvo sudėtinga konkuruoti su JAV kilmės importu mažomis dempingo kainomis. Nustačius antidempingo priemones Bendrijos pramonė veikiausiai galėtų išlaikyti tokį pelningumą, kuris yra būtinas šiai kapitalo imliai pramonei.

| (147) | Apibendrinant, tikimasi, kad priemonės bus veiksmingos ir suteiks Bendrijos pramonei galimybę atsigauti nuo žalingo dempingo, kuris buvo nustatytas atliekant šį tyrimą. |
| --- | --- |

(147)

Apibendrinant, tikimasi, kad priemonės bus veiksmingos ir suteiks Bendrijos pramonei galimybę atsigauti nuo žalingo dempingo, kuris buvo nustatytas atliekant šį tyrimą.

7.3.   Nesusijusių Bendrijos importuotojų ir (arba) prekybininkų interesai

| (148) | Inicijavus tyrimą susisiekta su apytikriai 25 nesusijusiais Bendrijos importuotojais ir (arba) prekybininkais. Tačiau šios šalys nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(148)

Inicijavus tyrimą susisiekta su apytikriai 25 nesusijusiais Bendrijos importuotojais ir (arba) prekybininkais. Tačiau šios šalys nebendradarbiavo.

| (149) | Tokiomis aplinkybėmis nebuvo galima preliminariai įvertinti galimo priemonių poveikio importuotojams. |
| --- | --- |

(149)

Tokiomis aplinkybėmis nebuvo galima preliminariai įvertinti galimo priemonių poveikio importuotojams.

7.4.   Naudotojų interesai

| (150) | Inicijavus tyrimą susisiekta su visomis žinomomis bendrovėmis, susijusiomis su mineralinio dyzelino gamyba ir platinimu bei susijusiomis su privalomu mineralinio dyzelino maišymu su biodyzelinu, joms nusiųsti klausimynai. |
| --- | --- |

(150)

Inicijavus tyrimą susisiekta su visomis žinomomis bendrovėmis, susijusiomis su mineralinio dyzelino gamyba ir platinimu bei susijusiomis su privalomu mineralinio dyzelino maišymu su biodyzelinu, joms nusiųsti klausimynai.

| (151) | Bendradarbiavo tik viena bendrovė naudotoja. Šis naudotojas pateikė klausimyno atsakymus ir nurodė, kad jis pritaria, jog reikia sustabdyti pigaus JAV importo srautą, kuris iškraipo konkurenciją Bendrijoje ir dėl to dyzeliną gaminančioms ir parduodančioms bendrovėms daroma žala, nes kai kurie konkurentai, kurie perka šį pigų produktą, nesąžiningu būdu įgauna konkurencinį pranašumą, palyginti su tais konkurentais, kurie pigaus produkto neperka. Be to, naudotojas tvirtino, kad nustačius priemones būtų galima vėl atidaryti esterio gamyklas (ypač Vokietijoje) ir (arba) toliau planuoti naujų esterinimo gamyklų steigimą Bendrijoje. Esteris Europoje tradiciškai gaminamas iš rapsų (geresnės kokybės žaliava, nei alyvpalmės ar soja, naudojamos B99 gaminti), todėl padidėjus gamintojų skaičiui Europoje atsirastų daugiau kokybiškesnių produktų ir sumažėtų esterio kainos – galutinė nauda tektų vartotojui. |
| --- | --- |

(151)

Bendradarbiavo tik viena bendrovė naudotoja. Šis naudotojas pateikė klausimyno atsakymus ir nurodė, kad jis pritaria, jog reikia sustabdyti pigaus JAV importo srautą, kuris iškraipo konkurenciją Bendrijoje ir dėl to dyzeliną gaminančioms ir parduodančioms bendrovėms daroma žala, nes kai kurie konkurentai, kurie perka šį pigų produktą, nesąžiningu būdu įgauna konkurencinį pranašumą, palyginti su tais konkurentais, kurie pigaus produkto neperka. Be to, naudotojas tvirtino, kad nustačius priemones būtų galima vėl atidaryti esterio gamyklas (ypač Vokietijoje) ir (arba) toliau planuoti naujų esterinimo gamyklų steigimą Bendrijoje. Esteris Europoje tradiciškai gaminamas iš rapsų (geresnės kokybės žaliava, nei alyvpalmės ar soja, naudojamos B99 gaminti), todėl padidėjus gamintojų skaičiui Europoje atsirastų daugiau kokybiškesnių produktų ir sumažėtų esterio kainos – galutinė nauda tektų vartotojui.

| (152) | Vienos valstybės narės vežėjų interesus atstovaujanti naudotojų asociacija teigė, kad nustačius priemones jos narių veiklai būtų padarytas neigiamas poveikis. Ji tvirtino, kad dyzelinas sudaro 20–25 % transporto sektoriaus sąnaudų, o atsižvelgiant į mažą šio sektoriaus pelningumą (0–5 %), dyzelino kaina yra lemiamas tūkstančių bendrovių išgyvenimo veiksnys. Tačiau šių tvirtinimų nebuvo galima patikrinti, nes nė vienas minėtos asociacijos narys nepateikė naudotojų klausimyno atsakymų. |
| --- | --- |

(152)

Vienos valstybės narės vežėjų interesus atstovaujanti naudotojų asociacija teigė, kad nustačius priemones jos narių veiklai būtų padarytas neigiamas poveikis. Ji tvirtino, kad dyzelinas sudaro 20–25 % transporto sektoriaus sąnaudų, o atsižvelgiant į mažą šio sektoriaus pelningumą (0–5 %), dyzelino kaina yra lemiamas tūkstančių bendrovių išgyvenimo veiksnys. Tačiau šių tvirtinimų nebuvo galima patikrinti, nes nė vienas minėtos asociacijos narys nepateikė naudotojų klausimyno atsakymų.

| (153) | Tokiomis aplinkybėmis padaryta preliminari išvada, kad, remiantis pateikta informacija, antidempingo priemonių poveikis gali būti įvairus, dėl to negalima padaryti aiškios išvados, ar šiuo konkrečiu atveju yra įtikinamų naudotojams palankių priežasčių nenustatyti priemonių. |
| --- | --- |

(153)

Tokiomis aplinkybėmis padaryta preliminari išvada, kad, remiantis pateikta informacija, antidempingo priemonių poveikis gali būti įvairus, dėl to negalima padaryti aiškios išvados, ar šiuo konkrečiu atveju yra įtikinamų naudotojams palankių priežasčių nenustatyti priemonių.

7.5.   Žaliavų tiekėjų interesai

| (154) | Klausimyno atsakymus pateikė šeši tiekėjai. Keturi tiekėjai pritarė, kad reikia nustatyti antidempingo priemones ir nurodė, kad nenustačius antidempingo priemonių Bendrijos pramonės ilgalaikiam gyvavimui iškiltų grėsmė. Jei taip atsitiktų, jų padėčiai būtų padarytas akivaizdus neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(154)

Klausimyno atsakymus pateikė šeši tiekėjai. Keturi tiekėjai pritarė, kad reikia nustatyti antidempingo priemones ir nurodė, kad nenustačius antidempingo priemonių Bendrijos pramonės ilgalaikiam gyvavimui iškiltų grėsmė. Jei taip atsitiktų, jų padėčiai būtų padarytas akivaizdus neigiamas poveikis.

| (155) | Du kiti tiekėjai, kurie buvo susiję su eksportuojančiais JAV biodyzelino gamintojais, teigė, kad galimos priemonės neturėtų didelio poveikio, nes jas nustačius pasikeistų prekybos srautai (būtų pradėta importuoti iš šalių, kurioms priemonės netaikomos). |
| --- | --- |

(155)

Du kiti tiekėjai, kurie buvo susiję su eksportuojančiais JAV biodyzelino gamintojais, teigė, kad galimos priemonės neturėtų didelio poveikio, nes jas nustačius pasikeistų prekybos srautai (būtų pradėta importuoti iš šalių, kurioms priemonės netaikomos).

| (156) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad nustačius priemones žaliavų tiekėjams apskritai būtų padarytas teigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(156)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad nustačius priemones žaliavų tiekėjams apskritai būtų padarytas teigiamas poveikis.

7.6.   Konkurenciją ir prekybą iškraipantis poveikis

| (157) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad šis tyrimas neatitinka tarptautinių ir Bendrijos politikos sprendimų skatinti biokuro gamybą ir pardavimą siekiant saugoti aplinką ir sumažinti priklausomybę nuo mineralinės kilmės kuro. |
| --- | --- |

(157)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad šis tyrimas neatitinka tarptautinių ir Bendrijos politikos sprendimų skatinti biokuro gamybą ir pardavimą siekiant saugoti aplinką ir sumažinti priklausomybę nuo mineralinės kilmės kuro.

| (158) | Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį reikalaujama ypatingai atsižvelgti į tai, kad būtina pašalinti prekybą iškraipantį žalingo dempingo poveikį ir atkurti veiksmingą konkurenciją. Tokiomis aplinkybėmis analizuojant negalima atsižvelgti į bendrus svarstymus dėl aplinkos apsaugos ir mineralinio dyzelino tiekimo, be to, tokiais svarstymais negalima pateisinti nesąžiningos prekybos praktikos. |
| --- | --- |

(158)

Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį reikalaujama ypatingai atsižvelgti į tai, kad būtina pašalinti prekybą iškraipantį žalingo dempingo poveikį ir atkurti veiksmingą konkurenciją. Tokiomis aplinkybėmis analizuojant negalima atsižvelgti į bendrus svarstymus dėl aplinkos apsaugos ir mineralinio dyzelino tiekimo, be to, tokiais svarstymais negalima pateisinti nesąžiningos prekybos praktikos.

| (159) | Dėl Bendrijos rinkos: nustačius antidempingo priemones susiję eksportuojantys JAV gamintojai, atsižvelgiant į stiprią jų padėtį rinkoje, veikiausiai toliau pardavinės savo produktus, nors ir ne dempingo kainomis. Be to, gali būti, kad Bendrijos rinkoje vis tiek būtų pakankamas skaičius stambių konkurentų, tiksliau, Bendrijos gamintojų, kurie buvo laikinai sustabdę gamybą, ir kitų, kurie negalėjo pradėti gamybos dėl importo dempingo kainomis. Dėl to reikėtų pažymėti, kad analizuoto laikotarpio pradžioje Bendrijos gamintojų, kurie su šiuo tyrimu nėra susiję, pardavimas sudarė ne mažiau kaip 30 % Bendrijos rinkoje ir ši dalis dėl importo dempingo kainomis iš JAV labai sumažėjo. Todėl tikėtina, kad naudotojai galės ir toliau rinktis iš įvairių biodyzelino tiekėjų. Kita vertus, jei nebūtų nustatyta jokių priemonių, Bendrijos pramonės ateičiai gali kilti pavojus. Jos išnykimas labai sumažintų konkurenciją Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(159)

Dėl Bendrijos rinkos: nustačius antidempingo priemones susiję eksportuojantys JAV gamintojai, atsižvelgiant į stiprią jų padėtį rinkoje, veikiausiai toliau pardavinės savo produktus, nors ir ne dempingo kainomis. Be to, gali būti, kad Bendrijos rinkoje vis tiek būtų pakankamas skaičius stambių konkurentų, tiksliau, Bendrijos gamintojų, kurie buvo laikinai sustabdę gamybą, ir kitų, kurie negalėjo pradėti gamybos dėl importo dempingo kainomis. Dėl to reikėtų pažymėti, kad analizuoto laikotarpio pradžioje Bendrijos gamintojų, kurie su šiuo tyrimu nėra susiję, pardavimas sudarė ne mažiau kaip 30 % Bendrijos rinkoje ir ši dalis dėl importo dempingo kainomis iš JAV labai sumažėjo. Todėl tikėtina, kad naudotojai galės ir toliau rinktis iš įvairių biodyzelino tiekėjų. Kita vertus, jei nebūtų nustatyta jokių priemonių, Bendrijos pramonės ateičiai gali kilti pavojus. Jos išnykimas labai sumažintų konkurenciją Bendrijos rinkoje.

7.7.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (160) | Priemonių nustatymas importuojamam JAV kilmės biodyzelinui akivaizdžiai atitiktų Bendrijos pramonės interesus. Tai leistų Bendrijos pramonei augti ir atsigauti nuo importo dempingo kainomis padarytos žalos. Tačiau, jei priemonės nebūtų nustatytos, Bendrijos pramonės ekonominė padėtis veikiausiai toliau blogėtų, o iš verslo pasitrauktų dar daugiau ūkinės veiklos vykdytojų. Be to, nors dėl naudotojų ir importuotojų nebuvo galima padaryti aiškių išvadų, tikėtina, kad priemonių nustatymas atitiktų žaliavų tiekėjų interesus. |
| --- | --- |

(160)

Priemonių nustatymas importuojamam JAV kilmės biodyzelinui akivaizdžiai atitiktų Bendrijos pramonės interesus. Tai leistų Bendrijos pramonei augti ir atsigauti nuo importo dempingo kainomis padarytos žalos. Tačiau, jei priemonės nebūtų nustatytos, Bendrijos pramonės ekonominė padėtis veikiausiai toliau blogėtų, o iš verslo pasitrauktų dar daugiau ūkinės veiklos vykdytojų. Be to, nors dėl naudotojų ir importuotojų nebuvo galima padaryti aiškių išvadų, tikėtina, kad priemonių nustatymas atitiktų žaliavų tiekėjų interesus.

| (161) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad nėra jokių įtikinamų su Bendrijos interesais susijusių priežasčių, dėl kurių šiuo atveju nebūtų galima nustatyti antidempingo muitų. |
| --- | --- |

(161)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad nėra jokių įtikinamų su Bendrijos interesais susijusių priežasčių, dėl kurių šiuo atveju nebūtų galima nustatyti antidempingo muitų.

8.   PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTIDEMPINGO PRIEMONIŲ

8.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (162) | Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias antidempingo priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(162)

Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl dempingo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias antidempingo priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonei daro importas dempingo kainomis.

| (163) | Visų antidempingo priemonių lygis turėtų būti toks, kad pakaktų pašalinti žalą, kurią Bendrijos pramonei padarė importas dempingo kainomis, tačiau nebūtų viršyti nustatyti dempingo skirtumai. Apskaičiuojant muito, kurio reikia pašalinti žalingo dempingo poveikiui, dydį, manyta, kad visos priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei gauti pelną prieš mokesčius, kurį būtų galima pagrįstai gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis. |
| --- | --- |

(163)

Visų antidempingo priemonių lygis turėtų būti toks, kad pakaktų pašalinti žalą, kurią Bendrijos pramonei padarė importas dempingo kainomis, tačiau nebūtų viršyti nustatyti dempingo skirtumai. Apskaičiuojant muito, kurio reikia pašalinti žalingo dempingo poveikiui, dydį, manyta, kad visos priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei gauti pelną prieš mokesčius, kurį būtų galima pagrįstai gauti normaliomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų importo dempingo kainomis.

| (164) | Dėl to, remiantis Bendrijos pramonės veiklos rodikliais per pirmąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį (2004, 2005 ir 2006 m.), 15 % apyvartos pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu lygiu, kurį Bendrijos pramonė galėtų pasiekti, jei nebūtų žalingo dempingo, ir pagrįstu dydžiu, kuris užtikrintų produktyvias ilgalaikes investicijas šiai naujai susikūrusiai pramonės šakai. |
| --- | --- |

(164)

Dėl to, remiantis Bendrijos pramonės veiklos rodikliais per pirmąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį (2004, 2005 ir 2006 m.), 15 % apyvartos pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu lygiu, kurį Bendrijos pramonė galėtų pasiekti, jei nebūtų žalingo dempingo, ir pagrįstu dydžiu, kuris užtikrintų produktyvias ilgalaikes investicijas šiai naujai susikūrusiai pramonės šakai.

| (165) | Tuomet, remiantis svertinės vidutinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Nežalinga kaina apskaičiuota prie atrinktų Bendrijos gamintojų pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota atsižvelgiant į faktinį pelną ir (arba) nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno skirtumą. Tuomet visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti visos CIF importo vertės procentais. |
| --- | --- |

(165)

Tuomet, remiantis svertinės vidutinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Nežalinga kaina apskaičiuota prie atrinktų Bendrijos gamintojų pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota atsižvelgiant į faktinį pelną ir (arba) nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno skirtumą. Tuomet visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti visos CIF importo vertės procentais.

8.2.   Laikinosios priemonės

| (166) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems JAV kilmės produktams turėtų būti taikomi laikinieji antidempingo muitai, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. |
| --- | --- |

(166)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 7 straipsnio 2 dalimi, importuojamiems JAV kilmės produktams turėtų būti taikomi laikinieji antidempingo muitai, kurių dydis prilygtų mažesniam iš dempingo ir žalos skirtumų, vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.

| (167) | Tačiau, atliekant antisubsidijų tyrimą, importuojam JAV kilmės biodyzelinui taip pat nustatomi kompensaciniai muitai. Atliekant antisubsidijų tyrimą nustatytos subsidijos nėra eksporto subsidijos, todėl laikoma, kad jos neturėjo įtakos eksporto kainai ir atitinkamam dempingo skirtumui. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad atliekant abu tyrimus nagrinėtas tas pats importas, antidempingo muitai gali būti nustatyti kartu su kompensaciniais muitais tiek, kiek šie muitai kartu neviršija žalos pašalinimo skirtumo. |
| --- | --- |

(167)

Tačiau, atliekant antisubsidijų tyrimą, importuojam JAV kilmės biodyzelinui taip pat nustatomi kompensaciniai muitai. Atliekant antisubsidijų tyrimą nustatytos subsidijos nėra eksporto subsidijos, todėl laikoma, kad jos neturėjo įtakos eksporto kainai ir atitinkamam dempingo skirtumui. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad atliekant abu tyrimus nagrinėtas tas pats importas, antidempingo muitai gali būti nustatyti kartu su kompensaciniais muitais tiek, kiek šie muitai kartu neviršija žalos pašalinimo skirtumo.

| (168) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo muito normos apskaičiuotos lyginant žalos pašalinimo skirtumus, dempingo skirtumus ir kompensacinių muitų normas. Todėl siūlomi tokie antidempingo muitai:









  Bendrovė | Žalos skirtumas | Dempingo skirtumas | Kompensacinio muito norma | Antidempingo muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 3,4 % | 35,1 % | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 10,4 % | 34,5 % | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 73,4 % | 39,0 % | 0,8 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,5 % | 29,1 % | 12,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 57,3 % | 41,0 % | 28,9 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 51,7 % | 37,6 % | 4,1 % |
| Co-operating non sampled companies | 51,4 % | 33,7 % | 36,0 % | 15,4 % |

(168)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, antidempingo muito normos apskaičiuotos lyginant žalos pašalinimo skirtumus, dempingo skirtumus ir kompensacinių muitų normas. Todėl siūlomi tokie antidempingo muitai:

Bendrovė

Žalos skirtumas

Dempingo skirtumas

Kompensacinio muito norma

Antidempingo muito norma

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

3,4 %

35,1 %

3,4 %

Cargill Inc.

58,9 %

10,4 %

34,5 %

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

73,4 %

39,0 %

0,8 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,5 %

29,1 %

12,5 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

57,3 %

41,0 %

28,9 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

51,7 %

37,6 %

4,1 %

Co-operating non sampled companies

51,4 %

33,7 %

36,0 %

15,4 %

| (169) | Atsižvelgiant į tai, kad antidempingo muitas bus taikomas mišiniams, kurių sudėtyje yra daugiau nei 20 % masės biodyzelino, proporcingai jų biodyzelino kiekiui, manoma, kad siekiant, jog valstybių narių muitinės veiksmingai įgyvendintų priemones, būtų tikslinga muitus nustatyti kaip fiksuotą sumą, remiantis biodyzelino kiekiu. |
| --- | --- |

(169)

Atsižvelgiant į tai, kad antidempingo muitas bus taikomas mišiniams, kurių sudėtyje yra daugiau nei 20 % masės biodyzelino, proporcingai jų biodyzelino kiekiui, manoma, kad siekiant, jog valstybių narių muitinės veiksmingai įgyvendintų priemones, būtų tikslinga muitus nustatyti kaip fiksuotą sumą, remiantis biodyzelino kiekiu.

| (170) | Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi jos parodo šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(170)

Šiame reglamente nurodytos atskiroms bendrovėms taikomos antidempingo muito normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi jos parodo šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

9.   ATSKLEIDIMAS

| (171) | Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir prieš priimant galutinį sprendimą į jas prireikus bus atsižvelgta. Siekiant priimti galutines išvadas preliminarios išvados gali būti svarstomos iš naujo, |
| --- | --- |

(171)

Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir prieš priimant galutinį sprendimą į jas prireikus bus atsižvelgta. Siekiant priimti galutines išvadas preliminarios išvados gali būti svarstomos iš naujo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems JAV kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriams ir (arba) parafininiams gazoliams, gaunamiems sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės (dažniausiai vadinamiems biodyzelinu), tiek gryniems, tiek mišinio pavidalo, kurių sudėtyje yra daugiau nei 20 % masės riebalų rūgščių monoalkilesterių ir (arba) parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, kurių KN kodai yra ex 1516 20 98 (TARIC kodas 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC kodas 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC kodas 1518009920), ex 2710 19 41 (TARIC kodas 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC kodas 3824909787), nustatomas laikinasis antidempingo muitas.

2.   Toliau išvardytų bendrovių pagamintų 1 dalyje nurodytų produktų laikinojo antidempingo muito norma yra tokia:

| Bendrovė | Antidempingo muito norma (EUR už toną) | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 23,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 60,5 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 208,2 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Companies listed in the Annex | 122,9 | žr. priedą |
| All other companies | 182,4 | A999 |

Bendrovė

Antidempingo muito norma (EUR už toną)

Papildomas TARIC kodas

Archer Daniels Midland Company, Decatur

23,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

60,5

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

208,2

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Companies listed in the Annex

122,9

žr. priedą

All other companies

182,4

A999

Antidempingo muitas mišiniams taikomas atsižvelgiant į bendrą riebalų rūgščių monoalkilesterių ir parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, kiekį pagal svorį (biodyzelino kiekį) mišinyje.

3.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 2026/97 30 straipsnio, suinteresuotosios šalys per 16 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali reikalauti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą būti išklausytoms Komisijos.

2.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 384/96 21 straipsnio 4 dalį, susijusios šalys per vieną mėnesį nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali pateikti pastabas dėl jo taikymo.

3 straipsnis

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas ne ilgiau kaip šešis mėnesius.

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 11 d.

Komisijos vardu

Catherine ASHTON

Komisijos narė

---

(1)  OL L 56, 1996 3 6, p. 1.

1

(2)  OL C 147, 2008 6 13, p. 5.

2

(3)  OL C 147, 2008 6 13, p. 10.

3

(4)  JAV vyriausybė pateikė visą atnaujintą vidaus mokesčių kodeksą, kuris apima visus su mokesčiais susijusius teisės aktus iki 2006 m. gruodžio 15 d. (2006 m. gruodžio mėn. versija), t. y. su šio tyrimo TL susijusiu laikotarpiu.

4

(5)  Pavyzdžiui: a) Nacionalinės atsinaujinančios energijos laboratorijos (NAEL) 2008 m. rugsėjo mėn. išleistas Biodyzelino tvarkymo ir naudojimo vadovas, b) NAEL 2004 m. birželio mėn. išleista Bionaftos analizė, c) žinios visuomenei, informacija ir specifikacijos apie biodyzeliną (platina Amerikos bandymų ir medžiagų draugija), d) NBB apie biodyzeliną platinamos žinios visuomenei ir informacija, e) JAV energetikos departamento vykdant Švarių miestų veiklą leidžiamos faktų suvestinės ir pan.

5

(6)  Grynas aliejus, įskaitant esterius, gautus iš įvairių žemės ūkio produktų, kaip antai javų, sojos pupelių, saulėgrąžų sėklų, medvilnės sėklų, sareptinių bastučių, balžų, rapsų, dygminų, sėmenų, ryžių, sėlenų, garstyčių sėklų ir pan., arba gyvūniniai riebalai.

6

(7)  Iš tiesų 99,9 %, nes JAV pakanka pridėti 0,1 % mineralinio dyzelino, kad būtų gautas maišytojų kreditas.

7

(8)  Iš esmės B99–B50 mišiniai.

8

(9)  Iš esmės B2–B20 mišiniai.

9

(10)  Žr. 1992 Energetikos politikos aktą.

10

(11)  OL L 288, 1997 10 21, p. 1.

11

(12)  OL L 123, 2003 5 17, p. 42.

12

(13)  OL L 283, 2003 10 31, p. 51.

13

(14)  Po šio patvirtinimo 2008 m. gruodžio mėn. Parlamentas ir Taryba susitarė dėl direktyvos, kuria skatinama naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių, ir kuria keliamas tikslas iki 2020 m. transporto sektoriuje naudoti 10 % atsinaujinančios energijos – šį tikslą iš esmės ketinama pasiekti naudojant biokurą.

14

(15)  „Energiesteuergesetz“ įsigaliojo 2006 m. rugpjūčio 1 d. – nustatytas 9 eurocentų mokestis už litrą B100.

15

(16)  2006 m. gruodžio 21 d.„Biokraftstoffquotengesetz“ BGBl. 2006, Nr. 62 I dalis, p. 3180, kuriuo įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/96/EB.

16

---

PRIEDAS

Neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys JAV gamintojai

| Bendrovės pavadinimas | Miestas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Central Iowa Energy, LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels, Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel, LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels, LLC | Tulsa | A940 |
| ED & F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels, Inc. | Madison | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels, LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries, Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents, Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries, Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels, Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy, LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels, LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC | Wilton | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middletown Biofuels, LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County, LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels, Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Peach State Labs, Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston, LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel, LLC | Albert Lea | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels, Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsbourgh | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel, LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy, LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Bendrovės pavadinimas

Miestas

Papildomas TARIC kodas

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Central Iowa Energy, LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels, Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel, LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels, LLC

Tulsa

A940

ED & F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels, Inc.

Madison

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels, LLC

Houston

A940

Griffin Industries, Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents, Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries, Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels, Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy, LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels, LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC

Wilton

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middletown Biofuels, LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Nova Biofuels Clinton County, LLC

Clinton

A940

Organic Fuels, Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Peach State Labs, Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston, LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel, LLC

Albert Lea

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels, Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsbourgh

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel, LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy, LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

| 12.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 67/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 67/50

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 194/2009

2009 m. kovo 11 d.

kuriuo importuojamam Jungtinių Amerikos Valstijų kilmės biodyzelinui nustatomas laikinasis kompensacinis muitas

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 12 straipsnį,

pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu,

kadangi:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | 2008 m. birželio 13 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė apie antisubsidijų tyrimo (toliau – antisubsidijų tyrimas arba tyrimas) dėl į Bendriją importuojamo Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV arba nagrinėjamoji šalis) kilmės biodyzelino inicijavimą. |
| --- | --- |

(1)

2008 m. birželio 13 d.Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (2) (toliau – pranešimas apie inicijavimą) Komisija paskelbė apie antisubsidijų tyrimo (toliau – antisubsidijų tyrimas arba tyrimas) dėl į Bendriją importuojamo Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau – JAV arba nagrinėjamoji šalis) kilmės biodyzelino inicijavimą.

| (2) | Tą pačią dieną Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo (toliau – antidempingo tyrimas) dėl į Bendriją importuojamo JAV kilmės biodyzelino inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą. |
| --- | --- |

(2)

Tą pačią dieną Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtu pranešimu (3) Komisija paskelbė apie antidempingo tyrimo (toliau – antidempingo tyrimas) dėl į Bendriją importuojamo JAV kilmės biodyzelino inicijavimą ir pradėjo atskirą tyrimą.

| (3) | Antisubsidijų tyrimas inicijuotas 2008 m. balandžio 29 d. gavus gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) viso biodyzelino Bendrijoje, vardu pateiktą Europos biodyzelino tarybos (toliau - skundo pateikėjas) skundą. Skunde pateikta šio produkto subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako AS tyrimo inicijavimui pagrįsti. |
| --- | --- |

(3)

Antisubsidijų tyrimas inicijuotas 2008 m. balandžio 29 d. gavus gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) viso biodyzelino Bendrijoje, vardu pateiktą Europos biodyzelino tarybos (toliau - skundo pateikėjas) skundą. Skunde pateikta šio produkto subsidijavimo ir dėl to daromos materialinės žalos prima facie įrodymų, kurių pakako AS tyrimo inicijavimui pagrįsti.

| (4) | Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalimi, Komisija pranešė JAV vyriausybei gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuojamo JAV kilmės biodyzelino importo Bendrijos pramonei daryta materialinė žala. JAV vyriausybė buvo pakviesta konsultuotis, siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią padėtį ir priimti abi šalis tenkinantį sprendimą. JAV vyriausybė priėmė pasiūlymą konsultuotis; konsultacijos surengtos 2008 m. birželio 2 d. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Tačiau tinkamai atsižvelgta į JAV valdžios institucijų pastabas, kad kai kurių skunde nurodytų valstijų programų atveju iš skunde pateiktos informacijos ne visada buvo aišku, ar JAV biodyzelino gamintojai ir (arba) eksportuotojai gavo kompensacinių lengvatų. Išnagrinėjus turimą informaciją nuspręsta atsinaujinančios energijos technologijų dotacijų programos Floridos valstijoje, naujų technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros programos Teksaso valstijoje, laisvos energetikos programos Vašingtono valstijoje (antrosios dalies), alternatyvių kuro rūšių ir mokslinių tyrimo plėtros fondo Alabamos valstijoje, biodyzelino pardavimo įrangos mokesčio kredito Šiaurės Dakotos valstijoje ir alternatyviuoju kuru varomų transporto priemonių ir kuro pasipildymo infrastruktūros paskolų Nebraskos valstijoje nepriskirti prie tyrimo aprėpties, nors tos schemos yra išvardytos pranešime apie inicijavimą. |
| --- | --- |

(4)

Prieš inicijuodama tyrimą ir vadovaudamasi pagrindinio reglamento 10 straipsnio 9 dalimi, Komisija pranešė JAV vyriausybei gavusi tinkamais dokumentais pagrįstą skundą, kuriame teigiama, kad dėl subsidijuojamo JAV kilmės biodyzelino importo Bendrijos pramonei daryta materialinė žala. JAV vyriausybė buvo pakviesta konsultuotis, siekiant išsiaiškinti su skundo turiniu susijusią padėtį ir priimti abi šalis tenkinantį sprendimą. JAV vyriausybė priėmė pasiūlymą konsultuotis; konsultacijos surengtos 2008 m. birželio 2 d. Per konsultacijas nepavyko priimti abi šalis tenkinančio sprendimo. Tačiau tinkamai atsižvelgta į JAV valdžios institucijų pastabas, kad kai kurių skunde nurodytų valstijų programų atveju iš skunde pateiktos informacijos ne visada buvo aišku, ar JAV biodyzelino gamintojai ir (arba) eksportuotojai gavo kompensacinių lengvatų. Išnagrinėjus turimą informaciją nuspręsta atsinaujinančios energijos technologijų dotacijų programos Floridos valstijoje, naujų technologijų mokslinių tyrimų ir plėtros programos Teksaso valstijoje, laisvos energetikos programos Vašingtono valstijoje (antrosios dalies), alternatyvių kuro rūšių ir mokslinių tyrimo plėtros fondo Alabamos valstijoje, biodyzelino pardavimo įrangos mokesčio kredito Šiaurės Dakotos valstijoje ir alternatyviuoju kuru varomų transporto priemonių ir kuro pasipildymo infrastruktūros paskolų Nebraskos valstijoje nepriskirti prie tyrimo aprėpties, nors tos schemos yra išvardytos pranešime apie inicijavimą.

| (5) | Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė JAV eksportuotojams ir (arba) gamintojams, importuotojams, tiekėjams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, JAV valdžios institucijoms, skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams ir kitiems žinomiems susijusiems Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti, kuriame nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. |
| --- | --- |

(5)

Komisija apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešė JAV eksportuotojams ir (arba) gamintojams, importuotojams, tiekėjams, naudotojams ir žinomoms susijusioms asociacijoms, JAV valdžios institucijoms, skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams ir kitiems žinomiems susijusiems Bendrijos gamintojams. Suinteresuotosioms šalims buvo sudaryta galimybė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Visos suinteresuotosios šalys, pateikusios prašymą išklausyti, kuriame nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos.

1.1.   JAV eksportuotojų atranka

| (6) | Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį JAV eksportuotojų ir (arba) gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį atlikti atranką subsidijavimui nustatyti. |
| --- | --- |

(6)

Atsižvelgiant į akivaizdžiai didelį JAV eksportuotojų ir (arba) gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnį atlikti atranką subsidijavimui nustatyti.

| (7) | Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), JAV eksportuotojų ir (arba) gamintojų paprašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie eksportą bei pardavimą vidaus rinkoje, tikslią veiklą, susijusią su biodyzelino gamyba, maišymu ir prekyba, bei visų jų susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir maišant nagrinėjamąjį produktą bei juo prekiaujant, pavadinimus ir veiklą nuo 2007 m. balandžio 1 d. iki 2008 m. kovo 31 d. (toliau – TL), kaip apibrėžta ir 17 konstatuojamojoje dalyje. |
| --- | --- |

(7)

Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), JAV eksportuotojų ir (arba) gamintojų paprašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie eksportą bei pardavimą vidaus rinkoje, tikslią veiklą, susijusią su biodyzelino gamyba, maišymu ir prekyba, bei visų jų susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir maišant nagrinėjamąjį produktą bei juo prekiaujant, pavadinimus ir veiklą nuo 2007 m. balandžio 1 d. iki 2008 m. kovo 31 d. (toliau – TL), kaip apibrėžta ir 17 konstatuojamojoje dalyje.

| (8) | Atliekant atranką per 15 dienų apie save pranešė ir prašomą informaciją pateikė daugiau nei 50 bendrovių. Iš šių bendrovių importuojama daugiau nei 80 % viso iš Jungtinių Amerikos Valstijų į Bendriją importuojamo biodyzelino. |
| --- | --- |

(8)

Atliekant atranką per 15 dienų apie save pranešė ir prašomą informaciją pateikė daugiau nei 50 bendrovių. Iš šių bendrovių importuojama daugiau nei 80 % viso iš Jungtinių Amerikos Valstijų į Bendriją importuojamo biodyzelino.

| (9) | Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalies b punktą bendrovės atrinktos remiantis didžiausiu tipiniu nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją kiekiu, kurį būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Dėl siūlomų atrinkti bendrovių pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį konsultuotasi su bendrovėmis, kurios pageidavo būti atrinktos, profesine Jungtinių Amerikos Valstijų biodyzelino gamintojų asociacija (Nacionaline biodyzelino taryba) ir Jungtinių Amerikos Valstijų valdžios institucijomis. Remiantis iš suinteresuotųjų šalių gautomis pastabomis pradžioje atrinktos septynios bendrovės. Tačiau laikinai nuspręsta, kad turėtų būti atsisakyta vienos iš pradžioje atrinktų bendrovių, kad būtų užtikrinta, jog atrinktų bendrovių skaičius sutaptų su antidempingo tyrimui dėl iš JAV importuojamo biodyzelino atlikti atrinktų bendrovių skaičiumi. Pažymima, kad minėta bendrovė biodyzelinu tik prekiavo, o kitos atrinktos bendrovės jį gamino. Tačiau leista, kad ši bendrovė pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį būtų nagrinėjama individualiai ir jai bus nustatytas individualus antisubsidijų muitas. Remiantis JAV eksporto statistiniais duomenimis šešios atrinktos bendrovės per TL eksportavo 50 % viso JAV eksportuoto kiekio, be to, iš šių bendrovių importuota 73 % viso apie save pranešusių, kaip paaiškinta 8 konstatuojamojoje dalyje, bendrovių biodyzelino kiekio. |
| --- | --- |

(9)

Pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 1 dalies b punktą bendrovės atrinktos remiantis didžiausiu tipiniu nagrinėjamojo produkto eksporto į Bendriją kiekiu, kurį būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laikotarpį. Dėl siūlomų atrinkti bendrovių pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 2 dalį konsultuotasi su bendrovėmis, kurios pageidavo būti atrinktos, profesine Jungtinių Amerikos Valstijų biodyzelino gamintojų asociacija (Nacionaline biodyzelino taryba) ir Jungtinių Amerikos Valstijų valdžios institucijomis. Remiantis iš suinteresuotųjų šalių gautomis pastabomis pradžioje atrinktos septynios bendrovės. Tačiau laikinai nuspręsta, kad turėtų būti atsisakyta vienos iš pradžioje atrinktų bendrovių, kad būtų užtikrinta, jog atrinktų bendrovių skaičius sutaptų su antidempingo tyrimui dėl iš JAV importuojamo biodyzelino atlikti atrinktų bendrovių skaičiumi. Pažymima, kad minėta bendrovė biodyzelinu tik prekiavo, o kitos atrinktos bendrovės jį gamino. Tačiau leista, kad ši bendrovė pagal pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalį būtų nagrinėjama individualiai ir jai bus nustatytas individualus antisubsidijų muitas. Remiantis JAV eksporto statistiniais duomenimis šešios atrinktos bendrovės per TL eksportavo 50 % viso JAV eksportuoto kiekio, be to, iš šių bendrovių importuota 73 % viso apie save pranešusių, kaip paaiškinta 8 konstatuojamojoje dalyje, bendrovių biodyzelino kiekio.

| (10) | Dešimt bendradarbiaujančių neatrinktų bendrovių paprašė, kad vadovaujantis pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalimi ir 15 straipsnio 3 dalimi joms būtų apskaičiuoti individualūs skirtumai. Susijusioms bendrovėms nusiųsti klausimynai. Per nustatytą laikotarpį klausimyno atsakymus pateikė tik viena bendrovė. Tačiau vėliau bendrovė paraišką atsiėmė. |
| --- | --- |

(10)

Dešimt bendradarbiaujančių neatrinktų bendrovių paprašė, kad vadovaujantis pagrindinio reglamento 27 straipsnio 3 dalimi ir 15 straipsnio 3 dalimi joms būtų apskaičiuoti individualūs skirtumai. Susijusioms bendrovėms nusiųsti klausimynai. Per nustatytą laikotarpį klausimyno atsakymus pateikė tik viena bendrovė. Tačiau vėliau bendrovė paraišką atsiėmė.

1.2.   Bendrijos gamintojų atranka

| (11) | Remiantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu Bendrijos gamintojai atrinkti pasikonsultavus su skundo pateikėju ir remiantis didžiausiu tipiniu Bendrijoje pagamintu ir parduotu kiekiu, kaip nurodyta 164 konstatuojamojoje dalyje. Be to, atliekant atranką gamintojus iš dalies buvo galima atrinkti pagal jų geografinį išsidėstymą Bendrijoje. Tokiu būdu atrinkta vienuolika Bendrijos gamintojų. Atrinktoms vienuolikai bendrovių Komisija nusiuntė klausimynus. Tačiau vieną gamintoją, kurį pradžioje ketinta atrinkti, reikėjo atmesti, nes jis nepateikė pagrįstų klausimyno atsakymų. Taigi per nustatytą laikotarpį iš kitų bendrovių gauta dešimt išsamių atsakymų. Laikyta, kad šie dešimt atrinktų gamintojų, palyginti su visais Bendrijos gamintojais, buvo tipiški. |
| --- | --- |

(11)

Remiantis pagrindinio reglamento 27 straipsniu Bendrijos gamintojai atrinkti pasikonsultavus su skundo pateikėju ir remiantis didžiausiu tipiniu Bendrijoje pagamintu ir parduotu kiekiu, kaip nurodyta 164 konstatuojamojoje dalyje. Be to, atliekant atranką gamintojus iš dalies buvo galima atrinkti pagal jų geografinį išsidėstymą Bendrijoje. Tokiu būdu atrinkta vienuolika Bendrijos gamintojų. Atrinktoms vienuolikai bendrovių Komisija nusiuntė klausimynus. Tačiau vieną gamintoją, kurį pradžioje ketinta atrinkti, reikėjo atmesti, nes jis nepateikė pagrįstų klausimyno atsakymų. Taigi per nustatytą laikotarpį iš kitų bendrovių gauta dešimt išsamių atsakymų. Laikyta, kad šie dešimt atrinktų gamintojų, palyginti su visais Bendrijos gamintojais, buvo tipiški.

1.3.   Su tyrimu susijusios šalys

| (12) | Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Taigi klausimynai nusiųsti JAV valdžios institucijoms, septynioms pradžioje atrinktoms JAV bendrovėms, dešimčiai 10 konstatuojamojoje dalyje nurodytų bendrovių, 11 atrinktų Bendrijos gamintojų, 18 naudotojų ir 90 žaliavos tiekėjų. |
| --- | --- |

(12)

Komisija išsiuntė klausimynus visoms žinomoms susijusioms šalims ir visoms kitoms bendrovėms, kurios apie save pranešė per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. Taigi klausimynai nusiųsti JAV valdžios institucijoms, septynioms pradžioje atrinktoms JAV bendrovėms, dešimčiai 10 konstatuojamojoje dalyje nurodytų bendrovių, 11 atrinktų Bendrijos gamintojų, 18 naudotojų ir 90 žaliavos tiekėjų.

| (13) | Klausimyno atsakymus pateikė JAV valdžios institucijos, septynios pradžioje atrinktos JAV bendrovės ir viena 10 konstatuojamojoje dalyje nurodyta individualaus nagrinėjimo pageidaujanti bendrovė, dešimt atrinktų Bendrijos gamintojų, vienas naudotojas ir šeši žaliavų tiekėjai. |
| --- | --- |

(13)

Klausimyno atsakymus pateikė JAV valdžios institucijos, septynios pradžioje atrinktos JAV bendrovės ir viena 10 konstatuojamojoje dalyje nurodyta individualaus nagrinėjimo pageidaujanti bendrovė, dešimt atrinktų Bendrijos gamintojų, vienas naudotojas ir šeši žaliavų tiekėjai.

| (14) | Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų. |
| --- | --- |

(14)

Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, buvo reikalinga norint padaryti preliminarias išvadas dėl subsidijavimo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų.

| (15) | Tikrinamieji vizitai vyko šių Jungtinių Amerikos Valstijų valdžios institucijų patalpose: | Jungtinių Amerikos Valstijų federalinėse institucijose:






  — | Iždo departamente |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

Tikrinamieji vizitai vyko šių Jungtinių Amerikos Valstijų valdžios institucijų patalpose:

Jungtinių Amerikos Valstijų federalinėse institucijose:

—

Iždo departamente

| — | Žemės ūkio departamente |
| --- | --- |

—

Žemės ūkio departamente

| — | Jungtinių Amerikos Valstijų prekybos atstovų biure |
| --- | --- |

—

Jungtinių Amerikos Valstijų prekybos atstovų biure

| | Valstijų institucijose:






  — | Ilinojaus valstijos institucijose Springfilde |
| --- | --- | --- |

Valstijų institucijose:

—

Ilinojaus valstijos institucijose Springfilde

| — | Misūrio valstijos institucijose Džefersone |
| --- | --- |

—

Misūrio valstijos institucijose Džefersone

| — | Šiaurės Dakotos valstijos institucijose Bismarke |
| --- | --- |

—

Šiaurės Dakotos valstijos institucijose Bismarke

| — | Teksaso valdžios sektoriaus sąskaitų kontrolieriaus biure Ostine |
| --- | --- |

—

Teksaso valdžios sektoriaus sąskaitų kontrolieriaus biure Ostine

| — | Teksaso žemės ūkio departamente Ostine |
| --- | --- |

—

Teksaso žemės ūkio departamente Ostine

| — | Vašingtono valstijos institucijose Olimpijoje |
| --- | --- |

—

Vašingtono valstijos institucijose Olimpijoje

| (16) | Be to, tikrinamieji vizitai vyko šių bendrovių patalpose:






  a) | Bendrijoje įsikūrę gamintojai







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Vokietija |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

Be to, tikrinamieji vizitai vyko šių bendrovių patalpose:

a)

Bendrijoje įsikūrę gamintojai

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Vokietija

| — | Diester grupė






  — | Diester Industries SAS, Paryžius, Prancūzija |
| --- | --- | --- |

—

Diester grupė

—

Diester Industries SAS, Paryžius, Prancūzija

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Manheimas, Vokietija |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Manheimas, Vokietija

| — | Natural Energy West GmbH, Noisas, Vokietija |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Noisas, Vokietija

| — | Novaol Austria GmbH, Brukas prie Leitos, Austrija |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Brukas prie Leitos, Austrija

| — | Novaol Srl, Milanas, Italija |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milanas, Italija

| — | Ecomotion grupė






  — | Ecomotion GmbH, Šternbergas, Vokietija |
| --- | --- | --- |

—

Ecomotion grupė

—

Ecomotion GmbH, Šternbergas, Vokietija

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Liosningas, Danija |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Liosningas, Danija

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Vitenbergas ir Halė, Vokietija |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Vitenbergas ir Halė, Vokietija

| — | Neochim SA, Feluy, Belgija |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgija

| b) | Eksportuojantys JAV gamintojai







  — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Ilinojus |
| --- | --- | --- |

b)

Eksportuojantys JAV gamintojai

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Ilinojus

| — | Cargill Inc, Wayzata, Minesota |
| --- | --- |

—

Cargill Inc, Wayzata, Minesota

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Hiustonas, Teksasas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Hiustonas, Teksasas

| — | Imperium Renewables Inc., Sietlas, Vašingtonas |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Sietlas, Vašingtonas

| — | Peter Cremer North America LP, Cincinatis, Ohajas |
| --- | --- |

—

Peter Cremer North America LP, Cincinatis, Ohajas

| — | Vinmar Overseas Limited, Hiustonas, Teksasas |
| --- | --- |

—

Vinmar Overseas Limited, Hiustonas, Teksasas

| — | World Energy Alternatives LLC, Bostonas, Masačiusetsas |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Bostonas, Masačiusetsas

| c) | Susiję Bendrijos importuotojai:







  — | Cremer Energy GmbH, Hamburgas, Vokietija |
| --- | --- | --- |

c)

Susiję Bendrijos importuotojai:

—

Cremer Energy GmbH, Hamburgas, Vokietija

| — | Cargill NV, Gentas, Belgija |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Gentas, Belgija

| — | ADM Europoort BV, Roterdamas, Nyderlandai |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Roterdamas, Nyderlandai

| — | ADM Hamburg AG, Hamburgas, Vokietija |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburgas, Vokietija

| — | ADM International, Rolis, Šveicarija |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolis, Šveicarija

1.4.   Tiriamasis laikotarpis

| (17) | Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2007 m. balandžio 1 d. – 2008 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas 2004 m. sausio mėn. – TL pabaigos laikotarpis (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis). |
| --- | --- |

(17)

Atliekant subsidijavimo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2007 m. balandžio 1 d. – 2008 m. kovo 31 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas 2004 m. sausio mėn. – TL pabaigos laikotarpis (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis).

2.   NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS

2.1.   Nagrinėjamasis produktas

| (18) | Pranešime apie inicijavimą tariamai subsidijuojamas produktas apibrėžtas kaip JAV kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės (dažniausiai vadinami biodyzelinu), tiek gryni, tiek mišinio pavidalo, dažniausiai, bet ne visuomet, naudojami kaip atsinaujinantis kuras (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurį deklaruojant paprastai nurodomi KN kodai 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(18)

Pranešime apie inicijavimą tariamai subsidijuojamas produktas apibrėžtas kaip JAV kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės (dažniausiai vadinami biodyzelinu), tiek gryni, tiek mišinio pavidalo, dažniausiai, bet ne visuomet, naudojami kaip atsinaujinantis kuras (toliau – nagrinėjamasis produktas), kurį deklaruojant paprastai nurodomi KN kodai 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99.

| (19) | Pagal JAV vidaus mokesčių kodeksą (4) (JAV KODEKSAS) (26 antraštinė dalis, 40A punkto d papunktis), terminas biodyzelinas apibrėžiamas kaip ilgagrandinių riebalų rūgščių monoalkilesteriai, gauti iš augalinės arba gyvūninės medžiagos, atitinkantys a) Aplinkosaugos agentūros Švaraus oro akto 211 skirsnio (42 U.S.C 7545) registravimo reikalavimus kurui ir kuro papildams ir b) Amerikos bandymų ir medžiagų draugijos reikalavimus D6751. |
| --- | --- |

(19)

Pagal JAV vidaus mokesčių kodeksą (4) (JAV KODEKSAS) (26 antraštinė dalis, 40A punkto d papunktis), terminas biodyzelinas apibrėžiamas kaip ilgagrandinių riebalų rūgščių monoalkilesteriai, gauti iš augalinės arba gyvūninės medžiagos, atitinkantys a) Aplinkosaugos agentūros Švaraus oro akto 211 skirsnio (42 U.S.C 7545) registravimo reikalavimus kurui ir kuro papildams ir b) Amerikos bandymų ir medžiagų draugijos reikalavimus D6751.

| (20) | Remiantis rinkai ir visuomenei pateikiama informacija (5), visų tipų JAV gaminami ir parduodami biodyzelinas ir biodyzelino mišiniai (biodyzelino mišinys su mineraliniu dyzelinu, kaip paaiškinta 22 konstatuojamojoje dalyje) laikomi biodyzelino kuru ir sudaro energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos bei alternatyvaus kuro srities teisės aktų paketo dalį. |
| --- | --- |

(20)

Remiantis rinkai ir visuomenei pateikiama informacija (5), visų tipų JAV gaminami ir parduodami biodyzelinas ir biodyzelino mišiniai (biodyzelino mišinys su mineraliniu dyzelinu, kaip paaiškinta 22 konstatuojamojoje dalyje) laikomi biodyzelino kuru ir sudaro energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančios energijos bei alternatyvaus kuro srities teisės aktų paketo dalį.

| (21) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad JAV gaminamas biodyzelinas – dažniausiai riebalų rūgščių metilesteriai (RRME), gauti iš įvairių rūšių aliejų, naudojamų kaip biodyzelino pramonės žaliavos (6). Terminas „esteriai“ reiškia aliejaus peresterinimą, tiksliau – aliejaus sumaišymą su alkoholiu. Terminas „metil-“ reiškia metanolį, tiksliau – minėtame procese dažniausiai naudojamą alkoholį, nors gamyboje galima naudoti ir etanolį bei gauti „riebalų rūgščių etilesterius“. Peresterinimas – pakankamai nesudėtingas cheminis procesas, tačiau būtini aukščiausio lygio pramoniniai standartai, kad būtų užtikrinta aukšta biodyzelino kokybė. |
| --- | --- |

(21)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad JAV gaminamas biodyzelinas – dažniausiai riebalų rūgščių metilesteriai (RRME), gauti iš įvairių rūšių aliejų, naudojamų kaip biodyzelino pramonės žaliavos (6). Terminas „esteriai“ reiškia aliejaus peresterinimą, tiksliau – aliejaus sumaišymą su alkoholiu. Terminas „metil-“ reiškia metanolį, tiksliau – minėtame procese dažniausiai naudojamą alkoholį, nors gamyboje galima naudoti ir etanolį bei gauti „riebalų rūgščių etilesterius“. Peresterinimas – pakankamai nesudėtingas cheminis procesas, tačiau būtini aukščiausio lygio pramoniniai standartai, kad būtų užtikrinta aukšta biodyzelino kokybė.

| (22) | Atlikus tyrimą patvirtinta, kad JAV gaminamą biodyzeliną gamintojai paprastai maišo su mineraliniu dyzelinu, siekdami pagaminti įvairių rūšių mišinius (toliau – biodyzelino mišiniai), kurie vėliau rinkoje parduodami įvairiems pirkėjams. Be to, paaiškėjo, kad grynas biodyzelinas buvo parduodamas nepriklausomoms bendrovėms, kurios biodyzeliną pirko arba importavo tam, kad sumaišytų su mineraliniu dyzelinu. Biodyzelino maišymas su mineraliniu dyzelinu – pakankamai paprasta operacija, kurią, pavyzdžiui, galima atlikti maišant cisternose gamybos vietoje prieš tiekiant į autocisterną arba maišant autocisternose (taškomuoju būdu), kai pridedama norima biodyzelino ir mineralinio dyzelino procentinė dalis, arba iš karto maišant su dviem sudėtinėmis dalimis, kurios į autocisterną tiekiamos tuo pačiu metu. |
| --- | --- |

(22)

Atlikus tyrimą patvirtinta, kad JAV gaminamą biodyzeliną gamintojai paprastai maišo su mineraliniu dyzelinu, siekdami pagaminti įvairių rūšių mišinius (toliau – biodyzelino mišiniai), kurie vėliau rinkoje parduodami įvairiems pirkėjams. Be to, paaiškėjo, kad grynas biodyzelinas buvo parduodamas nepriklausomoms bendrovėms, kurios biodyzeliną pirko arba importavo tam, kad sumaišytų su mineraliniu dyzelinu. Biodyzelino maišymas su mineraliniu dyzelinu – pakankamai paprasta operacija, kurią, pavyzdžiui, galima atlikti maišant cisternose gamybos vietoje prieš tiekiant į autocisterną arba maišant autocisternose (taškomuoju būdu), kai pridedama norima biodyzelino ir mineralinio dyzelino procentinė dalis, arba iš karto maišant su dviem sudėtinėmis dalimis, kurios į autocisterną tiekiamos tuo pačiu metu.

| (23) | Norint aiškiai apibrėžti įvairius biodyzelino mišinių tipus, taikoma tarptautiniu mastu pripažinta sistema – vadinamasis „B“ faktorius, kuriuo bet kuriame biodyzelino mišinyje nurodomas tikslus biodyzelino kiekis: pavyzdžiui, mišinys, kuriame yra „X“ % biodyzelino, būtų paženklintas B„X“, o grynas biodyzelinas ženklinamas B100, t. y. 100 % biodyzelinas. JAV buvo įprasta 99 % (7) biodyzelino maišyti su 1 % mineralinio dyzelino (B99) ir jį parduoti rinkai. Gryną biodyzeliną, priešingai nei mineralinį dyzeliną, reikia pakankamai greitai sunaudoti, jo negalima laikyti kaip atsargas ilgiau nei tris ar keturis mėnesius, nes jis oksiduotųsi ir būtų netinkamas naudoti. Biodyzeliną sumaišius su mineraliniu dyzelinu kurą galima ilgiau laikyti. 1 % mineralinio dyzelino B99 dyzeline pakanka, kad sutrukdytų biodyzeline formuotis pelėsiui. |
| --- | --- |

(23)

Norint aiškiai apibrėžti įvairius biodyzelino mišinių tipus, taikoma tarptautiniu mastu pripažinta sistema – vadinamasis „B“ faktorius, kuriuo bet kuriame biodyzelino mišinyje nurodomas tikslus biodyzelino kiekis: pavyzdžiui, mišinys, kuriame yra „X“ % biodyzelino, būtų paženklintas B„X“, o grynas biodyzelinas ženklinamas B100, t. y. 100 % biodyzelinas. JAV buvo įprasta 99 % (7) biodyzelino maišyti su 1 % mineralinio dyzelino (B99) ir jį parduoti rinkai. Gryną biodyzeliną, priešingai nei mineralinį dyzeliną, reikia pakankamai greitai sunaudoti, jo negalima laikyti kaip atsargas ilgiau nei tris ar keturis mėnesius, nes jis oksiduotųsi ir būtų netinkamas naudoti. Biodyzeliną sumaišius su mineraliniu dyzelinu kurą galima ilgiau laikyti. 1 % mineralinio dyzelino B99 dyzeline pakanka, kad sutrukdytų biodyzeline formuotis pelėsiui.

| (24) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad biodyzelinas ir aukštesnio lygio biodyzelinio mišiniai (8) iš esmės skirti pardavimui JAV rinkoje tolesniam maišymui, o žemesnio lygio biodyzelino mišiniai (9) paprastai gaminami siekiant jį parduoti naudojimui JAV rinkoje. Taigi JAV aukšto lygio mišinių rinka skiriasi nuo žemo lygio mišinių rinkos. |
| --- | --- |

(24)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad biodyzelinas ir aukštesnio lygio biodyzelinio mišiniai (8) iš esmės skirti pardavimui JAV rinkoje tolesniam maišymui, o žemesnio lygio biodyzelino mišiniai (9) paprastai gaminami siekiant jį parduoti naudojimui JAV rinkoje. Taigi JAV aukšto lygio mišinių rinka skiriasi nuo žemo lygio mišinių rinkos.

| (25) | Skunde pateika prima facie įrodymų, kad JAV gaminami ir į Bendrijos rinką eksportuojami biodyzelinas ir tam tikri mišiniai turėjo poveikio skundą pateikusių Bendrijos biodyzelino gamintojų ekonominei padėčiai. Atsižvelgiant į susijusių JAV gamintojų ir vidaus rinkos savybes, prie nagrinėjamojo produkto apibrėžties turėjo būti priskirtas ir į susijusius biodyzelino mišinius įmaišytas biodyzelinas. Siekiant nustatyti produktus, kuriuos ketinta nagrinėti atliekant tyrimą, turėtų būti patikslinta pranešime apie inicijavimą ir 18 konstatuojamojoje dalyje pateikta nagrinėjamojo produkto apibrėžtis. |
| --- | --- |

(25)

Skunde pateika prima facie įrodymų, kad JAV gaminami ir į Bendrijos rinką eksportuojami biodyzelinas ir tam tikri mišiniai turėjo poveikio skundą pateikusių Bendrijos biodyzelino gamintojų ekonominei padėčiai. Atsižvelgiant į susijusių JAV gamintojų ir vidaus rinkos savybes, prie nagrinėjamojo produkto apibrėžties turėjo būti priskirtas ir į susijusius biodyzelino mišinius įmaišytas biodyzelinas. Siekiant nustatyti produktus, kuriuos ketinta nagrinėti atliekant tyrimą, turėtų būti patikslinta pranešime apie inicijavimą ir 18 konstatuojamojoje dalyje pateikta nagrinėjamojo produkto apibrėžtis.

| (26) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad didžioji dalis JAV rinkoje tiesioginiam naudojimui parduodamų biodyzelino mišinių yra B20 mišiniai (t. y. mišiniai, kurių sudėtyje yra 20 % biodyzelino, kaip paaiškinta 22 konstatuojamojoje dalyje, kuriuos galima naudoti laikantis 1992 m. Energetikos politikos akto (10) (EPA)), B6, B5 ir B2 mišiniai. Viešoje informacijoje nurodoma, kad naudojant šiuos mišinius gali veikti bet kuris dyzelinis variklis, iš esmės nereikia atlikti jokių variklio pakeitimų, be to, nenustoja galioti automobilių gamintojų teikiama garantija. Naudojant žemo lygio mišiniuose (2–20 % biodyzelino) mišinio savybės yra panašios į mineralinio dyzelino savybes. Kai varikliui naudojamas aukštesnio nei B20 faktoriaus biodyzelinas, naudotojas gali pastebėti tam tikrą galios, sukimo momento ir kuro ekonomiškumo sumažėjimą, o automobilių gamintojai apskritai nesuteiktų garantijos, jei varikliui būtų padaryta žala. |
| --- | --- |

(26)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad didžioji dalis JAV rinkoje tiesioginiam naudojimui parduodamų biodyzelino mišinių yra B20 mišiniai (t. y. mišiniai, kurių sudėtyje yra 20 % biodyzelino, kaip paaiškinta 22 konstatuojamojoje dalyje, kuriuos galima naudoti laikantis 1992 m. Energetikos politikos akto (10) (EPA)), B6, B5 ir B2 mišiniai. Viešoje informacijoje nurodoma, kad naudojant šiuos mišinius gali veikti bet kuris dyzelinis variklis, iš esmės nereikia atlikti jokių variklio pakeitimų, be to, nenustoja galioti automobilių gamintojų teikiama garantija. Naudojant žemo lygio mišiniuose (2–20 % biodyzelino) mišinio savybės yra panašios į mineralinio dyzelino savybes. Kai varikliui naudojamas aukštesnio nei B20 faktoriaus biodyzelinas, naudotojas gali pastebėti tam tikrą galios, sukimo momento ir kuro ekonomiškumo sumažėjimą, o automobilių gamintojai apskritai nesuteiktų garantijos, jei varikliui būtų padaryta žala.

| (27) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad grynas biodyzelinas ir aukšto lygio mišiniai JAV paprastai neskirti tiesioginiam naudojimui. Grynas biodyzelinas paprastai skirtas maišyti prieš parduodant rinkoje. Po to šie mišiniai naudojami transporto sektoriuje kaip kelių transporto priemonių, pavyzdžiui, automobilių, sunkvežimių, autobusų ir traukinių, dyzelinių variklių degalai. Be to, biodyzeliną galima naudoti kaip šildymo kurą namų, komercinės paskirties ir pramoniniams boileriams ir kaip generatorių kurą elektrai gaminti. Šiuo metu vykdomi bandymai, ar galima naudoti biodyzelino mišinius orlaiviams. |
| --- | --- |

(27)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad grynas biodyzelinas ir aukšto lygio mišiniai JAV paprastai neskirti tiesioginiam naudojimui. Grynas biodyzelinas paprastai skirtas maišyti prieš parduodant rinkoje. Po to šie mišiniai naudojami transporto sektoriuje kaip kelių transporto priemonių, pavyzdžiui, automobilių, sunkvežimių, autobusų ir traukinių, dyzelinių variklių degalai. Be to, biodyzeliną galima naudoti kaip šildymo kurą namų, komercinės paskirties ir pramoniniams boileriams ir kaip generatorių kurą elektrai gaminti. Šiuo metu vykdomi bandymai, ar galima naudoti biodyzelino mišinius orlaiviams.

| (28) | Taigi tyrimo nagrinėjamasis produktas turėtų būti apibrėžtas kaip riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, dažniausiai vadinami biodyzelinu, tiek gryni, tiek mišinio, kurio faktorius didesnis nei B20, pavidalo. Kitaip tariant nagrinėjamasis produktas – JAV kilmės grynas biodyzelinas (B100) ir visi mišiniai, kurių faktorius didesnis nei B20, tiksliau mišiniai, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 20 % JAV kilmės biodyzelino (toliau – nagrinėjamasis produktas). Ši riba laikoma tinkama, kad būtų aiškiai atskirti įvairūs mišinių tipai, kuriuos galima rasti JAV rinkoje. |
| --- | --- |

(28)

Taigi tyrimo nagrinėjamasis produktas turėtų būti apibrėžtas kaip riebalų rūgščių monoalkilesteriai ir (arba) parafininiai gazoliai, gaunami sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, dažniausiai vadinami biodyzelinu, tiek gryni, tiek mišinio, kurio faktorius didesnis nei B20, pavidalo. Kitaip tariant nagrinėjamasis produktas – JAV kilmės grynas biodyzelinas (B100) ir visi mišiniai, kurių faktorius didesnis nei B20, tiksliau mišiniai, kurių sudėtyje yra daugiau kaip 20 % JAV kilmės biodyzelino (toliau – nagrinėjamasis produktas). Ši riba laikoma tinkama, kad būtų aiškiai atskirti įvairūs mišinių tipai, kuriuos galima rasti JAV rinkoje.

| (29) | Nustatyta, kad šiame tyrime nagrinėjamas visų rūšių biodyzelinas ir biodyzelinas mišiniuose, nepaisant galimų gamybai naudotos žaliavos ar gamybos procesų skirtumų, pasižymi tomis pačiomis arba labai panašiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojamas tai pačiai paskirčiai. Dėl galimų nagrinėjamojo produkto nuokrypių pagrindinė apibrėžtis, savybės ar įvairių šalių šio produkto suvokimas nesikeičia. |
| --- | --- |

(29)

Nustatyta, kad šiame tyrime nagrinėjamas visų rūšių biodyzelinas ir biodyzelinas mišiniuose, nepaisant galimų gamybai naudotos žaliavos ar gamybos procesų skirtumų, pasižymi tomis pačiomis arba labai panašiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojamas tai pačiai paskirčiai. Dėl galimų nagrinėjamojo produkto nuokrypių pagrindinė apibrėžtis, savybės ar įvairių šalių šio produkto suvokimas nesikeičia.

| (30) | Nagrinėjamojo produkto klasifikaciniai KN kodai: 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(30)

Nagrinėjamojo produkto klasifikaciniai KN kodai: 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91, ex 1518 00 99.

2.2.   Panašus produktas

| (31) | Nustatyta, kad šiame tyrime nagrinėjami JAV gaminami ir vidaus rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojami tai pačiai paskirčiai, kaip į Bendriją iš JAV eksportuojami produktai. Panašiai, Bendrijos pramonės gaminami ir Bendrijos rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojami tai pačiai paskirčiai, kaip iš nagrinėjamosios šalies į Bendriją eksportuojami produktai. |
| --- | --- |

(31)

Nustatyta, kad šiame tyrime nagrinėjami JAV gaminami ir vidaus rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojami tai pačiai paskirčiai, kaip į Bendriją iš JAV eksportuojami produktai. Panašiai, Bendrijos pramonės gaminami ir Bendrijos rinkoje parduodami produktai pasižymi tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis, cheminėmis ir techninėmis savybėmis, be to, naudojami tai pačiai paskirčiai, kaip iš nagrinėjamosios šalies į Bendriją eksportuojami produktai.

| (32) | Teigta, kad kai kurie naudotojai, ypač Vokietijoje, gryną biodyzeliną (B100) tiesiogiai naudoja kaip pigesnę mineralinio dyzelino arba įprastų mišinių, skirtų tiesioginiam naudojimui Bendrijos rinkoje, alternatyvą. Išnagrinėjus šį teiginį nustatyta, kad Bendrijos gamintojai gryną biodyzeliną Bendrijos rinkoje daugiausia pardavė bendrovėms, kurios jį maišė su mineraliniu dyzelinu. Tai, kad kai kurių laivynų savininkai vėl renkasi B100, Bendrijos lygiu yra išimtis. Bendrijos rinkoje biodyzelinas yra papildomas, o ne mineralinį dyzeliną pakeičiantis produktas. |
| --- | --- |

(32)

Teigta, kad kai kurie naudotojai, ypač Vokietijoje, gryną biodyzeliną (B100) tiesiogiai naudoja kaip pigesnę mineralinio dyzelino arba įprastų mišinių, skirtų tiesioginiam naudojimui Bendrijos rinkoje, alternatyvą. Išnagrinėjus šį teiginį nustatyta, kad Bendrijos gamintojai gryną biodyzeliną Bendrijos rinkoje daugiausia pardavė bendrovėms, kurios jį maišė su mineraliniu dyzelinu. Tai, kad kai kurių laivynų savininkai vėl renkasi B100, Bendrijos lygiu yra išimtis. Bendrijos rinkoje biodyzelinas yra papildomas, o ne mineralinį dyzeliną pakeičiantis produktas.

| (33) | Dėl to nesikeičia tai, kad įvairių tipų JAV gaminamą ir į Bendriją eksportuojamą nagrinėjamąjį produktą galima sukeisti su Bendrijos biodyzelino gamintojų Bendrijoje gaminamu ir parduodamu produktu. Nėra reikšmingų produkto naudojimo paskirties ir ūkinės veiklos vykdytojų bei rinkos naudotojų suvokimo skirtumų, dėl kurių būtų pakeista panašaus produkto apibrėžtis. |
| --- | --- |

(33)

Dėl to nesikeičia tai, kad įvairių tipų JAV gaminamą ir į Bendriją eksportuojamą nagrinėjamąjį produktą galima sukeisti su Bendrijos biodyzelino gamintojų Bendrijoje gaminamu ir parduodamu produktu. Nėra reikšmingų produkto naudojimo paskirties ir ūkinės veiklos vykdytojų bei rinkos naudotojų suvokimo skirtumų, dėl kurių būtų pakeista panašaus produkto apibrėžtis.

| (34) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad fizinės ir cheminės nagrinėjamojo produkto, ypač gryno biodyzelino, savybės skiriasi nuo Bendrijoje gaminamo biodyzelino savybių. EB biodyzelino gamyba pagrįsta rapsų aliejumi, o JAV gamintojai daugiausia naudoja sojų aliejų. Todėl šių dviejų tipų produktų nebūtų galima sukeisti, be to, jie tiesiogiai nekonkuruotų Bendrijos rinkoje. Suinteresuotoji šalis visų pirma pažymėjo, kad skirtųsi šaltojo sklidumo savybės ir jodo skaičiai. |
| --- | --- |

(34)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad fizinės ir cheminės nagrinėjamojo produkto, ypač gryno biodyzelino, savybės skiriasi nuo Bendrijoje gaminamo biodyzelino savybių. EB biodyzelino gamyba pagrįsta rapsų aliejumi, o JAV gamintojai daugiausia naudoja sojų aliejų. Todėl šių dviejų tipų produktų nebūtų galima sukeisti, be to, jie tiesiogiai nekonkuruotų Bendrijos rinkoje. Suinteresuotoji šalis visų pirma pažymėjo, kad skirtųsi šaltojo sklidumo savybės ir jodo skaičiai.

| (35) | Komisija šį teiginį išnagrinėjo ir nustatė, kad:






  a) | nagrinėjamasis produktas ir Bendrijos panašus produktas pasižymi labai panašiomis pagrindinėmis savybėmis ir parduodami panašiais arba tais pačiais pardavimo kanalais, tiksliau panašiems pirkėjams Bendrijos rinkoje; |
| --- | --- | --- |

(35)

Komisija šį teiginį išnagrinėjo ir nustatė, kad:

a)

nagrinėjamasis produktas ir Bendrijos panašus produktas pasižymi labai panašiomis pagrindinėmis savybėmis ir parduodami panašiais arba tais pačiais pardavimo kanalais, tiksliau panašiems pirkėjams Bendrijos rinkoje;

| b) | tiek nagrinėjamojo produkto, tiek Bendrijos panašaus produkto galutinė naudojimo paskirtis tokia pati arba labai panaši (žr. 27 konstatuojamąją dalį); |
| --- | --- |

b)

tiek nagrinėjamojo produkto, tiek Bendrijos panašaus produkto galutinė naudojimo paskirtis tokia pati arba labai panaši (žr. 27 konstatuojamąją dalį);

| c) | dėl šaltojo sklidumo savybių reikėtų paaiškinti, kad tai reiškia ribinę filtruojamumo temperatūrą (RFT), tiksliau temperatūrą, prie kurios dėl kuro užsikemša kuro filtras, nes kuro sudėtinės dalys pradeda kristalizuotis ir stingti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos panašaus produkto RFT yra žemesnė už iš JAV eksportuojamo biodyzelino RFT. Tačiau tai nedidelis skirtumas, kurį galima lengvai ištaisyti sumaišant skirtingų tipų biodyzeliną arba į gryną biodyzeliną dedant priedų, ypač žiemą. RFT skirtumas daugumos Bendrijos rinkoje parduodamų mišinių atveju iš esmės neturi jokios reikšmės; |
| --- | --- |

c)

dėl šaltojo sklidumo savybių reikėtų paaiškinti, kad tai reiškia ribinę filtruojamumo temperatūrą (RFT), tiksliau temperatūrą, prie kurios dėl kuro užsikemša kuro filtras, nes kuro sudėtinės dalys pradeda kristalizuotis ir stingti. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos panašaus produkto RFT yra žemesnė už iš JAV eksportuojamo biodyzelino RFT. Tačiau tai nedidelis skirtumas, kurį galima lengvai ištaisyti sumaišant skirtingų tipų biodyzeliną arba į gryną biodyzeliną dedant priedų, ypač žiemą. RFT skirtumas daugumos Bendrijos rinkoje parduodamų mišinių atveju iš esmės neturi jokios reikšmės;

| d) | dėl jodo skaičiaus, t. y. kuro atsparumo oksidacijai, nustatyta, kad rapsų aliejaus ir sojų aliejaus skaičius iš dalies atitinka: rapsų aliejaus skaičius yra 94–120, o sojų aliejaus – 117–143. Bendrijoje pagrindinė naudojama pramonės žaliava yra rapsai, tačiau reikia pažymėti, kad ir Bendrijos, ir JAV gamintojai naudoja įvairias pramonės žaliavas biodyzelinui gaminti. Dažnai įvairių rūšių biodyzelinas sumaišomas, kad būtų gautas homogeniškesnis produktas. |
| --- | --- |

d)

dėl jodo skaičiaus, t. y. kuro atsparumo oksidacijai, nustatyta, kad rapsų aliejaus ir sojų aliejaus skaičius iš dalies atitinka: rapsų aliejaus skaičius yra 94–120, o sojų aliejaus – 117–143. Bendrijoje pagrindinė naudojama pramonės žaliava yra rapsai, tačiau reikia pažymėti, kad ir Bendrijos, ir JAV gamintojai naudoja įvairias pramonės žaliavas biodyzelinui gaminti. Dažnai įvairių rūšių biodyzelinas sumaišomas, kad būtų gautas homogeniškesnis produktas.

| (36) | Kadangi pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalį „tapati prekė“ nereiškia, kad produktai visais atžvilgiais turi būti tapatūs, bet kokio nedidelio įvairių tipų produktų nuokrypio nepakanka, kad būtų pakeista išvada dėl nagrinėjamojo produkto ir Bendrijos panašaus produkto panašumo. |
| --- | --- |

(36)

Kadangi pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalį „tapati prekė“ nereiškia, kad produktai visais atžvilgiais turi būti tapatūs, bet kokio nedidelio įvairių tipų produktų nuokrypio nepakanka, kad būtų pakeista išvada dėl nagrinėjamojo produkto ir Bendrijos panašaus produkto panašumo.

| (37) | Taigi nerasta jokių įvairių rūšių nagrinėjamojo produkto ir Bendrijos panašių produktų, parduodamų Bendrijos rinkoje, skirtumų, dėl kurių reikėtų daryti išvadą, kad Bendrijos rinkoje gaminami ir parduodami produktai nėra panašūs produktai, kurių pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios, kaip JAV gaminamų ir į Bendriją eksportuojamų rūšių nagrinėjamojo produkto savybės. Todėl daroma preliminari išvada, kad visų tipų biodyzelinas laikomas panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(37)

Taigi nerasta jokių įvairių rūšių nagrinėjamojo produkto ir Bendrijos panašių produktų, parduodamų Bendrijos rinkoje, skirtumų, dėl kurių reikėtų daryti išvadą, kad Bendrijos rinkoje gaminami ir parduodami produktai nėra panašūs produktai, kurių pagrindinės fizinės, cheminės ir techninės savybės yra tokios pačios, kaip JAV gaminamų ir į Bendriją eksportuojamų rūšių nagrinėjamojo produkto savybės. Todėl daroma preliminari išvada, kad visų tipų biodyzelinas laikomas panašiu produktu, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 5 dalyje.

3.   SUBSIDIJAVIMAS

3.1.   Įžanga

| (38) | Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija, tirtos šios federalinės schemos, kurias taikant, kaip įtariama, buvo teikiamos subsidijos:

  Federalinės schemos







  a) | akcizo mokestis / pajamų mokesčio kreditas |
| --- | --- | --- |

(38)

Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija, tirtos šios federalinės schemos, kurias taikant, kaip įtariama, buvo teikiamos subsidijos:

Federalinės schemos

a)

akcizo mokestis / pajamų mokesčio kreditas

| b) | smulkių agro-biodyzelino gamintojų pajamų mokesčio kreditas |
| --- | --- |

b)

smulkių agro-biodyzelino gamintojų pajamų mokesčio kreditas

| c) | JAV žemės ūkio departamento Bioenergijos programa |
| --- | --- |

c)

JAV žemės ūkio departamento Bioenergijos programa

| (39) | Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija, taip pat tirtos šios valstijų schemos, kurias taikant, kaip įtariama, buvo teikiamos subsidijos:

  Valstijų schemos







  a) | Ilinojus
  Atleidimas nuo biodyzelino mokesčio Ilinojaus valstijoje |
| --- | --- | --- |

(39)

Remiantis skunde ir Komisijos klausimyno atsakymuose pateikta informacija, taip pat tirtos šios valstijų schemos, kurias taikant, kaip įtariama, buvo teikiamos subsidijos:

Valstijų schemos

a)

Ilinojus

Atleidimas nuo biodyzelino mokesčio Ilinojaus valstijoje

| b) | Misūris
  Kvalifikuotų biodyzelino gamintojų skatinimo fondas Misūrio valstijoje |
| --- | --- |

b)

Misūris

Kvalifikuotų biodyzelino gamintojų skatinimo fondas Misūrio valstijoje

| c) | Šiaurės Dakota






  i) | biokuro įmonių, remiančių bendruomenės vystymąsi, paskolų programa Šiaurės Dakotos valstijoje |
| --- | --- | --- |

c)

Šiaurės Dakota

i)

biokuro įmonių, remiančių bendruomenės vystymąsi, paskolų programa Šiaurės Dakotos valstijoje

| ii) | biodyzelino gamybos įrangos mokesčio kreditas Šiaurės Dakotos valstijoje |
| --- | --- |

ii)

biodyzelino gamybos įrangos mokesčio kreditas Šiaurės Dakotos valstijoje

| iii) | biodyzelino pajamų mokesčio kreditas Šiaurės Dakotos valstijoje |
| --- | --- |

iii)

biodyzelino pajamų mokesčio kreditas Šiaurės Dakotos valstijoje

| iv) | atleidimas nuo biodyzelino įrangos mokesčio Šiaurės Dakotos valstijoje |
| --- | --- |

iv)

atleidimas nuo biodyzelino įrangos mokesčio Šiaurės Dakotos valstijoje

| d) | Teksasas






  i) | atleidimas nuo etanolio ir biodyzelino mišinių mokesčio Teksaso valstijoje |
| --- | --- | --- |

d)

Teksasas

i)

atleidimas nuo etanolio ir biodyzelino mišinių mokesčio Teksaso valstijoje

| ii) | etanolio kuro ir biodyzelino gamybos skatinimo programa Teksaso valstijoje |
| --- | --- |

ii)

etanolio kuro ir biodyzelino gamybos skatinimo programa Teksaso valstijoje

| e) | Vašingtonas






  i) | laisvos energetikos programa Vašingtono valstijoje |
| --- | --- | --- |

e)

Vašingtonas

i)

laisvos energetikos programa Vašingtono valstijoje

| ii) | atleidimas nuo biokuro gamybos mokesčio Vašingtono valstijoje |
| --- | --- |

ii)

atleidimas nuo biokuro gamybos mokesčio Vašingtono valstijoje

| iii) | atleidimas nuo biokuro mokesčio prekiaujant mažmena Vašingtono valstijoje |
| --- | --- |

iii)

atleidimas nuo biokuro mokesčio prekiaujant mažmena Vašingtono valstijoje

| iv) | išskaitymas iš biokuro mokesčių Vašingtono valstijoje |
| --- | --- |

iv)

išskaitymas iš biokuro mokesčių Vašingtono valstijoje

| (40) | Dėl kitų pranešimo apie inicijavimą 3 punkte išvardytų valstijų schemų: kaip paaiškinta 4 konstatuojamojoje dalyje, po konsultacijų su Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybe prieš inicijuojant tyrimą, kai kurios minėtos schemos atliekant tyrimą netirtos. Dėl kitų valstijų schemų: atrinktos bendrovės ir 9 konstatuojamojoje dalyje nurodyta bendrovė, kuriai leista atlikti individualų nagrinėjimą, tvirtino, kad pagal tas schemas per TL jos lengvatų negavo, be to, negauta šiuos tvirtinimus paneigiančių įrodymų. Todėl padaryta preliminari išvada, kad nėra priežasčių atliekant tyrimą šias schemas toliau nagrinėti. |
| --- | --- |

(40)

Dėl kitų pranešimo apie inicijavimą 3 punkte išvardytų valstijų schemų: kaip paaiškinta 4 konstatuojamojoje dalyje, po konsultacijų su Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybe prieš inicijuojant tyrimą, kai kurios minėtos schemos atliekant tyrimą netirtos. Dėl kitų valstijų schemų: atrinktos bendrovės ir 9 konstatuojamojoje dalyje nurodyta bendrovė, kuriai leista atlikti individualų nagrinėjimą, tvirtino, kad pagal tas schemas per TL jos lengvatų negavo, be to, negauta šiuos tvirtinimus paneigiančių įrodymų. Todėl padaryta preliminari išvada, kad nėra priežasčių atliekant tyrimą šias schemas toliau nagrinėti.

3.2.   Akcizo mokestis / pajamų mokesčio kreditas

a)   Teisinis pagrindas

| (41) | Mokesčių kredito schemos biodyzelino maišytojams, mažmenininkams ir galutiniams naudotojams teisinis pagrindas – JAV kodekso 26 antraštinės dalies 40A punktas. Šiame punkte numatyti tokie biodyzelino kuro kreditai:






  i) | biodyzelino mišinio kreditas; |
| --- | --- | --- |

(41)

Mokesčių kredito schemos biodyzelino maišytojams, mažmenininkams ir galutiniams naudotojams teisinis pagrindas – JAV kodekso 26 antraštinės dalies 40A punktas. Šiame punkte numatyti tokie biodyzelino kuro kreditai:

i)

biodyzelino mišinio kreditas;

| ii) | biodyzelino kreditas; |
| --- | --- |

ii)

biodyzelino kreditas;

| iii) | smulkių agro-biodyzelino gamintojų kreditas. |
| --- | --- |

iii)

smulkių agro-biodyzelino gamintojų kreditas.

| (42) | Smulkių agro-biodyzelino gamintojų pajamų mokesčio kreditas – mokesčio kreditas, taikomas tik smulkiems agro-biodyzelino gamintojams. Ši schema nagrinėjama 64–72 konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(42)

Smulkių agro-biodyzelino gamintojų pajamų mokesčio kreditas – mokesčio kreditas, taikomas tik smulkiems agro-biodyzelino gamintojams. Ši schema nagrinėjama 64–72 konstatuojamosiose dalyse.

| (43) | 2008 m. Energetikos, gerinimo ir plėtojimo akto 202 skirsnio a punkte nustatyta, kad 41 konstatuojamojoje dalyje minėti mokesčio kreditai teikiami iki 2009 m. gruodžio 31 d. |
| --- | --- |

(43)

2008 m. Energetikos, gerinimo ir plėtojimo akto 202 skirsnio a punkte nustatyta, kad 41 konstatuojamojoje dalyje minėti mokesčio kreditai teikiami iki 2009 m. gruodžio 31 d.

b)   Teisė pasinaudoti

| (44) | Norėdama gauti 41 konstatuojamosios dalies i papunktyje nurodytą biodyzelino mišinio kreditą bendrovė turi paruošti biodyzelino ir dyzelino mišinį, kurio mišinys parduodamas kaip kuras arba parduodamas naudoti kaip kurą. Dėl šios lengvatos besikreipiantis asmuo turi gauti biodyzelino gamintojo arba importuotojo pažymą, kurioje nurodomas produktas ir biodyzelino bei agro-biodyzelino procentinė dalis šiame produkte. Kreditas suteikiamas kaip akcizo mokesčio kreditas arba, jei bendrovės akcizo mokesčio įsiskolinimas yra mažesnis nei visas akcizo mokesčio kreditas, bendrovė gali kreiptis dėl likutinio kredito kaip grąžintino pajamų mokesčio kredito. Grąžinamas pajamų mokesčio kreditas – kreditas už mokesčių mokėtojo pajamų mokestį arba tiesioginė išmoka. Jis grąžinamas, nes kredito perviršis mokesčių mokėtojui gali būti išmokėtas kaip tiesioginė išmoka grynaisiais pinigais, jei kreditas yra didesnis už asmens mokestinį įsiskolinimą. |
| --- | --- |

(44)

Norėdama gauti 41 konstatuojamosios dalies i papunktyje nurodytą biodyzelino mišinio kreditą bendrovė turi paruošti biodyzelino ir dyzelino mišinį, kurio mišinys parduodamas kaip kuras arba parduodamas naudoti kaip kurą. Dėl šios lengvatos besikreipiantis asmuo turi gauti biodyzelino gamintojo arba importuotojo pažymą, kurioje nurodomas produktas ir biodyzelino bei agro-biodyzelino procentinė dalis šiame produkte. Kreditas suteikiamas kaip akcizo mokesčio kreditas arba, jei bendrovės akcizo mokesčio įsiskolinimas yra mažesnis nei visas akcizo mokesčio kreditas, bendrovė gali kreiptis dėl likutinio kredito kaip grąžintino pajamų mokesčio kredito. Grąžinamas pajamų mokesčio kreditas – kreditas už mokesčių mokėtojo pajamų mokestį arba tiesioginė išmoka. Jis grąžinamas, nes kredito perviršis mokesčių mokėtojui gali būti išmokėtas kaip tiesioginė išmoka grynaisiais pinigais, jei kreditas yra didesnis už asmens mokestinį įsiskolinimą.

| (45) | 41 konstatuojamosios dalies ii papunktyje nurodytas biodyzelino kreditas – negrąžinamas pajamų mokesčio kreditas nemaišyto (gryno) biodyzelino mažmenininkams ar galutiniams naudotojams. Nemaišyto biodyzelino kreditą gali gauti tik toks asmuo, kuris nesumaišyto biodyzelino galoną supila į transporto priemonės kuro baką arba jį naudoja kaip kurą. Reikėtų pažymėti, kad biodyzelino gamintojai, patys gaminantys biodyzeliną, taip pat galėtų gauti šį kreditą. Taigi, kreipdamasis dėl kredito, biodyzelino gamintojas turi veikti kaip mažmenininkas (pilti biodyzelino galoną į galutinio naudotojo kuro baką) arba galutinis naudotojas (pvz., pilti biodyzeliną į nuosavos transporto priemonės kuro baką). |
| --- | --- |

(45)

41 konstatuojamosios dalies ii papunktyje nurodytas biodyzelino kreditas – negrąžinamas pajamų mokesčio kreditas nemaišyto (gryno) biodyzelino mažmenininkams ar galutiniams naudotojams. Nemaišyto biodyzelino kreditą gali gauti tik toks asmuo, kuris nesumaišyto biodyzelino galoną supila į transporto priemonės kuro baką arba jį naudoja kaip kurą. Reikėtų pažymėti, kad biodyzelino gamintojai, patys gaminantys biodyzeliną, taip pat galėtų gauti šį kreditą. Taigi, kreipdamasis dėl kredito, biodyzelino gamintojas turi veikti kaip mažmenininkas (pilti biodyzelino galoną į galutinio naudotojo kuro baką) arba galutinis naudotojas (pvz., pilti biodyzeliną į nuosavos transporto priemonės kuro baką).

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (46) | Nemaišyto (gryno) biodyzelino kredito atveju nemaišyto biodyzelino mažmenininkas (arba biodyzelino gamintojas, veikiantis kaip mažmenininkas) arba galutinis naudotojas gali prašyti taikyti 1,00 JAV dolerio negrąžinamo bendro įmonės pajamų mokesčio kredito už nemaišyto (gryno) agro-biodyzelino galoną arba 0,50 JAV dolerio už kito nemaišyto (gryno) biodyzelino galoną. Negrąžinamas bendras įmonės kreditas – įmonės pajamų mokesčio kreditas. Jis negrąžinamas todėl, kad, jei įmonės kreditai yra didesni už jos mokestinius įsiskolinimus, tai kredito perviršio negalima išmokėti įmonei kaip tiesioginės išmokos grynaisiais pinigais. |
| --- | --- |

(46)

Nemaišyto (gryno) biodyzelino kredito atveju nemaišyto biodyzelino mažmenininkas (arba biodyzelino gamintojas, veikiantis kaip mažmenininkas) arba galutinis naudotojas gali prašyti taikyti 1,00 JAV dolerio negrąžinamo bendro įmonės pajamų mokesčio kredito už nemaišyto (gryno) agro-biodyzelino galoną arba 0,50 JAV dolerio už kito nemaišyto (gryno) biodyzelino galoną. Negrąžinamas bendras įmonės kreditas – įmonės pajamų mokesčio kreditas. Jis negrąžinamas todėl, kad, jei įmonės kreditai yra didesni už jos mokestinius įsiskolinimus, tai kredito perviršio negalima išmokėti įmonei kaip tiesioginės išmokos grynaisiais pinigais.

| (47) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad nė viena atrinkta bendrovė ar bendrovė, kuriai leista atlikti individualų nagrinėjimą, kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, nepasinaudojo nemaišyto (gryno) biodyzelino kreditu. Taigi ši schemos dalis (biodyzelino kreditas) toliau atliekant šį tyrimą nenagrinėjama. |
| --- | --- |

(47)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad nė viena atrinkta bendrovė ar bendrovė, kuriai leista atlikti individualų nagrinėjimą, kaip nurodyta 9 konstatuojamojoje dalyje, nepasinaudojo nemaišyto (gryno) biodyzelino kreditu. Taigi ši schemos dalis (biodyzelino kreditas) toliau atliekant šį tyrimą nenagrinėjama.

| (48) | Visos tirtos bendrovės gavo mokesčių kreditus pagal biodyzelino mišinio kreditų schemą už biodyzelino mišinius, parduotus naudoti kaip kurą. |
| --- | --- |

(48)

Visos tirtos bendrovės gavo mokesčių kreditus pagal biodyzelino mišinio kreditų schemą už biodyzelino mišinius, parduotus naudoti kaip kurą.

| (49) | Už biodyzeliną, sumaišytą su mineraliniu dyzelinu, galima gauti biodyzelino mišinio akcizo mokesčio arba pajamų mokesčio kreditą. Per tiriamąjį laikotarpį kredito dydis buvo 1 JAV doleris už nemaišyto agro-biodyzelino (11) galoną arba 0,50 (12) JAV dolerio už kiekvieną kito nemaišyto biodyzelino, naudojamo kuro mišiniams, galoną. Taigi galutinis mokesčio kreditas už maišytą kurą priklauso nuo biodyzelinio kiekio tokiame kure. Privalomas reikalavimas (taip dažniausiai ir daroma) – maišyti 0,1 % mineralinio dyzelino su 99,9 % biodyzelino (šis mišinys JAV nurodomas kaip B99), nes taip užtikrinama, kad bus gautas didžiausias leidžiamas kreditas. Biodyzelino dalis mišinyje suteikia teisę gauti mokesčio kreditą (pvz., 100 galonų B99 bus 99,9 galonai biodyzelino ir už tai galima gauti 99,90 JAV dolerio mokesčio kreditą). Biodyzelinas iš gryno produkto (B100) į mišinį (B99) paverčiamas labai paprastai. Tai reiškia, kad į gryną biodyzeliną įmaišoma 0,1 % mineralinio dyzelino ir dėl to nagrinėjamasis produktas ypatingai nepasikeičia. Pats maišymo procesas suteikia teisę gauti kreditą. |
| --- | --- |

(49)

Už biodyzeliną, sumaišytą su mineraliniu dyzelinu, galima gauti biodyzelino mišinio akcizo mokesčio arba pajamų mokesčio kreditą. Per tiriamąjį laikotarpį kredito dydis buvo 1 JAV doleris už nemaišyto agro-biodyzelino (11) galoną arba 0,50 (12) JAV dolerio už kiekvieną kito nemaišyto biodyzelino, naudojamo kuro mišiniams, galoną. Taigi galutinis mokesčio kreditas už maišytą kurą priklauso nuo biodyzelinio kiekio tokiame kure. Privalomas reikalavimas (taip dažniausiai ir daroma) – maišyti 0,1 % mineralinio dyzelino su 99,9 % biodyzelino (šis mišinys JAV nurodomas kaip B99), nes taip užtikrinama, kad bus gautas didžiausias leidžiamas kreditas. Biodyzelino dalis mišinyje suteikia teisę gauti mokesčio kreditą (pvz., 100 galonų B99 bus 99,9 galonai biodyzelino ir už tai galima gauti 99,90 JAV dolerio mokesčio kreditą). Biodyzelinas iš gryno produkto (B100) į mišinį (B99) paverčiamas labai paprastai. Tai reiškia, kad į gryną biodyzeliną įmaišoma 0,1 % mineralinio dyzelino ir dėl to nagrinėjamasis produktas ypatingai nepasikeičia. Pats maišymo procesas suteikia teisę gauti kreditą.

| (50) | Biodyzelino gamintojai gali prašyti lengvatos, kai jie patys atlieka maišymo operaciją. Gamintojas turi maišyti gryną biodyzeliną su mineraliniu dyzelinu. Dėl teisės pasinaudoti lengvata: nėra skirtumų tarp sumaišyto biodyzelino, skirto parduoti vidaus rinkoje ir skirto parduoti eksportui. |
| --- | --- |

(50)

Biodyzelino gamintojai gali prašyti lengvatos, kai jie patys atlieka maišymo operaciją. Gamintojas turi maišyti gryną biodyzeliną su mineraliniu dyzelinu. Dėl teisės pasinaudoti lengvata: nėra skirtumų tarp sumaišyto biodyzelino, skirto parduoti vidaus rinkoje ir skirto parduoti eksportui.

| (51) | Bendrovės, kurios gryno biodyzelino negamina, tačiau jį perka ir naudoja biodyzelino mišiniams, taip pat turi teisę pasinaudoti mokesčio kreditu. Tokios bendrovės turi gauti biodyzelino gamintojo (ir prireikus visų susijusių perparduotojų) pažymą, kurioje gamintojas iš esmės patvirtina, kad nesikreipė dėl mokesčio kredito. Ši pažyma gali būti perduodama, su ja pažymos turėtojas įgyja teisę gauti 1 JAV dolerio mokesčio kreditą už gryno biodyzelino galoną. |
| --- | --- |

(51)

Bendrovės, kurios gryno biodyzelino negamina, tačiau jį perka ir naudoja biodyzelino mišiniams, taip pat turi teisę pasinaudoti mokesčio kreditu. Tokios bendrovės turi gauti biodyzelino gamintojo (ir prireikus visų susijusių perparduotojų) pažymą, kurioje gamintojas iš esmės patvirtina, kad nesikreipė dėl mokesčio kredito. Ši pažyma gali būti perduodama, su ja pažymos turėtojas įgyja teisę gauti 1 JAV dolerio mokesčio kreditą už gryno biodyzelino galoną.

| (52) | Dėl lengvatos galima kreiptis kaip dėl kredito už akcizo ar pajamų mokesčio įsiskolinimą arba kaip dėl tiesioginės išmokos grynaisiais pinigais. Bendra lengvatos suma nesikeičia (1 JAV doleris už galoną) – nesvarbu, ar prašoma ją taikyti kaip akcizo mokesčio kreditą, pajamų mokesčio kreditą, tiesioginę išmoką mokesčių mokėtojui ar minėtų variantų derinį. |
| --- | --- |

(52)

Dėl lengvatos galima kreiptis kaip dėl kredito už akcizo ar pajamų mokesčio įsiskolinimą arba kaip dėl tiesioginės išmokos grynaisiais pinigais. Bendra lengvatos suma nesikeičia (1 JAV doleris už galoną) – nesvarbu, ar prašoma ją taikyti kaip akcizo mokesčio kreditą, pajamų mokesčio kreditą, tiesioginę išmoką mokesčių mokėtojui ar minėtų variantų derinį.

| (53) | Per tiriamąjį laikotarpį dauguma bendrovių gavo tiesiogines išmokas, pagrįstas sumaišyto biodyzelino kiekiu, o kitos bendrovės pasinaudojo ir mokesčio sumažinimu (biodyzelino mišinio kreditas iš dalies panaudotas kompensuoti akcizo ar pajamų mokesčių įsiskolinimus), ir tiesiogine išmoka. Susijusių bendrovių mokestiniai įsiskolinimai buvo nedideli, palyginti su prašoma biodyzelino mišinio kredito suma, todėl dažniausiai lengvata buvo suteikta kaip tiesioginė išmoka, o kartais – kaip mokesčio sumažinimas. |
| --- | --- |

(53)

Per tiriamąjį laikotarpį dauguma bendrovių gavo tiesiogines išmokas, pagrįstas sumaišyto biodyzelino kiekiu, o kitos bendrovės pasinaudojo ir mokesčio sumažinimu (biodyzelino mišinio kreditas iš dalies panaudotas kompensuoti akcizo ar pajamų mokesčių įsiskolinimus), ir tiesiogine išmoka. Susijusių bendrovių mokestiniai įsiskolinimai buvo nedideli, palyginti su prašoma biodyzelino mišinio kredito suma, todėl dažniausiai lengvata buvo suteikta kaip tiesioginė išmoka, o kartais – kaip mokesčio sumažinimas.

| (54) | JAV kodekse nustatyta, kad biodyzelino mišinio kreditas teikiamas tik jei bendrovė (maišytoja), kuri sumaišo biodyzeliną su mineraliniu dyzelinu, gauna biodyzelino gamintojo pažymą (toliau – biodyzelino pažyma), kurioje gamintojas patvirtina, inter alia, biodyzelino kiekį, kuriam išduodama pažyma, ir tai, ar biodyzelinas yra agro-biodyzelinas ar kitoks biodyzelinas. Jei biodyzeliną gaminanti bendrovė tą biodyzeliną toliau maišo su mineraliniu dyzelinu ir prašo taikyti mokesčio kreditą, ta bendrovė turi pateikti biodyzelino pažymą ir kredito paraiškai pateikti būtinus dokumentus. Biodyzelino pažymą gavęs asmuo, kuris biodyzeliną parduoda toliau nepagaminęs mišinio, pirkėjui turi pateikti biodyzelino pažymą ir biodyzelino perpardavėjo deklaraciją. Kitaip tariant mišinį ruošianti ir dėl mokesčio kredito besikreipianti bendrovė biodyzelino pažymą gali gauti tiesiogiai iš biodyzelino gamintojo arba netiesiogiai iš biodyzelino perpardavėjo. Taigi, ši pažyma yra perduodama, su ja pažymos turėtojas įgyja teisę gauti 1 JAV dolerio už galoną mokesčio kreditą už tiek biodyzelino galonų, kiek pareiškėjas sunaudoja gamindamas bet kokį biodyzelino mišinį. |
| --- | --- |

(54)

JAV kodekse nustatyta, kad biodyzelino mišinio kreditas teikiamas tik jei bendrovė (maišytoja), kuri sumaišo biodyzeliną su mineraliniu dyzelinu, gauna biodyzelino gamintojo pažymą (toliau – biodyzelino pažyma), kurioje gamintojas patvirtina, inter alia, biodyzelino kiekį, kuriam išduodama pažyma, ir tai, ar biodyzelinas yra agro-biodyzelinas ar kitoks biodyzelinas. Jei biodyzeliną gaminanti bendrovė tą biodyzeliną toliau maišo su mineraliniu dyzelinu ir prašo taikyti mokesčio kreditą, ta bendrovė turi pateikti biodyzelino pažymą ir kredito paraiškai pateikti būtinus dokumentus. Biodyzelino pažymą gavęs asmuo, kuris biodyzeliną parduoda toliau nepagaminęs mišinio, pirkėjui turi pateikti biodyzelino pažymą ir biodyzelino perpardavėjo deklaraciją. Kitaip tariant mišinį ruošianti ir dėl mokesčio kredito besikreipianti bendrovė biodyzelino pažymą gali gauti tiesiogiai iš biodyzelino gamintojo arba netiesiogiai iš biodyzelino perpardavėjo. Taigi, ši pažyma yra perduodama, su ja pažymos turėtojas įgyja teisę gauti 1 JAV dolerio už galoną mokesčio kreditą už tiek biodyzelino galonų, kiek pareiškėjas sunaudoja gamindamas bet kokį biodyzelino mišinį.

| (55) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad gryno biodyzelino (B100) ir maišyto biodyzelino (B99) kaina akivaizdžiai skyrėsi. Vienintelis šių dviejų rūšių produktų skirtumas – ruošiant B99 pridedama 0,1 % mineralinio dyzelino, tačiau B100 regione parduotas 1 JAV doleriu už galoną brangiau nei B99. Paaiškėjo, kad JAV biodyzelino rinka yra labai skaidri. Jungtinių Amerikos Valstijų biodyzelino rinkos ūkinės veiklos vykdytojai žino, kad biodyzelino maišytojai gauna 1 JAV dolerio už galoną mokesčių kreditą. Kai kurių atrinktų bendrovių sąskaitose faktūrose, išduotose parduodant B100 biodyzeliną šalies vidaus rinkoje, nurodyta produkto kaina ir maišytojo kreditas, t. y. kreditas iš esmės parduotas B100 biodyzelino pirkėjui. Tuo remiantis manoma, kad taikant šį mokesčio kreditą subsidijos suteikiamos visam biodyzelinui. |
| --- | --- |

(55)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad gryno biodyzelino (B100) ir maišyto biodyzelino (B99) kaina akivaizdžiai skyrėsi. Vienintelis šių dviejų rūšių produktų skirtumas – ruošiant B99 pridedama 0,1 % mineralinio dyzelino, tačiau B100 regione parduotas 1 JAV doleriu už galoną brangiau nei B99. Paaiškėjo, kad JAV biodyzelino rinka yra labai skaidri. Jungtinių Amerikos Valstijų biodyzelino rinkos ūkinės veiklos vykdytojai žino, kad biodyzelino maišytojai gauna 1 JAV dolerio už galoną mokesčių kreditą. Kai kurių atrinktų bendrovių sąskaitose faktūrose, išduotose parduodant B100 biodyzeliną šalies vidaus rinkoje, nurodyta produkto kaina ir maišytojo kreditas, t. y. kreditas iš esmės parduotas B100 biodyzelino pirkėjui. Tuo remiantis manoma, kad taikant šį mokesčio kreditą subsidijos suteikiamos visam biodyzelinui.

d)   Išvada

| (56) | Biodyzelino mišinio kreditas turi būti vertinamas kaip mokesčių lengvata, neatsižvelgiant į tai, ar jis suteiktas kaip išmoka grynaisiais pinigais, ar turi būti išskaičiuotas iš mokestinių įsiskolinimų. |
| --- | --- |

(56)

Biodyzelino mišinio kreditas turi būti vertinamas kaip mokesčių lengvata, neatsižvelgiant į tai, ar jis suteiktas kaip išmoka grynaisiais pinigais, ar turi būti išskaičiuotas iš mokestinių įsiskolinimų.

| (57) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i ir ii papunkčius ši schema laikoma subsidija, nes pagal ją Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybė suteikia finansinį įnašą skirdama tiesiogines subsidijas (išmokos grynaisiais pinigais) ir praranda pajamas, kurias kitu atveju būtų gavusi (mokesčio atskaita). Lengvatos jas gaunančioms bendrovėms yra naudingos. |
| --- | --- |

(57)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i ir ii papunkčius ši schema laikoma subsidija, nes pagal ją Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybė suteikia finansinį įnašą skirdama tiesiogines subsidijas (išmokos grynaisiais pinigais) ir praranda pajamas, kurias kitu atveju būtų gavusi (mokesčio atskaita). Lengvatos jas gaunančioms bendrovėms yra naudingos.

| (58) | Schema taikoma tik toms bendrovėms, kurios yra susijusios su biodyzelino pramone, dėl to pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą schema laikoma individualia ir todėl kompensuotina. |
| --- | --- |

(58)

Schema taikoma tik toms bendrovėms, kurios yra susijusios su biodyzelino pramone, dėl to pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą schema laikoma individualia ir todėl kompensuotina.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (59) | Biodyzelino mišinio kreditas buvo suteiktas atsižvelgiant į mišinyje naudoto biodyzelino kiekį, t. y. suteiktas 1 JAV dolerio už galoną kreditas, nes visos susijusios bendrovės naudojo agro-biodyzeliną. Lengvatos suma per TL apskaičiuota remiantis 1 JAV dolerio už gryno biodyzelino galoną, parduotą per TL, neatsižvelgiant į tai, ar parduotas kaip grynas biodyzelinas (B100), ar mišinyje, dydžiu. Siekiant nustatyti kokia gauta nauda, skaičiuojant subsidijos sumą atsižvelgta į tai, ar į mišinį įpilta mineralinio dyzelino. |
| --- | --- |

(59)

Biodyzelino mišinio kreditas buvo suteiktas atsižvelgiant į mišinyje naudoto biodyzelino kiekį, t. y. suteiktas 1 JAV dolerio už galoną kreditas, nes visos susijusios bendrovės naudojo agro-biodyzeliną. Lengvatos suma per TL apskaičiuota remiantis 1 JAV dolerio už gryno biodyzelino galoną, parduotą per TL, neatsižvelgiant į tai, ar parduotas kaip grynas biodyzelinas (B100), ar mišinyje, dydžiu. Siekiant nustatyti kokia gauta nauda, skaičiuojant subsidijos sumą atsižvelgta į tai, ar į mišinį įpilta mineralinio dyzelino.

| (60) | Vienas atrinktas biodyzelino gamintojas netiesiogiai gavo lengvatų pagal šią schemą, nes biodyzelino kredito, kurį turėjo teisę gauti, pavertimui grynaisiais pinigais naudojo faktoringo sistemą. Maišymą atliko nesusijusi bendrovė, kuri kreipėsi dėl kredito ir vėliau grynuosius pinigus, atėmusi faktoringo mokestį, sumokėjo susijusiai bendrovei. |
| --- | --- |

(60)

Vienas atrinktas biodyzelino gamintojas netiesiogiai gavo lengvatų pagal šią schemą, nes biodyzelino kredito, kurį turėjo teisę gauti, pavertimui grynaisiais pinigais naudojo faktoringo sistemą. Maišymą atliko nesusijusi bendrovė, kuri kreipėsi dėl kredito ir vėliau grynuosius pinigus, atėmusi faktoringo mokestį, sumokėjo susijusiai bendrovei.

| (61) | Subsidijos suma buvo paskirstyta visam parduotam nagrinėjamajam produktui per TL. |
| --- | --- |

(61)

Subsidijos suma buvo paskirstyta visam parduotam nagrinėjamajam produktui per TL.

| (62) | Produktai, kuriais prekiauta, iš pirmiau minėto skaičiavimo išbraukti. |
| --- | --- |

(62)

Produktai, kuriais prekiauta, iš pirmiau minėto skaičiavimo išbraukti.

| (63) | Tirtų bendrovių pagal šią schemą gautų kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, sudarė 28,4–41,1 %. |
| --- | --- |

(63)

Tirtų bendrovių pagal šią schemą gautų kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, sudarė 28,4–41,1 %.

3.3.   Smulkių agro-biodyzelino gamintojų pajamų mokesčio kreditas

a)   Teisinis pagrindas

| (64) | JAV kodekso 26 antraštinės dalies 40A punkte taip pat numatytas smulkių agro-biodyzelino gamintojų pajamų mokesčio kreditas. |
| --- | --- |

(64)

JAV kodekso 26 antraštinės dalies 40A punkte taip pat numatytas smulkių agro-biodyzelino gamintojų pajamų mokesčio kreditas.

b)   Teisė pasinaudoti

| (65) | Šia schema gali naudotis tik smulkūs gryno agro-biodyzelino gamintojai. Šiuo kreditu negali naudotis joks maišytojas ar prekybininkas, kuris biodyzeliną perka, o ne gamina. Smulkus gamintojas – tai bet kuris asmuo, kurio turimi gamybos pajėgumai neviršija 60 mln. agro-biodyzelino galonų per metus. Smulkūs agro-biodyzelino gamintojai gali kreiptis dėl 0,10 JAV dolerio negrąžinamo bendro įmonės pajamų mokesčio kredito už kiekvieną pagaminto agro-biodyzelino galoną. Gamintojas per bet kuriuos pajamų mokesčių skaičiavimo metus negali tinkamai pagaminti daugiau nei 15 mln. galonų. Kad gamintojas galėtų kreiptis dėl kredito, agro-biodyzelinas turi būti naudojamas kaip kuras, parduodamas naudoti kaip kurą arba naudojamas ruošti biodyzelino ir dyzelino mišinį, naudojamą kaip kuras arba parduodamą naudoti kaip kurą. |
| --- | --- |

(65)

Šia schema gali naudotis tik smulkūs gryno agro-biodyzelino gamintojai. Šiuo kreditu negali naudotis joks maišytojas ar prekybininkas, kuris biodyzeliną perka, o ne gamina. Smulkus gamintojas – tai bet kuris asmuo, kurio turimi gamybos pajėgumai neviršija 60 mln. agro-biodyzelino galonų per metus. Smulkūs agro-biodyzelino gamintojai gali kreiptis dėl 0,10 JAV dolerio negrąžinamo bendro įmonės pajamų mokesčio kredito už kiekvieną pagaminto agro-biodyzelino galoną. Gamintojas per bet kuriuos pajamų mokesčių skaičiavimo metus negali tinkamai pagaminti daugiau nei 15 mln. galonų. Kad gamintojas galėtų kreiptis dėl kredito, agro-biodyzelinas turi būti naudojamas kaip kuras, parduodamas naudoti kaip kurą arba naudojamas ruošti biodyzelino ir dyzelino mišinį, naudojamą kaip kuras arba parduodamą naudoti kaip kurą.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (66) | Paraiškos negrąžinamam bendram įmonės pajamų mokesčio kreditui gauti teikiamos kartą per metus, kai pareiškėjas mokesčių įstaigai pateikia pajamų deklaravimo formą. Kreditu už kiekvieną pareiškėjo per susijusius pajamų mokesčių skaičiavimo metus pagamintą biodyzelino galoną (ne daugiau kaip 15 mln. galonų) padengiamas pareiškėjo įmonės pajamų mokesčio įsiskolinimas. Jei pareiškėjo mokestinis įsiskolinimas yra mažesnis už prašomo kredito sumą, perteklinė suma gali būti perkeliama į kitus pajamų mokesčių skaičiavimo metus. |
| --- | --- |

(66)

Paraiškos negrąžinamam bendram įmonės pajamų mokesčio kreditui gauti teikiamos kartą per metus, kai pareiškėjas mokesčių įstaigai pateikia pajamų deklaravimo formą. Kreditu už kiekvieną pareiškėjo per susijusius pajamų mokesčių skaičiavimo metus pagamintą biodyzelino galoną (ne daugiau kaip 15 mln. galonų) padengiamas pareiškėjo įmonės pajamų mokesčio įsiskolinimas. Jei pareiškėjo mokestinis įsiskolinimas yra mažesnis už prašomo kredito sumą, perteklinė suma gali būti perkeliama į kitus pajamų mokesčių skaičiavimo metus.

| (67) | Per tiriamąjį laikotarpį viena atrinkta bendrovė pasinaudojo schema. Bendrovė kreditą panaudojo pajamų mokesčio įsiskolinimui sumažinti. |
| --- | --- |

(67)

Per tiriamąjį laikotarpį viena atrinkta bendrovė pasinaudojo schema. Bendrovė kreditą panaudojo pajamų mokesčio įsiskolinimui sumažinti.

d)   Išvada

| (68) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ši schema laikoma subsidija, nes pagal ją Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybė suteikia finansinį įnašą prarasdama pajamas, kurias kitu atveju būtų gavusi. Lengvata ją gaunančioms bendrovėms yra naudinga. |
| --- | --- |

(68)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį ši schema laikoma subsidija, nes pagal ją Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybė suteikia finansinį įnašą prarasdama pajamas, kurias kitu atveju būtų gavusi. Lengvata ją gaunančioms bendrovėms yra naudinga.

| (69) | Schema taikoma tik toms bendrovėms, kurios gamina biodyzeliną, dėl to pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą schema laikoma individualia ir todėl kompensuotina. |
| --- | --- |

(69)

Schema taikoma tik toms bendrovėms, kurios gamina biodyzeliną, dėl to pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą schema laikoma individualia ir todėl kompensuotina.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (70) | Subsidijos suma apskaičiuota remiantis sumažinto pajamų mokesčio suma tiriamuoju laikotarpiu pasibaigusiais mokestiniais metais. |
| --- | --- |

(70)

Subsidijos suma apskaičiuota remiantis sumažinto pajamų mokesčio suma tiriamuoju laikotarpiu pasibaigusiais mokestiniais metais.

| (71) | Tada subsidijos suma (skaitiklis) paskirstyta visam parduotam nagrinėjamajam produktui per TL. |
| --- | --- |

(71)

Tada subsidijos suma (skaitiklis) paskirstyta visam parduotam nagrinėjamajam produktui per TL.

| (72) | Susijusi bendrovė per tiriamąjį laikotarpį pagal šią schemą gavo 0,4 % dydžio subsidiją. |
| --- | --- |

(72)

Susijusi bendrovė per tiriamąjį laikotarpį pagal šią schemą gavo 0,4 % dydžio subsidiją.

3.4.   JAV žemės ūkio departamento Bioenergijos programa

a)   Teisinis pagrindas

| (73) | JAV žemės ūkio departamento (ŽŪD) Bioenergijos programą pradžioje patvirtino ir finansavo ŽŪD prekių kredito korporacija (PKK), remdamasi bendraisiais įgaliojimais, nustatytais PKK steigimo akte, kuris buvo kodifikuotas JAV kodekse (15 antraštinė dalis, 15 skyrius, II poskyris, 714 skirsnio c dalies e punktas). Šiuose įstatuose nustatyti išimtiniai tikslai, kuriais remdamasi PKK teisiškai įgaliojama remtis bendraisiais įgaliojimais. Tiksliau schema pagrįsta Steigimo akto 5 skirsnio e dalies įgaliojimais, kuriais PKK suteikiama teisė:
  „Didinti vidaus rinkoje suvartojamų žemės ūkio produktų (išskyrus tabaką) kiekį plečiant ar padedant plėsti vidaus rinkas arba plėtojant ar padedant plėtoti naujas ir papildomas rinkas, rinkodaros priemones ir tokių produktų naudojimo paskirtį.“ |
| --- | --- |

(73)

JAV žemės ūkio departamento (ŽŪD) Bioenergijos programą pradžioje patvirtino ir finansavo ŽŪD prekių kredito korporacija (PKK), remdamasi bendraisiais įgaliojimais, nustatytais PKK steigimo akte, kuris buvo kodifikuotas JAV kodekse (15 antraštinė dalis, 15 skyrius, II poskyris, 714 skirsnio c dalies e punktas). Šiuose įstatuose nustatyti išimtiniai tikslai, kuriais remdamasi PKK teisiškai įgaliojama remtis bendraisiais įgaliojimais. Tiksliau schema pagrįsta Steigimo akto 5 skirsnio e dalies įgaliojimais, kuriais PKK suteikiama teisė:

„Didinti vidaus rinkoje suvartojamų žemės ūkio produktų (išskyrus tabaką) kiekį plečiant ar padedant plėsti vidaus rinkas arba plėtojant ar padedant plėtoti naujas ir papildomas rinkas, rinkodaros priemones ir tokių produktų naudojimo paskirtį.“

| (74) | PKK paskelbė galutinį sprendimą, kuriuo nustatytos schemos taisyklės, kodifikuotos Federalinių teisės aktų kodekse (7 C.F.R. 1424 pastraipa). |
| --- | --- |

(74)

PKK paskelbė galutinį sprendimą, kuriuo nustatytos schemos taisyklės, kodifikuotos Federalinių teisės aktų kodekse (7 C.F.R. 1424 pastraipa).

| (75) | Kaip pradžioje sumanyta, PKK finansavimą schemai skyrė pagal 5 skirsnio e dalį tik iki 2002 mokestinių metų (13). Tačiau 2002 m. JAV Kongresas šią schemą leido būtent taikyti ir toliau tęsti iki 2006 mokestinių metų imtinai. |
| --- | --- |

(75)

Kaip pradžioje sumanyta, PKK finansavimą schemai skyrė pagal 5 skirsnio e dalį tik iki 2002 mokestinių metų (13). Tačiau 2002 m. JAV Kongresas šią schemą leido būtent taikyti ir toliau tęsti iki 2006 mokestinių metų imtinai.

| (76) | Schema taikyta nuo 2000 m. gruodžio 1 d. iki 2006 m. birželio mėn. Ją administravo ŽŪD žemės ūkio paslaugų agentūra. |
| --- | --- |

(76)

Schema taikyta nuo 2000 m. gruodžio 1 d. iki 2006 m. birželio mėn. Ją administravo ŽŪD žemės ūkio paslaugų agentūra.

b)   Teisė pasinaudoti

| (77) | Kai programa buvo taikoma, visi pelno siekiantys bioenergijos gamintojai galėjo ja naudotis. Gamintojai turėjo pateikti gamybos ir su tokia gamyba susijusių žemės ūkio produktų įsigijimo ir naudojimo įrodymų. Tiksliau biodyzelino gamintojai turėjo gaminti ir parduoti biodyzeliną siekdami pelno. |
| --- | --- |

(77)

Kai programa buvo taikoma, visi pelno siekiantys bioenergijos gamintojai galėjo ja naudotis. Gamintojai turėjo pateikti gamybos ir su tokia gamyba susijusių žemės ūkio produktų įsigijimo ir naudojimo įrodymų. Tiksliau biodyzelino gamintojai turėjo gaminti ir parduoti biodyzeliną siekdami pelno.

| (78) | Įstatuose biodyzelinas apibrėžtas kaip atitinkamus Amerikos bandymų ir medžiagų draugijos standartus atitinkantys monoalkilesteriai. Norėdamas pasinaudoti programa gamintojas turėjo laikytis tam tikrų reikalavimų, susijusių su įrašų tvarkymu, ir pateikti prašomą informaciją bei leisti PKK tokią informaciją tikrinti. Susijusiuose teisės aktuose nustatyta tiksli prisijungimo prie programos, išmokų paraiškų ir ataskaitų teikimo tvarka, kurios gavėjai turėjo laikytis, kad turėtų teisę gauti išmokas. |
| --- | --- |

(78)

Įstatuose biodyzelinas apibrėžtas kaip atitinkamus Amerikos bandymų ir medžiagų draugijos standartus atitinkantys monoalkilesteriai. Norėdamas pasinaudoti programa gamintojas turėjo laikytis tam tikrų reikalavimų, susijusių su įrašų tvarkymu, ir pateikti prašomą informaciją bei leisti PKK tokią informaciją tikrinti. Susijusiuose teisės aktuose nustatyta tiksli prisijungimo prie programos, išmokų paraiškų ir ataskaitų teikimo tvarka, kurios gavėjai turėjo laikytis, kad turėtų teisę gauti išmokas.

| (79) | 2002 m. įstatuose nustatyti šie programos reikalavimus atitinkantys produktai, kuriuos galima naudoti gaminant bioenergiją (biodyzeliną arba etanolio kurą):






  — | kviečiai, kukurūzai, javai, sorgas, miežiai, avižos, ryžiai, sojos pupelės, saulėgrąžų sėklos, rapsai, sareptiniai bastučiai, dygminai, sėmenys, garstyčios, balžai, sezamo sėklos ir medvilnės sėklos; |
| --- | --- | --- |

(79)

2002 m. įstatuose nustatyti šie programos reikalavimus atitinkantys produktai, kuriuos galima naudoti gaminant bioenergiją (biodyzeliną arba etanolio kurą):

—

kviečiai, kukurūzai, javai, sorgas, miežiai, avižos, ryžiai, sojos pupelės, saulėgrąžų sėklos, rapsai, sareptiniai bastučiai, dygminai, sėmenys, garstyčios, balžai, sezamo sėklos ir medvilnės sėklos;

| — | celiuliozės produktai, kaip antai hibridinės tuopos ar soros; |
| --- | --- |

—

celiuliozės produktai, kaip antai hibridinės tuopos ar soros;

| — | riebalai, aliejai, taukai (pakartotinai panaudoti arba ne), gauti iš žemės ūkio produktų; ir |
| --- | --- |

—

riebalai, aliejai, taukai (pakartotinai panaudoti arba ne), gauti iš žemės ūkio produktų; ir

| — | šalutiniai gyvūniniai produktai, išskyrus riebalus, aliejus ir taukus, kuriuos nuspręsta naudoti bioenergijai gaminti. |
| --- | --- |

—

šalutiniai gyvūniniai produktai, išskyrus riebalus, aliejus ir taukus, kuriuos nuspręsta naudoti bioenergijai gaminti.

| (80) | Remiantis Jungtinių Amerikos Valstijų valdžios institucijomis, dauguma pagal šią schemą lengvatas gavusių biodyzelino gamintojų naudojo sojos pupeles. |
| --- | --- |

(80)

Remiantis Jungtinių Amerikos Valstijų valdžios institucijomis, dauguma pagal šią schemą lengvatas gavusių biodyzelino gamintojų naudojo sojos pupeles.

| (81) | Visi pelno siekiantys biodyzelino gamintojai turėjo teisę dalyvauti programoje, jei laikėsi pirmiau aprašytos paraiškų ir ataskaitų rengimo tvarkos. Vyriausybė nesinaudojo jokiais įgaliojimais, tik užtikrino, kad būtų taikomi teisės pasinaudoti kriterijai. |
| --- | --- |

(81)

Visi pelno siekiantys biodyzelino gamintojai turėjo teisę dalyvauti programoje, jei laikėsi pirmiau aprašytos paraiškų ir ataskaitų rengimo tvarkos. Vyriausybė nesinaudojo jokiais įgaliojimais, tik užtikrino, kad būtų taikomi teisės pasinaudoti kriterijai.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (82) | Kiekvienais mokestiniais metais biodyzelino gamintojai, pateikdami tinkamas formas, galėjo registruotis schemai. Užsiregistravę biodyzelino gamintojai pateikdavo ketvirčio paraiškas lengvatos išmokoms gauti. Biodyzelino gamintojai turėdavo pateikti reikalavimus atitinkančių produktų bendro įsigijimo ir biodyzelino bendros produkcijos per atitinkamus laikotarpius dokumentus. |
| --- | --- |

(82)

Kiekvienais mokestiniais metais biodyzelino gamintojai, pateikdami tinkamas formas, galėjo registruotis schemai. Užsiregistravę biodyzelino gamintojai pateikdavo ketvirčio paraiškas lengvatos išmokoms gauti. Biodyzelino gamintojai turėdavo pateikti reikalavimus atitinkančių produktų bendro įsigijimo ir biodyzelino bendros produkcijos per atitinkamus laikotarpius dokumentus.

| (83) | Pagal schemą biodyzelino gamintojams buvo skiriamos išmokos remiantis jų bazine biodyzelino gamyba ir padidinta biodyzelino gamyba per atitinkamą laikotarpį pirmesniais mokestiniais metais. 2006 mokestiniais metais bendrovės išmokas gavo tik už padidintą biodyzelino gamybą. Remdamasis kiekvieno gavėjo biodyzelino gamyba ir padidinta biodyzelino gamyba iš tinkamų žemės ūkio produktų ŽŪD apskaičiuodavo išmokos dydį, kaip nustatyta teisės aktuose. |
| --- | --- |

(83)

Pagal schemą biodyzelino gamintojams buvo skiriamos išmokos remiantis jų bazine biodyzelino gamyba ir padidinta biodyzelino gamyba per atitinkamą laikotarpį pirmesniais mokestiniais metais. 2006 mokestiniais metais bendrovės išmokas gavo tik už padidintą biodyzelino gamybą. Remdamasis kiekvieno gavėjo biodyzelino gamyba ir padidinta biodyzelino gamyba iš tinkamų žemės ūkio produktų ŽŪD apskaičiuodavo išmokos dydį, kaip nustatyta teisės aktuose.

| (84) | Schemą nustota taikyti 2006 m. birželio mėn., todėl nė viena atrinkta bendrovė ar 9 konstatuojamojoje dalyje nurodyta bendrovė, kuriai leista atlikti individualų nagrinėjimą, pagal šią schemą lengvatų tiriamuoju laikotarpiu negavo. Kai schema buvo taikoma, trys atrinktos bendrovės 2002–2006 m. gavo išmokų. Viena bendrovė gavo tiesiogines išmokas iš Žemės ūkio paslaugų agentūros. Kita bendrovė pagal šią schemą gavo netiesiogines išmokas, kai bendrovė, kuri naudojosi šia schema, dalį gautų sumų perleido atrinktai bendrovei pagal dalijimosi pelnu susitarimą, nes šios dvi bendrovės buvo sudariusios rinkliavų susitarimus. Trečioji bendrovė gavo tik nedidelę sumą 2006 mokestiniais metais. |
| --- | --- |

(84)

Schemą nustota taikyti 2006 m. birželio mėn., todėl nė viena atrinkta bendrovė ar 9 konstatuojamojoje dalyje nurodyta bendrovė, kuriai leista atlikti individualų nagrinėjimą, pagal šią schemą lengvatų tiriamuoju laikotarpiu negavo. Kai schema buvo taikoma, trys atrinktos bendrovės 2002–2006 m. gavo išmokų. Viena bendrovė gavo tiesiogines išmokas iš Žemės ūkio paslaugų agentūros. Kita bendrovė pagal šią schemą gavo netiesiogines išmokas, kai bendrovė, kuri naudojosi šia schema, dalį gautų sumų perleido atrinktai bendrovei pagal dalijimosi pelnu susitarimą, nes šios dvi bendrovės buvo sudariusios rinkliavų susitarimus. Trečioji bendrovė gavo tik nedidelę sumą 2006 mokestiniais metais.

d)   Išvada

| (85) | Nustatyta, kad pagal šią schemą kai kuriais metais tam tikriems biodyzelino gamintojams, remiantis jų biodyzelino gamyba, teiktos lengvatos, ir tai buvo akivaizdus finansinis JAV vyriausybės įnašas subsidijų, kurios buvo būdingos biodyzelino pramonei, forma. Tačiau manoma, kad šios subsidijos yra pasikartojančios ir išleidžiamos kiekvienais konkrečiais metais, todėl per tiriamąjį laikotarpį naudos nebuvo gauta. |
| --- | --- |

(85)

Nustatyta, kad pagal šią schemą kai kuriais metais tam tikriems biodyzelino gamintojams, remiantis jų biodyzelino gamyba, teiktos lengvatos, ir tai buvo akivaizdus finansinis JAV vyriausybės įnašas subsidijų, kurios buvo būdingos biodyzelino pramonei, forma. Tačiau manoma, kad šios subsidijos yra pasikartojančios ir išleidžiamos kiekvienais konkrečiais metais, todėl per tiriamąjį laikotarpį naudos nebuvo gauta.

| (86) | Be to, nustatyta, kad schema vėl pradėta taikyti 2009 mokestiniais metais (2008 m. spalio mėn. – 2009 m. rugsėjo mėn.). Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad tiriamasis laikotarpis – tai laikotarpis nuo 2007 m. balandžio mėn. iki 2008 m. kovo mėn., nėra pagrindo kompensuoti lengvatų, kurios gali būti gautos pagal šią iš naujo taikomą schemą. |
| --- | --- |

(86)

Be to, nustatyta, kad schema vėl pradėta taikyti 2009 mokestiniais metais (2008 m. spalio mėn. – 2009 m. rugsėjo mėn.). Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad tiriamasis laikotarpis – tai laikotarpis nuo 2007 m. balandžio mėn. iki 2008 m. kovo mėn., nėra pagrindo kompensuoti lengvatų, kurios gali būti gautos pagal šią iš naujo taikomą schemą.

Keturiomis iš tirtų valstijų schemų nesinaudojo nė viena atrinkta bendrovė ir bendrovė, kuriai leista atlikti individualų nagrinėjimą. Todėl toliau nenagrinėtos šios schemos: atleidimas nuo biodyzelino įrangos mokesčio Šiaurės Dakotos valstijoje, laisvos energetikos programa Vašingtono valstijoje, atleidimas nuo biokuro mokesčio prekiaujant mažmena Vašingtono valstijoje ir išskaitymas iš biokuro mokesčių Vašingtono valstijoje.

3.5.   Atleidimas nuo biodyzelino mokesčio Ilinojaus valstijoje

| (87) | Ilinojaus valstijoje apyvartos mokestį sudaro du atskiri, tačiau vienas kitą papildantys mokesčiai. Materialaus asmeninio turto (14) mažmenininkas privalo mokėti mažmenininko veiklos rūšies mokestį, o materialaus asmeninio turto pirkėjas turi mokėti atitinkamą naudojimo mokestį. |
| --- | --- |

(87)

Ilinojaus valstijoje apyvartos mokestį sudaro du atskiri, tačiau vienas kitą papildantys mokesčiai. Materialaus asmeninio turto (14) mažmenininkas privalo mokėti mažmenininko veiklos rūšies mokestį, o materialaus asmeninio turto pirkėjas turi mokėti atitinkamą naudojimo mokestį.

| (88) | Mažmenininko veiklos rūšies mokesčio teisinis pagrindas – Ilinojaus 35 įstatymų rinkinio 120 skyriaus 2 skirsnis, o naudojimo mokesčio teisinis pagrindas – Ilinojaus 35 įstatymų rinkinio 105 skyriaus 3–45 skirsniai. Pirmuoju atveju pagal nuostatas „mokestis nustatomas asmenims, kurie užsiima materialaus asmeninio turto pardavimo mažmeninėmis kainomis verslu...“. Antruoju atveju nuostatose teigiama, kad mažmenininkai „surenka mokestį iš naudotojų pridėdami mokestį prie materialaus turto pardavimo kainos, kai turtas parduodamas naudoti...“. |
| --- | --- |

(88)

Mažmenininko veiklos rūšies mokesčio teisinis pagrindas – Ilinojaus 35 įstatymų rinkinio 120 skyriaus 2 skirsnis, o naudojimo mokesčio teisinis pagrindas – Ilinojaus 35 įstatymų rinkinio 105 skyriaus 3–45 skirsniai. Pirmuoju atveju pagal nuostatas „mokestis nustatomas asmenims, kurie užsiima materialaus asmeninio turto pardavimo mažmeninėmis kainomis verslu...“. Antruoju atveju nuostatose teigiama, kad mažmenininkai „surenka mokestį iš naudotojų pridėdami mokestį prie materialaus turto pardavimo kainos, kai turtas parduodamas naudoti...“.

| (89) | Mažmenininko veiklos rūšies mokesčio norma per TL buvo 6,25 % bendrų pajamų iš materialaus asmeninio turto pardavimo plėtojant verslą pridėjus visus Ilinojaus apygardose taikomus vietos mokesčius (Ilinojaus 35 įstatymų rinkinio 120 skyriaus 2–10 skirsniai). |
| --- | --- |

(89)

Mažmenininko veiklos rūšies mokesčio norma per TL buvo 6,25 % bendrų pajamų iš materialaus asmeninio turto pardavimo plėtojant verslą pridėjus visus Ilinojaus apygardose taikomus vietos mokesčius (Ilinojaus 35 įstatymų rinkinio 120 skyriaus 2–10 skirsniai).

| (90) | Naudojimo mokesčio norma per TL buvo 6,25 % materialaus asmeninio turto pardavimo kainos arba tikrosios rinkos vertės, jei tokia yra, pridėjus visus Ilinojaus apygardose taikomus vietos mokesčius (Ilinojaus 35 įstatymų rinkinio 105 skyriaus 3–10 skirsniai). |
| --- | --- |

(90)

Naudojimo mokesčio norma per TL buvo 6,25 % materialaus asmeninio turto pardavimo kainos arba tikrosios rinkos vertės, jei tokia yra, pridėjus visus Ilinojaus apygardose taikomus vietos mokesčius (Ilinojaus 35 įstatymų rinkinio 105 skyriaus 3–10 skirsniai).

| (91) | Iš tiesų bendrovė, kuri naudojimo mokestį surinktų iš pardavimo, šį mokestį sumokėtų Ilinojaus pajamų departamentui kaip mažmenininko veiklos rūšies mokestį. |
| --- | --- |

(91)

Iš tiesų bendrovė, kuri naudojimo mokestį surinktų iš pardavimo, šį mokestį sumokėtų Ilinojaus pajamų departamentui kaip mažmenininko veiklos rūšies mokestį.

a)   Teisinis pagrindas

| (92) | Dėl mažmenininko veiklos rūšies mokesčio nustatymo biodyzelinui ir biodyzelino mišiniams, Ilinojaus 35 įstatymų rinkinio 120 skyriaus 2–10 skirsniuose nustatyta, kad nuo 2003 m. liepos 1 d. imtinai ir iki 2013 m. gruodžio 31 d. imtinai






  i) | parduodant mišinius, kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 1 % ir ne daugiau kaip 10 % biodyzelino, apmokestinama tik 80 % pajamų, ir |
| --- | --- | --- |

(92)

Dėl mažmenininko veiklos rūšies mokesčio nustatymo biodyzelinui ir biodyzelino mišiniams, Ilinojaus 35 įstatymų rinkinio 120 skyriaus 2–10 skirsniuose nustatyta, kad nuo 2003 m. liepos 1 d. imtinai ir iki 2013 m. gruodžio 31 d. imtinai

i)

parduodant mišinius, kurių sudėtyje yra ne mažiau kaip 1 % ir ne daugiau kaip 10 % biodyzelino, apmokestinama tik 80 % pajamų, ir

| ii) | parduodant 100 % biodyzeliną ir biodyzelino mišinius, kurių sudėtyje yra daugiau nei 10 %, tačiau ne daugiau kaip 99 % biodyzelino, pajamoms netaikomas mažmenininko veiklos rūšies mokestis. |
| --- | --- |

ii)

parduodant 100 % biodyzeliną ir biodyzelino mišinius, kurių sudėtyje yra daugiau nei 10 %, tačiau ne daugiau kaip 99 % biodyzelino, pajamoms netaikomas mažmenininko veiklos rūšies mokestis.

| (93) | Dėl naudojimo mokesčio nustatymo biodyzelinui ir biodyzelino mišiniams, nuo mokesčio iš dalies ir (arba) visiškai atleidžiama, kaip pirmiau aprašytu mažmenininko veiklos rūšies mokesčio atveju (Ilinojaus 35 įstatymų rinkinio 105 skyriaus 3–10 skirsniai). |
| --- | --- |

(93)

Dėl naudojimo mokesčio nustatymo biodyzelinui ir biodyzelino mišiniams, nuo mokesčio iš dalies ir (arba) visiškai atleidžiama, kaip pirmiau aprašytu mažmenininko veiklos rūšies mokesčio atveju (Ilinojaus 35 įstatymų rinkinio 105 skyriaus 3–10 skirsniai).

| (94) | Atleidimas nuo mažmenininko veiklos rūšies mokesčio ir naudojimo mokesčio taip pat numatytas pirmiau nurodytuose teisės aktuose pajamų iš kitų produktų pardavimo atveju. |
| --- | --- |

(94)

Atleidimas nuo mažmenininko veiklos rūšies mokesčio ir naudojimo mokesčio taip pat numatytas pirmiau nurodytuose teisės aktuose pajamų iš kitų produktų pardavimo atveju.

b)   Teisė pasinaudoti

| (95) | Bet kuris biodyzelino mažmenininkas ar pirkėjas gali kreiptis dėl 92 ir 93 konstatuojamosiose dalyse nurodyto atleidimo nuo mokesčio. |
| --- | --- |

(95)

Bet kuris biodyzelino mažmenininkas ar pirkėjas gali kreiptis dėl 92 ir 93 konstatuojamosiose dalyse nurodyto atleidimo nuo mokesčio.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (96) | 92 ir 93 konstatuojamosiose dalyse minėtose atleidimo nuo mokesčio nuostatose nustatyta, kad naudojimo mokestis nerenkamas biodyzeliną ir (arba) biodyzelino mišinius parduodant mažmeninėmis kainomis. Remiantis tuo, kad biodyzelino ir (arba) biodyzelino mišinių pardavimas neapmokestinamas naudojimo mokesčiu, bendrovės (įskaitant gamintojus ir (arba) maišytojus), kurios biodyzeliną ir (arba) biodyzelino mišinius parduoda mažmenininkams, neturi mokėti mažmenininko veiklos rūšies mokesčio už parduotą biodyzeliną ir (arba) biodyzelino mišinius. |
| --- | --- |

(96)

92 ir 93 konstatuojamosiose dalyse minėtose atleidimo nuo mokesčio nuostatose nustatyta, kad naudojimo mokestis nerenkamas biodyzeliną ir (arba) biodyzelino mišinius parduodant mažmeninėmis kainomis. Remiantis tuo, kad biodyzelino ir (arba) biodyzelino mišinių pardavimas neapmokestinamas naudojimo mokesčiu, bendrovės (įskaitant gamintojus ir (arba) maišytojus), kurios biodyzeliną ir (arba) biodyzelino mišinius parduoda mažmenininkams, neturi mokėti mažmenininko veiklos rūšies mokesčio už parduotą biodyzeliną ir (arba) biodyzelino mišinius.

d)   Išvados

| (97) | Akivaizdu, kad nuo naudojimo mokesčio ir mažmenininko veiklos rūšies mokesčio atleidžiama, kai biodyzelinas ir (arba) biodyzelino mišiniai parduodami mažmeninėmis kainomis. Dėl to atleidimo nuo mokesčio naudą gauna produkto vartotojai. Tokiomis aplinkybėmis, pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 1 dalį, kompensacinio muito negalima nustatyti norint atlyginti subsidiją, nes ji nebuvo tiesiogiai ar netiesiogiai suteikta nagrinėjamojo produkto gamybai, eksportui ar vežimui. |
| --- | --- |

(97)

Akivaizdu, kad nuo naudojimo mokesčio ir mažmenininko veiklos rūšies mokesčio atleidžiama, kai biodyzelinas ir (arba) biodyzelino mišiniai parduodami mažmeninėmis kainomis. Dėl to atleidimo nuo mokesčio naudą gauna produkto vartotojai. Tokiomis aplinkybėmis, pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 1 dalį, kompensacinio muito negalima nustatyti norint atlyginti subsidiją, nes ji nebuvo tiesiogiai ar netiesiogiai suteikta nagrinėjamojo produkto gamybai, eksportui ar vežimui.

| (98) | Viena atrinkta bendrovė naudojimo mokesčio iš biodyzelino ir (arba) biodyzelino mišinių pardavimo mažmenininkams nerinko, todėl nemokėjo mažmenininko veiklos rūšies mokesčio už šį pardavimą. Tačiau, atsižvelgiant į 97 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, manoma, kad ši bendrovė kompensuotinų lengvatų negavo. |
| --- | --- |

(98)

Viena atrinkta bendrovė naudojimo mokesčio iš biodyzelino ir (arba) biodyzelino mišinių pardavimo mažmenininkams nerinko, todėl nemokėjo mažmenininko veiklos rūšies mokesčio už šį pardavimą. Tačiau, atsižvelgiant į 97 konstatuojamojoje dalyje padarytas išvadas, manoma, kad ši bendrovė kompensuotinų lengvatų negavo.

3.6.   Kvalifikuotų biodyzelino gamintojų skatinimo fondas Misūrio valstijoje

a)   Teisinis pagrindas

| (99) | 2002 m. pagal Misūrio valstijos įstatymą (142 skyriaus 142.031 skirsnis) įsteigtas Misūrio kvalifikuotų biodyzelino gamintojų skatinimo fondas (toliau – fondas). Fondo tikslas – „... teikti ekonomines subsidijas Misūrio kvalifikuotiems biodyzelino gamintojams...“. |
| --- | --- |

(99)

2002 m. pagal Misūrio valstijos įstatymą (142 skyriaus 142.031 skirsnis) įsteigtas Misūrio kvalifikuotų biodyzelino gamintojų skatinimo fondas (toliau – fondas). Fondo tikslas – „... teikti ekonomines subsidijas Misūrio kvalifikuotiems biodyzelino gamintojams...“.

| (100) | Kiekvienais mokestiniais metais (metai prasideda liepos 1 d. ir baigiasi kitų metų birželio 30 d.) Misūrio žemės ūkio departamentas Misūrio kvalifikuotiems biodyzelino gamintojams skiria visas Misūrio įstatymų leidžiamojo organo fondui asignuotas ir Misūrio gubernatoriaus į įstatymą įtrauktas pinigų sumas. |
| --- | --- |

(100)

Kiekvienais mokestiniais metais (metai prasideda liepos 1 d. ir baigiasi kitų metų birželio 30 d.) Misūrio žemės ūkio departamentas Misūrio kvalifikuotiems biodyzelino gamintojams skiria visas Misūrio įstatymų leidžiamojo organo fondui asignuotas ir Misūrio gubernatoriaus į įstatymą įtrauktas pinigų sumas.

b)   Teisė pasinaudoti

| (101) | TL pradžioje (2007 m. balandžio 1 d.) Misūrio kvalifikuotu biodyzelino gamintoju buvo biodyzeliną gaminanti įmonė,






  i) | kuri buvo registruota Jungtinių Amerikos Valstijų aplinkosaugos agentūroje
  ir |
| --- | --- | --- |

(101)

TL pradžioje (2007 m. balandžio 1 d.) Misūrio kvalifikuotu biodyzelino gamintoju buvo biodyzeliną gaminanti įmonė,

i)

kuri buvo registruota Jungtinių Amerikos Valstijų aplinkosaugos agentūroje

ir

| ii) | kurios ne mažiau kaip penkiasdešimt vienas procentas priklausė žemės ūkio gamintojams, kurie buvo Misūrio valstijos gyventojai ir aktyviai dalyvavo žemės ūkio produktų gamybos komerciniais tikslais procese;
  arba |
| --- | --- |

ii)

kurios ne mažiau kaip penkiasdešimt vienas procentas priklausė žemės ūkio gamintojams, kurie buvo Misūrio valstijos gyventojai ir aktyviai dalyvavo žemės ūkio produktų gamybos komerciniais tikslais procese;

arba

| iii) | kurios ne mažiau kaip aštuoniasdešimt procentų naudotų pramonės žaliavų buvo Misūrio kilmės. Pramonės žaliavos reiškia Misūrio žemės ūkio produktą, kaip apibrėžta Misūrio valstijos įstatymo 348.400 skirsnyje. Pastarajai apibrėžčiai priskiriami inter alia žemės ūkio ir daržovių produktai, natūralūs arba perdirbti, kurie buvo pagaminti, perdirbti ar kurių vertė kitu būdu buvo padidinta Misūrio valstijoje. |
| --- | --- |

iii)

kurios ne mažiau kaip aštuoniasdešimt procentų naudotų pramonės žaliavų buvo Misūrio kilmės. Pramonės žaliavos reiškia Misūrio žemės ūkio produktą, kaip apibrėžta Misūrio valstijos įstatymo 348.400 skirsnyje. Pastarajai apibrėžčiai priskiriami inter alia žemės ūkio ir daržovių produktai, natūralūs arba perdirbti, kurie buvo pagaminti, perdirbti ar kurių vertė kitu būdu buvo padidinta Misūrio valstijoje.

| (102) | Šie teisės pasinaudoti kriterijai 2007 m. rugpjūčio 28 d. iš dalies pakeisti pakeičiant iii papunktį ir pridedant papildomą iv sąlygą, kaip nurodyta toliau:






  iii) | kurios ne mažiau kaip aštuoniasdešimt procentų naudotų pramonės žaliavų buvo Misūrio kilmės. Pramonės žaliavos reiškia žemės ūkio, sodininkystės, vynuogininkystės, daržovių, akvakultūros, gyvulininkystės, miškininkystės ar paukštienos produktą, natūralų arba perdirbtą; |
| --- | --- | --- |

(102)

Šie teisės pasinaudoti kriterijai 2007 m. rugpjūčio 28 d. iš dalies pakeisti pakeičiant iii papunktį ir pridedant papildomą iv sąlygą, kaip nurodyta toliau:

iii)

kurios ne mažiau kaip aštuoniasdešimt procentų naudotų pramonės žaliavų buvo Misūrio kilmės. Pramonės žaliavos reiškia žemės ūkio, sodininkystės, vynuogininkystės, daržovių, akvakultūros, gyvulininkystės, miškininkystės ar paukštienos produktą, natūralų arba perdirbtą;

| iv) | kuri atitiko visus šiuos kriterijus:






  — | iki 2007 m. rugsėjo 1 d. užregistruota Misūrio žemės ūkio departamente; |
| --- | --- | --- |

iv)

kuri atitiko visus šiuos kriterijus:

—

iki 2007 m. rugsėjo 1 d. užregistruota Misūrio žemės ūkio departamente;

| — | įmonės statybą pradėjo iki 2007 m. lapkričio 1 d. ir |
| --- | --- |

—

įmonės statybą pradėjo iki 2007 m. lapkričio 1 d. ir

| — | biodyzeliną gaminti pradėjo iki 2009 m. kovo 1 d. |
| --- | --- |

—

biodyzeliną gaminti pradėjo iki 2009 m. kovo 1 d.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (103) | Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas, norėdamas gauti fondo subsidiją, turi inter alia turėti licenciją. Licencija Misūrio kvalifikuotam biodyzelino gamintojui išduodama, jei jis atitinka pirmiau išdėstytus kriterijus ir pateikia papildomą informaciją Misūrio valstijos žemės ūkio departamentui, įskaitant Jungtinių Amerikos Valstijų aplinkosaugos agentūros priskirtą numerį, federalinį darbdavio priskirtą numerį ir pan. Licencija įsigalioja nuo tos dienos, kai Misūrio valstijos žemės ūkio departamentas gauna visą būtiną informaciją ir ją patvirtina, o nustoja galioti tada, kai Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas šešiasdešimt mėnesių būna gavęs subsidijas arba nebesilaiko teisės pasinaudoti nuostatų. |
| --- | --- |

(103)

Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas, norėdamas gauti fondo subsidiją, turi inter alia turėti licenciją. Licencija Misūrio kvalifikuotam biodyzelino gamintojui išduodama, jei jis atitinka pirmiau išdėstytus kriterijus ir pateikia papildomą informaciją Misūrio valstijos žemės ūkio departamentui, įskaitant Jungtinių Amerikos Valstijų aplinkosaugos agentūros priskirtą numerį, federalinį darbdavio priskirtą numerį ir pan. Licencija įsigalioja nuo tos dienos, kai Misūrio valstijos žemės ūkio departamentas gauna visą būtiną informaciją ir ją patvirtina, o nustoja galioti tada, kai Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas šešiasdešimt mėnesių būna gavęs subsidijas arba nebesilaiko teisės pasinaudoti nuostatų.

| (104) | Kai licencija išduodama, Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas gali kreiptis dėl gamintojo skatinamosios subsidijos ir prašyti Misūrio valstijos žemės ūkio departamento Misūrio kvalifikuoto biodyzelino gamintojo fondo jam išduoti mėnesinę subsidijos paraiškos formą. Kad tam tikrą mėnesį gautų gamintojo skatinamąją subsidiją, Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas turi užpildyti nurodytą subsidijos paraiškos formą. |
| --- | --- |

(104)

Kai licencija išduodama, Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas gali kreiptis dėl gamintojo skatinamosios subsidijos ir prašyti Misūrio valstijos žemės ūkio departamento Misūrio kvalifikuoto biodyzelino gamintojo fondo jam išduoti mėnesinę subsidijos paraiškos formą. Kad tam tikrą mėnesį gautų gamintojo skatinamąją subsidiją, Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas turi užpildyti nurodytą subsidijos paraiškos formą.

| (105) | Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas užpildytą subsidijos paraiškos formą Misūrio valstijos žemės ūkio departamentui turi pateikti ne vėliau kaip per penkiolika dienų nuo paskutinės mėnesio, kuriam prašo suteikti subsidiją, dienos. Po šio termino pateiktos paraiškos automatiškai atmetamos. |
| --- | --- |

(105)

Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas užpildytą subsidijos paraiškos formą Misūrio valstijos žemės ūkio departamentui turi pateikti ne vėliau kaip per penkiolika dienų nuo paskutinės mėnesio, kuriam prašo suteikti subsidiją, dienos. Po šio termino pateiktos paraiškos automatiškai atmetamos.

| (106) | Kai skaičiuojama mėnesinės subsidijos suma, pirmiausia nustatoma, kiek per pirmesnį mokestinių metų mėnesį pagaminta tinkamo biodyzelino galonų iš Misūrio valstijos žemės ūkio produktų, kaip patvirtinta Misūrio valstijos žemės ūkio departamento. Tuomet šis skaičius dauginamas iš kredito vienam galonui, nustatyto Misūrio valstijos įstatymo 142.031 skyriuje ir Valstijos teisės aktų kodekso 2 antraštinės dalies 110-2.010 skyriuje. Kiekvienas Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas bet kuriais mokestiniais metais turi teisę gauti tokią bendrą subsidiją: 0,30 JAV dolerio už galoną pirmiesiems penkiolikai milijonų per mokestinius metus iš Misūrio valstijos žemės ūkio produktų pagaminto tinkamo biodyzelino galonų ir 0,10 JAV dolerio už galoną kitiems penkiolikai milijonų per mokestinius metus iš Misūrio valstijos žemės ūkio produktų pagaminto tinkamo biodyzelino galonų. Jei Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas mokestiniais metais pagamina daugiau nei trisdešimt milijonų tinkamo biodyzelino galonų, į tokį perviršį skaičiuojant subsidiją neatsižvelgiama. |
| --- | --- |

(106)

Kai skaičiuojama mėnesinės subsidijos suma, pirmiausia nustatoma, kiek per pirmesnį mokestinių metų mėnesį pagaminta tinkamo biodyzelino galonų iš Misūrio valstijos žemės ūkio produktų, kaip patvirtinta Misūrio valstijos žemės ūkio departamento. Tuomet šis skaičius dauginamas iš kredito vienam galonui, nustatyto Misūrio valstijos įstatymo 142.031 skyriuje ir Valstijos teisės aktų kodekso 2 antraštinės dalies 110-2.010 skyriuje. Kiekvienas Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas bet kuriais mokestiniais metais turi teisę gauti tokią bendrą subsidiją: 0,30 JAV dolerio už galoną pirmiesiems penkiolikai milijonų per mokestinius metus iš Misūrio valstijos žemės ūkio produktų pagaminto tinkamo biodyzelino galonų ir 0,10 JAV dolerio už galoną kitiems penkiolikai milijonų per mokestinius metus iš Misūrio valstijos žemės ūkio produktų pagaminto tinkamo biodyzelino galonų. Jei Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas mokestiniais metais pagamina daugiau nei trisdešimt milijonų tinkamo biodyzelino galonų, į tokį perviršį skaičiuojant subsidiją neatsižvelgiama.

| (107) | Jei turimų pinigų nepakanka sumokėti visiems Misūrio kvalifikuotiems biodyzelino gamintojams didžiausias mėnesines subsidijas, kurias leidžiama mokėti pagal įstatymą, turimos pinigų sumos bus paskirstytos taip, kad kiekvienas Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas gautų tokią pinigų dalį, kuri proporcingai atitiktų visų Misūrio kvalifikuotų biodyzelino gamintojų reikalavimus atitinkančio biodyzelino produkciją tą mėnesį. |
| --- | --- |

(107)

Jei turimų pinigų nepakanka sumokėti visiems Misūrio kvalifikuotiems biodyzelino gamintojams didžiausias mėnesines subsidijas, kurias leidžiama mokėti pagal įstatymą, turimos pinigų sumos bus paskirstytos taip, kad kiekvienas Misūrio kvalifikuotas biodyzelino gamintojas gautų tokią pinigų dalį, kuri proporcingai atitiktų visų Misūrio kvalifikuotų biodyzelino gamintojų reikalavimus atitinkančio biodyzelino produkciją tą mėnesį.

| (108) | Misūrio valstijos žemės ūkio departamentas visas subsidijas už konkretų mėnesį siekia išmokėti per trisdešimt dienų nuo subsidijos paraiškos formos gavimo ir patvirtinimo dienos. |
| --- | --- |

(108)

Misūrio valstijos žemės ūkio departamentas visas subsidijas už konkretų mėnesį siekia išmokėti per trisdešimt dienų nuo subsidijos paraiškos formos gavimo ir patvirtinimo dienos.

d)   Išvados

| (109) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ši schema laikoma subsidija, nes pagal ją Misūrio valstijos vyriausybė (15) suteikia finansinį įnašą tiesioginių subsidijų forma. Subsidijos jas gaunančioms bendrovėms yra naudingos. |
| --- | --- |

(109)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ši schema laikoma subsidija, nes pagal ją Misūrio valstijos vyriausybė (15) suteikia finansinį įnašą tiesioginių subsidijų forma. Subsidijos jas gaunančioms bendrovėms yra naudingos.

| (110) | Schema taikoma tik biodyzelino gamintojams, dėl to pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą schema laikoma individualia ir todėl kompensuotina. |
| --- | --- |

(110)

Schema taikoma tik biodyzelino gamintojams, dėl to pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą schema laikoma individualia ir todėl kompensuotina.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (111) | Per TL šia schema naudojosi vienas atrinktas bendradarbiaujantis eksportuotojas. Per TL gauta subsidijų suma paskirstyta visam per TL parduotam nagrinėjamojo produkto kiekiui. Pagal šią schemą gautų kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, šiai bendrovei buvo 3,8 %. |
| --- | --- |

(111)

Per TL šia schema naudojosi vienas atrinktas bendradarbiaujantis eksportuotojas. Per TL gauta subsidijų suma paskirstyta visam per TL parduotam nagrinėjamojo produkto kiekiui. Pagal šią schemą gautų kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, šiai bendrovei buvo 3,8 %.

3.7.   Biokuro įmonių, remiančių bendruomenės vystymąsi (PACE), paskolų programa Šiaurės Dakotos valstijoje

| (112) | Biokuro PACE schema įsigaliojo nuo 2007 m. liepos mėn., o prieš tai buvo taikoma Biodyzelino įmonių, remiančių bendruomenės vystymąsi, paskolų schema (nuo 2005 m. liepos mėn. iki 2007 m. birželio mėn. galiojusi Biodyzelino PACE schema). |
| --- | --- |

(112)

Biokuro PACE schema įsigaliojo nuo 2007 m. liepos mėn., o prieš tai buvo taikoma Biodyzelino įmonių, remiančių bendruomenės vystymąsi, paskolų schema (nuo 2005 m. liepos mėn. iki 2007 m. birželio mėn. galiojusi Biodyzelino PACE schema).

a)   Teisinis pagrindas

| (113) | Biodyzelino PACE schemą Šiaurės Dakotos įstatymų leidžiamasis organas patvirtino 2005 m. išleisdamas Šiaurės Dakotos amžiaus kodekso 6 antraštinės dalies 09.17 skyrių „Bendruomenės vystymąsi remiančios biodyzelino įmonės“. Pagal šį kodeksą įsteigtas biodyzelino įmonių, remiančių bendruomenės vystymąsi, fondas (toliau – fondas). |
| --- | --- |

(113)

Biodyzelino PACE schemą Šiaurės Dakotos įstatymų leidžiamasis organas patvirtino 2005 m. išleisdamas Šiaurės Dakotos amžiaus kodekso 6 antraštinės dalies 09.17 skyrių „Bendruomenės vystymąsi remiančios biodyzelino įmonės“. Pagal šį kodeksą įsteigtas biodyzelino įmonių, remiančių bendruomenės vystymąsi, fondas (toliau – fondas).

| (114) | 2007 m. patvirtinus Senato pateiktą įstatymo projektą Nr. 2180, iš dalies pakeistas minėtas Šiaurės Dakotos amžiaus kodekso 6 antraštinės dalies 09.17 skyrius, o 2007 m. liepos mėn. pakeista ir Biodyzelino PACE schema ir pavadinta Biokuro PACE schema. |
| --- | --- |

(114)

2007 m. patvirtinus Senato pateiktą įstatymo projektą Nr. 2180, iš dalies pakeistas minėtas Šiaurės Dakotos amžiaus kodekso 6 antraštinės dalies 09.17 skyrius, o 2007 m. liepos mėn. pakeista ir Biodyzelino PACE schema ir pavadinta Biokuro PACE schema.

b)   Teisė pasinaudoti

| (115) | Pagal Biodyzelino PACE schemą fondo finansavimą galėjo gauti biodyzeliną gaminanti įmonė. |
| --- | --- |

(115)

Pagal Biodyzelino PACE schemą fondo finansavimą galėjo gauti biodyzeliną gaminanti įmonė.

| (116) | „Biodyzeliną gaminanti įmonė“ buvo apibrėžta kaip „korporacija, uždaroji akcinė bendrovė, partnerystė, asmuo arba asociacija, susijusi su dyzelino, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip penki procentai Amerikos bandymų ir medžiagų draugijos priimtas specifikacijas atitinkančio biodyzelino, gamyba“. |
| --- | --- |

(116)

„Biodyzeliną gaminanti įmonė“ buvo apibrėžta kaip „korporacija, uždaroji akcinė bendrovė, partnerystė, asmuo arba asociacija, susijusi su dyzelino, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip penki procentai Amerikos bandymų ir medžiagų draugijos priimtas specifikacijas atitinkančio biodyzelino, gamyba“.

| (117) | Finansuota kompensuojant pirmaujančios (komercinės) finansų institucijos suteiktos paskolos palūkanas (taikomų palūkanų normos sumažinimas) dalyvaujant Šiaurės Dakotos bankui. Šis bankas yra Šiaurės Dakotos valstijos institucija. Paskolų gavėjai galėjo gauti 5 % paskelbtųjų palūkanų normų kompensaciją. Individuali biodyzeliną gaminanti įmonė vienai paskolai galėjo gauti iš viso 400 000 JAV dolerių dydžio palūkanų kompensaciją. |
| --- | --- |

(117)

Finansuota kompensuojant pirmaujančios (komercinės) finansų institucijos suteiktos paskolos palūkanas (taikomų palūkanų normos sumažinimas) dalyvaujant Šiaurės Dakotos bankui. Šis bankas yra Šiaurės Dakotos valstijos institucija. Paskolų gavėjai galėjo gauti 5 % paskelbtųjų palūkanų normų kompensaciją. Individuali biodyzeliną gaminanti įmonė vienai paskolai galėjo gauti iš viso 400 000 JAV dolerių dydžio palūkanų kompensaciją.

| (118) | Biokuro PACE schema sukurta siekiant kompensuoti biodyzeliną ir etanolį gaminančioms įmonėms, su galvijais susijusiems ūkinės veiklos vykdytojams, biokuro mažmenininkams ir javų apdorojimo įmonėms suteiktų paskolų palūkanas. Šia schema gali naudotis biodyzeliną gaminančios įmonės, kurios atitinka susijusius kriterijus. |
| --- | --- |

(118)

Biokuro PACE schema sukurta siekiant kompensuoti biodyzeliną ir etanolį gaminančioms įmonėms, su galvijais susijusiems ūkinės veiklos vykdytojams, biokuro mažmenininkams ir javų apdorojimo įmonėms suteiktų paskolų palūkanas. Šia schema gali naudotis biodyzeliną gaminančios įmonės, kurios atitinka susijusius kriterijus.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (119) | Fondo pinigai naudojami vietos paskolos davėjo ir Šiaurės Dakotos banko (ŠDB), kuris yra Šiaurės Dakotos valstijai priklausanti viešoji įstaiga, paskolos gavėjui suteiktos paskolos palūkanų normai mažinti. Paskola tvarkoma vietos skolinimo įstaigoje (banke, finansinėje institucijoje, už palūkanas priimančioje taupomuosius indėlius ir skolinančioje pinigus žmonėms, įsigyjantiems nekilnojamąjį turtą, kredito unijoje ar ūkių kreditų tarnybose), kuri pareikalauja, kad dalyvautų ŠDB. Vietos skolinimo institucijos gali būti viešos arba privačios institucijos. Paskolos davėjas ir ŠDB kartu su paskolos gavėju nustato paskolos terminus ir sąlygas, įskaitant palūkanų normą. Tuomet pagrindinis paskolos davėjas reikalauja, kad per fondą būtų kompensuota palūkanų norma. Iš tiesų paraišką Šiaurės Dakotos bankui rengia pagrindinis paskolos davėjas (dažniausiai privatus bankas). |
| --- | --- |

(119)

Fondo pinigai naudojami vietos paskolos davėjo ir Šiaurės Dakotos banko (ŠDB), kuris yra Šiaurės Dakotos valstijai priklausanti viešoji įstaiga, paskolos gavėjui suteiktos paskolos palūkanų normai mažinti. Paskola tvarkoma vietos skolinimo įstaigoje (banke, finansinėje institucijoje, už palūkanas priimančioje taupomuosius indėlius ir skolinančioje pinigus žmonėms, įsigyjantiems nekilnojamąjį turtą, kredito unijoje ar ūkių kreditų tarnybose), kuri pareikalauja, kad dalyvautų ŠDB. Vietos skolinimo institucijos gali būti viešos arba privačios institucijos. Paskolos davėjas ir ŠDB kartu su paskolos gavėju nustato paskolos terminus ir sąlygas, įskaitant palūkanų normą. Tuomet pagrindinis paskolos davėjas reikalauja, kad per fondą būtų kompensuota palūkanų norma. Iš tiesų paraišką Šiaurės Dakotos bankui rengia pagrindinis paskolos davėjas (dažniausiai privatus bankas).

| (120) | Bendrovė pagrindiniam paskolos davėjui moka sumažintą palūkanų normą. Tada pagrindinis paskolos davėjas gauna iš ŠDB (iš fondo) skirtumą tarp įmokos, kurią paprastai turėtų gauti, kai taikomos „įprastos“ palūkanų normos, ir bendrovės mokamos sumažintos sumos. |
| --- | --- |

(120)

Bendrovė pagrindiniam paskolos davėjui moka sumažintą palūkanų normą. Tada pagrindinis paskolos davėjas gauna iš ŠDB (iš fondo) skirtumą tarp įmokos, kurią paprastai turėtų gauti, kai taikomos „įprastos“ palūkanų normos, ir bendrovės mokamos sumažintos sumos.

| (121) | Biodyzelino PACE ir Biokuro PACE įgyvendinamos taip, kaip aprašyta pirmesnėse dviejose konstatuojamosiose dalyse. |
| --- | --- |

(121)

Biodyzelino PACE ir Biokuro PACE įgyvendinamos taip, kaip aprašyta pirmesnėse dviejose konstatuojamosiose dalyse.

d)   Išvados

| (122) | Biodyzelino PACE ir Biokuro PACE schemos yra finansinis Šiaurės Dakotos valstijos valdžios institucijų įnašas, nes valdžios institucijos moka įnašus finansavimo fondui (biodyzelino įmonių, remiančių bendruomenės vystymąsi, fondas arba biokuro įmonių, remiančių bendruomenės vystymąsi, fondas). Minėtu fondu naudojamasi finansuojant dalį palūkanų, kurias bendrovė turi mokėti už paskolą. Fondu pagal abi schemas gali naudotis inter alia biodyzelino gamintojai. Tokiomis aplinkybėmis abi schemos pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą yra individualios. Bendrovės pagal schemą gauna naudos, nes sumažinamos palūkanos. |
| --- | --- |

(122)

Biodyzelino PACE ir Biokuro PACE schemos yra finansinis Šiaurės Dakotos valstijos valdžios institucijų įnašas, nes valdžios institucijos moka įnašus finansavimo fondui (biodyzelino įmonių, remiančių bendruomenės vystymąsi, fondas arba biokuro įmonių, remiančių bendruomenės vystymąsi, fondas). Minėtu fondu naudojamasi finansuojant dalį palūkanų, kurias bendrovė turi mokėti už paskolą. Fondu pagal abi schemas gali naudotis inter alia biodyzelino gamintojai. Tokiomis aplinkybėmis abi schemos pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą yra individualios. Bendrovės pagal schemą gauna naudos, nes sumažinamos palūkanos.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (123) | Biodyzelino PACE schema per TL naudojosi viena bendrovė. Tačiau laikyta, kad nauda bendrovei buvo nereikšminga – mažiau nei 0,1 %. |
| --- | --- |

(123)

Biodyzelino PACE schema per TL naudojosi viena bendrovė. Tačiau laikyta, kad nauda bendrovei buvo nereikšminga – mažiau nei 0,1 %.

3.8.   Biodyzelino gamybos įrangos mokesčio kreditas Šiaurės Dakotos valstijoje

a)   Teisinis pagrindas

| (124) | Šiaurės Dakotos įmonės mokesčio teisinis pagrindas – Šiaurės Dakotos konstitucijos X straipsnio 3 pastraipa ir Šiaurės Dakotos amžiaus kodekso 57 antraštinės dalies 38 skyriaus 30 skirsnis. Mokesčio kreditas pagal šią schemą skiriamas biodyzelino įrenginių naujam įrengimui pagal Šiaurės Dakotos amžiaus kodekso 57 antraštinės dalies 38 skyriaus 30.6 skirsnį. |
| --- | --- |

(124)

Šiaurės Dakotos įmonės mokesčio teisinis pagrindas – Šiaurės Dakotos konstitucijos X straipsnio 3 pastraipa ir Šiaurės Dakotos amžiaus kodekso 57 antraštinės dalies 38 skyriaus 30 skirsnis. Mokesčio kreditas pagal šią schemą skiriamas biodyzelino įrenginių naujam įrengimui pagal Šiaurės Dakotos amžiaus kodekso 57 antraštinės dalies 38 skyriaus 30.6 skirsnį.

b)   Teisė pasinaudoti

| (125) | Mokesčio mokėtojas turi būti korporacija, kuriai taikomas Šiaurės Dakotos pajamų mokestis. |
| --- | --- |

(125)

Mokesčio mokėtojas turi būti korporacija, kuriai taikomas Šiaurės Dakotos pajamų mokestis.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (126) | Pajamų mokesčio kreditas taikomas mokestiniam įsiskolinimui – per metus penkerių metų laikotarpiu po 2002 m. gruodžio 31 d. skiriama dešimt procentų mokesčių mokėtojo patirtų tiesioginių sąnaudų. Sąnaudos – mokesčių mokėtojo tiesioginės sąnaudos, patirtos pritaikant ar įdiegiant įrenginį, kai modifikuojama veikianti įranga, arba pritaikant naują įrangą valstijoje, siekiant gaminti arba maišyti dyzeliną, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 2 % biodyzelino. |
| --- | --- |

(126)

Pajamų mokesčio kreditas taikomas mokestiniam įsiskolinimui – per metus penkerių metų laikotarpiu po 2002 m. gruodžio 31 d. skiriama dešimt procentų mokesčių mokėtojo patirtų tiesioginių sąnaudų. Sąnaudos – mokesčių mokėtojo tiesioginės sąnaudos, patirtos pritaikant ar įdiegiant įrenginį, kai modifikuojama veikianti įranga, arba pritaikant naują įrangą valstijoje, siekiant gaminti arba maišyti dyzeliną, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 2 % biodyzelino.

d)   Išvados

| (127) | Schema gali naudotis mokesčių mokėtojai, kurie pritaiko ar įdiegia įrenginį modifikuodami veikiančią įrangą arba pritaiko naują įrangą valstijoje, siekdami gaminti arba maišyti dyzeliną, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 2 % biodyzelino. Todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą schema yra individuali. Ši schema pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį laikoma subsidija, nes vyriausybė praranda arba nesurenka pajamų, kurias kitu atveju gautų arba surinktų (įmonės pajamų mokestis). Sumažintas bendrovės mokestinis įsiskolinimas bendrovei yra naudingas. |
| --- | --- |

(127)

Schema gali naudotis mokesčių mokėtojai, kurie pritaiko ar įdiegia įrenginį modifikuodami veikiančią įrangą arba pritaiko naują įrangą valstijoje, siekdami gaminti arba maišyti dyzeliną, kurio sudėtyje yra ne mažiau kaip 2 % biodyzelino. Todėl pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą schema yra individuali. Ši schema pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį laikoma subsidija, nes vyriausybė praranda arba nesurenka pajamų, kurias kitu atveju gautų arba surinktų (įmonės pajamų mokestis). Sumažintas bendrovės mokestinis įsiskolinimas bendrovei yra naudingas.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (128) | Per TL šia schema naudojosi viena bendrovė. Tačiau laikyta, kad nauda bendrovei buvo nereikšminga – mažiau nei 0,1 %. |
| --- | --- |

(128)

Per TL šia schema naudojosi viena bendrovė. Tačiau laikyta, kad nauda bendrovei buvo nereikšminga – mažiau nei 0,1 %.

3.9.   Biodyzelino pajamų mokesčio kreditas Šiaurės Dakotos valstijoje

a)   Teisinis pagrindas

| (129) | Mokesčio kreditas biodyzelino maišymui pagrįstas Šiaurės Dakotos amžiaus kodekso 57 antraštinės dalies 38 skyriaus 01.22 skirsniu. |
| --- | --- |

(129)

Mokesčio kreditas biodyzelino maišymui pagrįstas Šiaurės Dakotos amžiaus kodekso 57 antraštinės dalies 38 skyriaus 01.22 skirsniu.

b)   Teisė pasinaudoti

| (130) | Mokesčio mokėtojas turi būti apmokestintas Šiaurės Dakotos pajamų mokesčiu ir turėti galiojančią valstijos mokesčių valdybos išduotą licenciją dirbti kuro tiekėju, kuris maišo biodyzeliną pagal Šiaurės Dakotos amžiaus kodekso 57 antraštinės dalies 43.2 skyriaus 05 skirsnio 1 dalį. |
| --- | --- |

(130)

Mokesčio mokėtojas turi būti apmokestintas Šiaurės Dakotos pajamų mokesčiu ir turėti galiojančią valstijos mokesčių valdybos išduotą licenciją dirbti kuro tiekėju, kuris maišo biodyzeliną pagal Šiaurės Dakotos amžiaus kodekso 57 antraštinės dalies 43.2 skyriaus 05 skirsnio 1 dalį.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (131) | Mokesčių mokėtojas turi teisę gauti 0,05 JAV dolerio kreditą už sumaišyto biodyzelino galoną, jei mišinyje biodyzelinas sudaro ne mažiau kaip 5 % (B5), mokestiniam įsiskolinimui padengti. |
| --- | --- |

(131)

Mokesčių mokėtojas turi teisę gauti 0,05 JAV dolerio kreditą už sumaišyto biodyzelino galoną, jei mišinyje biodyzelinas sudaro ne mažiau kaip 5 % (B5), mokestiniam įsiskolinimui padengti.

d)   Išvados

| (132) | Ši schema pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį laikoma subsidija, nes vyriausybė praranda arba nesurenka pajamų, kurias kitu atveju gautų arba surinktų (įmonės pajamų mokestis). Sumažintas bendrovės mokestinis įsiskolinimas bendrovei yra naudingas. |
| --- | --- |

(132)

Ši schema pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį laikoma subsidija, nes vyriausybė praranda arba nesurenka pajamų, kurias kitu atveju gautų arba surinktų (įmonės pajamų mokestis). Sumažintas bendrovės mokestinis įsiskolinimas bendrovei yra naudingas.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (133) | Per TL šia schema naudojosi viena bendrovė. Tačiau laikyta, kad nauda bendrovei buvo nereikšminga – mažiau nei 0,1 %. |
| --- | --- |

(133)

Per TL šia schema naudojosi viena bendrovė. Tačiau laikyta, kad nauda bendrovei buvo nereikšminga – mažiau nei 0,1 %.

3.10.   Atleidimas nuo etanolio ir biodyzelino mišinių mokesčio Teksaso valstijoje

| (134) | Pagal Teksaso kodeksą už variklių kurą, įskaitant dyzeliną, turi būti mokamas valstijos akcizo mokestis. Pagal įstatymus reikalaujama, kad valstijos mokestis, mokamas už kurą, būtų pridėtas prie pardavimo kainos toliau parduodant kurą, kad galiausiai mokestį sumokėtų kurą naudojantis asmuo. Pagal Teksaso valstijos įstatymus biodyzelinas yra atskiras produktas. Tai neapmokestinamas produktas. Tai reiškia, kad biodyzelino gamintojai iš pirkėjo neturi rinkti jokio mokesčio valstijos mokesčių įstaigos vardu ir jai jo pervesti. Padaryta išvada, kad biodyzelino gamintojai nesinaudoja atleidimu nuo etanolio ir biodyzelino mišinių mokesčio Teksaso valstijoje, nes pagal Teksaso įstatymus nuspręsta konkretaus produkto neapmokestinti ir tai yra naudinga visai valstijai, tokią naudą gauna galutinis vartotojas. Tokiomis aplinkybėmis ši schema nelaikoma kompensuotina. |
| --- | --- |

(134)

Pagal Teksaso kodeksą už variklių kurą, įskaitant dyzeliną, turi būti mokamas valstijos akcizo mokestis. Pagal įstatymus reikalaujama, kad valstijos mokestis, mokamas už kurą, būtų pridėtas prie pardavimo kainos toliau parduodant kurą, kad galiausiai mokestį sumokėtų kurą naudojantis asmuo. Pagal Teksaso valstijos įstatymus biodyzelinas yra atskiras produktas. Tai neapmokestinamas produktas. Tai reiškia, kad biodyzelino gamintojai iš pirkėjo neturi rinkti jokio mokesčio valstijos mokesčių įstaigos vardu ir jai jo pervesti. Padaryta išvada, kad biodyzelino gamintojai nesinaudoja atleidimu nuo etanolio ir biodyzelino mišinių mokesčio Teksaso valstijoje, nes pagal Teksaso įstatymus nuspręsta konkretaus produkto neapmokestinti ir tai yra naudinga visai valstijai, tokią naudą gauna galutinis vartotojas. Tokiomis aplinkybėmis ši schema nelaikoma kompensuotina.

3.11.   Etanolio kuro ir biodyzelino gamybos skatinimo programa Teksaso valstijoje

a)   Teisinis pagrindas

| (135) | Teksaso žemės ūkio kodekso 16 skyrius, Etanolio kuro ir biodyzelino skatinimo programa Ir Etanolio kuro ir biodyzelino skatinimo programos gairės. |
| --- | --- |

(135)

Teksaso žemės ūkio kodekso 16 skyrius, Etanolio kuro ir biodyzelino skatinimo programa Ir Etanolio kuro ir biodyzelino skatinimo programos gairės.

b)   Teisė pasinaudoti

| (136) | Pagal schemą subsidijos buvo teikiamos teisę pasinaudoti jomis turinčioms bendrovėms, kurios gamina etanolį ir biodyzeliną. Subsidiją gauti norintis gamintojas turėjo pateikti paraiškos formą, kurioje patvirtinama, kad:






  1) | gamykla gali gaminti etanolio kurą arba biodyzeliną; |
| --- | --- | --- |

(136)

Pagal schemą subsidijos buvo teikiamos teisę pasinaudoti jomis turinčioms bendrovėms, kurios gamina etanolį ir biodyzeliną. Subsidiją gauti norintis gamintojas turėjo pateikti paraiškos formą, kurioje patvirtinama, kad:

1)

gamykla gali gaminti etanolio kurą arba biodyzeliną;

| 2) | gamintojas daug investavo į gamyklą ir |
| --- | --- |

2)

gamintojas daug investavo į gamyklą ir

| 3) | gamykla visam laikui įkurta Teksase. |
| --- | --- |

3)

gamykla visam laikui įkurta Teksase.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (137) | Pagal schemą nustatyta, kad gamintojas, kuris mokėjo 3,2 cento mokestį už galoną registruotoje gamykloje pagaminto biodyzelino, turi teisę dešimt metų nuo gamybos gamykloje pradžios gauti 20 centų už kiekvienoje gamykloje pagamintą kiekvieną galoną biodyzelino. |
| --- | --- |

(137)

Pagal schemą nustatyta, kad gamintojas, kuris mokėjo 3,2 cento mokestį už galoną registruotoje gamykloje pagaminto biodyzelino, turi teisę dešimt metų nuo gamybos gamykloje pradžios gauti 20 centų už kiekvienoje gamykloje pagamintą kiekvieną galoną biodyzelino.

| (138) | Registruota gamykla turėjo kiekvieną mėnesį pateikti pagaminto produkcijos kiekio ataskaitą ir atestuoto valstybinio apskaitininko patvirtintą ketvirčio ataskaitą. Pateikiant ketvirčio ataskaitą gamykla taip pat sumoka 3,2 centų už galoną mokestį. Šio sumokėto mokesčio suma dauginama iš 5,25, kad gamyklai būtų išmokėta 20 centų už galoną lengvata. Produkcijos apribojimai lengvatai gauti – pirmieji 18 milijonų galonų per metus vienai gamyklai. |
| --- | --- |

(138)

Registruota gamykla turėjo kiekvieną mėnesį pateikti pagaminto produkcijos kiekio ataskaitą ir atestuoto valstybinio apskaitininko patvirtintą ketvirčio ataskaitą. Pateikiant ketvirčio ataskaitą gamykla taip pat sumoka 3,2 centų už galoną mokestį. Šio sumokėto mokesčio suma dauginama iš 5,25, kad gamyklai būtų išmokėta 20 centų už galoną lengvata. Produkcijos apribojimai lengvatai gauti – pirmieji 18 milijonų galonų per metus vienai gamyklai.

| (139) | Schema pradėta taikyti 2003 m. rugsėjo mėn., tačiau pirmosios išmokos pagal šią schemą sumokėtos 2006 m. birželio mėn., nes iki 2005 m. rugsėjo mėn. – 2006 m. rugpjūčio mėn. mokestinių metų nebuvo asignuotos lėšos. Nuo 2007 m. rugpjūčio 31 d. schema netaikoma, nes Teksaso įstatymų leidžiamasis organas šios schemos po asignavimo dviem metams, t. y. 2008–2009 m. (2007 m. rugsėjo mėn. – 2009 m. rugpjūčio mėn.), nebefinansuoja. Teisiškai ši schema Teksase dar yra. Be to, nustatyta, kad viena susijusi bendrovė per tiriamąjį laikotarpį gavo lengvatų pagal šią schemą. |
| --- | --- |

(139)

Schema pradėta taikyti 2003 m. rugsėjo mėn., tačiau pirmosios išmokos pagal šią schemą sumokėtos 2006 m. birželio mėn., nes iki 2005 m. rugsėjo mėn. – 2006 m. rugpjūčio mėn. mokestinių metų nebuvo asignuotos lėšos. Nuo 2007 m. rugpjūčio 31 d. schema netaikoma, nes Teksaso įstatymų leidžiamasis organas šios schemos po asignavimo dviem metams, t. y. 2008–2009 m. (2007 m. rugsėjo mėn. – 2009 m. rugpjūčio mėn.), nebefinansuoja. Teisiškai ši schema Teksase dar yra. Be to, nustatyta, kad viena susijusi bendrovė per tiriamąjį laikotarpį gavo lengvatų pagal šią schemą.

d)   Išvada

| (140) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ši schema laikoma subsidija, nes pagal ją Teksaso valstijos vyriausybė suteikia finansinį įnašą tiesioginių subsidijų forma. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį subsidijos jas gaunančioms bendrovėms yra naudingos. Schema taikoma tik inter alia biodyzelino gamintojams, dėl to pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą schema laikoma individualia ir todėl kompensuotina. |
| --- | --- |

(140)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ši schema laikoma subsidija, nes pagal ją Teksaso valstijos vyriausybė suteikia finansinį įnašą tiesioginių subsidijų forma. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį subsidijos jas gaunančioms bendrovėms yra naudingos. Schema taikoma tik inter alia biodyzelino gamintojams, dėl to pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dalies a punktą schema laikoma individualia ir todėl kompensuotina.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (141) | Per TL šia schema pasinaudojo viena bendrovė. Apskaičiuojant subsidijos sumą kaip skaitiklį pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą, iš gautų išmokų buvo atimti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją. |
| --- | --- |

(141)

Per TL šia schema pasinaudojo viena bendrovė. Apskaičiuojant subsidijos sumą kaip skaitiklį pagal pagrindinio reglamento 7 straipsnio 1 dalies a punktą, iš gautų išmokų buvo atimti mokesčiai, kuriuos būtina sumokėti, norint gauti subsidiją.

| (142) | Tada subsidijos suma paskirstyta visam susijusios bendrovės biodyzelino pardavimui per TL kaip atitinkamas vardiklis. |
| --- | --- |

(142)

Tada subsidijos suma paskirstyta visam susijusios bendrovės biodyzelino pardavimui per TL kaip atitinkamas vardiklis.

| (143) | Susijusi bendrovė per tiriamąjį laikotarpį pagal šią schemą gavo 0,3 % subsidijų. |
| --- | --- |

(143)

Susijusi bendrovė per tiriamąjį laikotarpį pagal šią schemą gavo 0,3 % subsidijų.

3.12.   Atleidimas nuo biokuro gamybos mokesčio Vašingtono valstijoje

| (144) | Vašingtono valstija taiko sumažintą įmonės ir užimtumo mokestį ir atleidžia nuo turto ir nekilnojamojo turto akcizo mokesčio. |
| --- | --- |

(144)

Vašingtono valstija taiko sumažintą įmonės ir užimtumo mokestį ir atleidžia nuo turto ir nekilnojamojo turto akcizo mokesčio.

| (145) | Vašingtono valstijoje nėra įmonių pajamų mokesčio sistemos. Tačiau įmonės turi mokėti įmonės ir užimtumo mokestį, kuriuo apmokestinama gamybinė veikla. Įprasta gamybinės veiklos mokesčio norma yra 0,484 %, jei nenurodyta kitaip Vašingtono valstijos teisės aktuose. |
| --- | --- |

(145)

Vašingtono valstijoje nėra įmonių pajamų mokesčio sistemos. Tačiau įmonės turi mokėti įmonės ir užimtumo mokestį, kuriuo apmokestinama gamybinė veikla. Įprasta gamybinės veiklos mokesčio norma yra 0,484 %, jei nenurodyta kitaip Vašingtono valstijos teisės aktuose.

| (146) | Taikomą turto mokesčio normą nustato įvairios besidubliuojančios jurisdikcijos, ji skiriasi priklausomai nuo Vašingtono valstijos vietos mokesčių jurisdikcijų. Tačiau vidutinė norma visoje valstijoje yra 1,2 % tikrosios rinkos vertės. |
| --- | --- |

(146)

Taikomą turto mokesčio normą nustato įvairios besidubliuojančios jurisdikcijos, ji skiriasi priklausomai nuo Vašingtono valstijos vietos mokesčių jurisdikcijų. Tačiau vidutinė norma visoje valstijoje yra 1,2 % tikrosios rinkos vertės.

| (147) | Nekilnojamojo turto akcizo mokestis – mokestis, taikomas vietoje turto mokesčio, kai nuo mokesčio neatleista įmonė, norėdama vykdyti pelningą veiklą, naudojasi nuo mokesčio atleistu turtu, pavyzdžiui, valstybinio uosto turtu. Mokesčio norma – 12,84 % nuomos sutarties kainos. |
| --- | --- |

(147)

Nekilnojamojo turto akcizo mokestis – mokestis, taikomas vietoje turto mokesčio, kai nuo mokesčio neatleista įmonė, norėdama vykdyti pelningą veiklą, naudojasi nuo mokesčio atleistu turtu, pavyzdžiui, valstybinio uosto turtu. Mokesčio norma – 12,84 % nuomos sutarties kainos.

a)   Teisinis pagrindas

| (148) | Pagal Patikslinto Vašingtono kodekso (PVK) 82.04.260 skyriaus 1 dalies e punktą įmonės ir užimtumo mokesčio norma gryno biokuro, įskaitant biodyzeliną, gamintojams sumažinama nuo 0,484 % iki 0,138 %. Ši sumažinta norma taikoma iki 2009 m. liepos 1 d. |
| --- | --- |

(148)

Pagal Patikslinto Vašingtono kodekso (PVK) 82.04.260 skyriaus 1 dalies e punktą įmonės ir užimtumo mokesčio norma gryno biokuro, įskaitant biodyzeliną, gamintojams sumažinama nuo 0,484 % iki 0,138 %. Ši sumažinta norma taikoma iki 2009 m. liepos 1 d.

| (149) | Dėl turto mokesčio ir nekilnojamojo turto akcizo mokesčio: PVK 84.35.635 ir 82.29A.135 skyriuose nustatyta, kad reikalavimus atitinkantis nekilnojamasis ir asmeninis turtas atleidžiamas nuo turto mokesčio ir nekilnojamojo turto akcizo mokesčio. |
| --- | --- |

(149)

Dėl turto mokesčio ir nekilnojamojo turto akcizo mokesčio: PVK 84.35.635 ir 82.29A.135 skyriuose nustatyta, kad reikalavimus atitinkantis nekilnojamasis ir asmeninis turtas atleidžiamas nuo turto mokesčio ir nekilnojamojo turto akcizo mokesčio.

b)   Teisė pasinaudoti

| (150) | Visi trys minėti sumažinti mokesčiai ir (arba) atleidimai nuo mokesčio taikomi biokuro gamintojams. Sumažinti mokesčiai ir (arba) atleidimai nuo mokesčio taikomi visoje valstijoje, nėra jokių apribojimų, tik teisės pasinaudoti reikalavimai. |
| --- | --- |

(150)

Visi trys minėti sumažinti mokesčiai ir (arba) atleidimai nuo mokesčio taikomi biokuro gamintojams. Sumažinti mokesčiai ir (arba) atleidimai nuo mokesčio taikomi visoje valstijoje, nėra jokių apribojimų, tik teisės pasinaudoti reikalavimai.

| (151) | Sumažintu įmonės ir užimtumo mokesčiu, kaip nurodyta pirmiau, gali naudotis biodyzelino gamintojai. |
| --- | --- |

(151)

Sumažintu įmonės ir užimtumo mokesčiu, kaip nurodyta pirmiau, gali naudotis biodyzelino gamintojai.

| (152) | Nuo turto mokesčio ir nekilnojamojo turto akcizo mokesčio, kaip nustatyta pirmiau, atleidžiamas reikalavimus atitinkantis nekilnojamasis ir asmeninis turtas. Reikalavimus atitinkantis nekilnojamasis ir asmeninis turtas pirmiausia turi būti naudojamas grynam biokurui gaminti. Reikalavimus atitinkantis turtas – pastatai, mašinos ir įrengimai, kitas asmeninis turtas ir žemė, susiję su biokuro gamyba, tačiau ne žemė javams auginti. Pastatai ir įrengimai turi būti nauji, jų negalėjo būti iki 2003 m. liepos mėn. |
| --- | --- |

(152)

Nuo turto mokesčio ir nekilnojamojo turto akcizo mokesčio, kaip nustatyta pirmiau, atleidžiamas reikalavimus atitinkantis nekilnojamasis ir asmeninis turtas. Reikalavimus atitinkantis nekilnojamasis ir asmeninis turtas pirmiausia turi būti naudojamas grynam biokurui gaminti. Reikalavimus atitinkantis turtas – pastatai, mašinos ir įrengimai, kitas asmeninis turtas ir žemė, susiję su biokuro gamyba, tačiau ne žemė javams auginti. Pastatai ir įrengimai turi būti nauji, jų negalėjo būti iki 2003 m. liepos mėn.

c)   Praktinis įgyvendinimas

| (153) | Norėdama pasinaudoti sumažinta biodyzelino gamintojams taikomo įmonės ir užimtumo mokesčio norma reikalavimus atitinkanti bendrovė pajamų deklaracijoje paprasčiausiai turi nurodyti tokių produktų pardavimo vertę. |
| --- | --- |

(153)

Norėdama pasinaudoti sumažinta biodyzelino gamintojams taikomo įmonės ir užimtumo mokesčio norma reikalavimus atitinkanti bendrovė pajamų deklaracijoje paprasčiausiai turi nurodyti tokių produktų pardavimo vertę.

| (154) | Paraiškas dėl atleidimo nuo turto mokesčio ir nekilnojamojo turto akcizo mokesčio reikia pateikti iki kiekvienų metų lapkričio 1 d. Paraiškos dėl atleidimo nuo turto mokesčio pateikiamos per vietos apygardos turto vertintoją. Paraiškos dėl atleidimo nuo nekilnojamojo turto akcizo mokesčio pateikiamos per Pajamų departamentą. |
| --- | --- |

(154)

Paraiškas dėl atleidimo nuo turto mokesčio ir nekilnojamojo turto akcizo mokesčio reikia pateikti iki kiekvienų metų lapkričio 1 d. Paraiškos dėl atleidimo nuo turto mokesčio pateikiamos per vietos apygardos turto vertintoją. Paraiškos dėl atleidimo nuo nekilnojamojo turto akcizo mokesčio pateikiamos per Pajamų departamentą.

d)   Išvados

| (155) | Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ši schema laikoma subsidija, nes pagal ją Vašingtono valstijos vyriausybė suteikia finansinį įnašą – vyriausybė praranda arba nesurenka pajamų, kurias kitu atveju gautų arba surinktų (įmonės ir užimtumo mokestis). Sumažintas bendrovės, kuri naudojasi šia schema, mokestinis įsiskolinimas bendrovei yra naudingas. Sumažinta įmonės ir užimtumo mokesčio norma, taikoma biokuro gamintojams, norma yra specifinė, nes ji taikoma tik biokuro, įskaitant biodyzeliną, gamintojams ir tam tikra kita konkrečia veikla užsiimančioms bendrovėms, todėl laikoma kompensuotina. |
| --- | --- |

(155)

Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ši schema laikoma subsidija, nes pagal ją Vašingtono valstijos vyriausybė suteikia finansinį įnašą – vyriausybė praranda arba nesurenka pajamų, kurias kitu atveju gautų arba surinktų (įmonės ir užimtumo mokestis). Sumažintas bendrovės, kuri naudojasi šia schema, mokestinis įsiskolinimas bendrovei yra naudingas. Sumažinta įmonės ir užimtumo mokesčio norma, taikoma biokuro gamintojams, norma yra specifinė, nes ji taikoma tik biokuro, įskaitant biodyzeliną, gamintojams ir tam tikra kita konkrečia veikla užsiimančioms bendrovėms, todėl laikoma kompensuotina.

| (156) | Nė viena atrinkta bendrovė negavo lengvatų naudodamasi atleidimu nuo turto mokesčio. Tokiomis aplinkybėmis dėl atleidimo nuo šio mokesčio jokių išvadų nepadaryta. Viena bendrovė gavo lengvatų naudodamasi atleidimu nuo nekilnojamojo turto akcizo mokesčio, tačiau lengvatos dydis buvo mažesnis nei 0,1 % ir todėl laikytas nereikšmingu. Tokiomis aplinkybėmis dėl atleidimo nuo šio mokesčio jokių išvadų nepadaryta. |
| --- | --- |

(156)

Nė viena atrinkta bendrovė negavo lengvatų naudodamasi atleidimu nuo turto mokesčio. Tokiomis aplinkybėmis dėl atleidimo nuo šio mokesčio jokių išvadų nepadaryta. Viena bendrovė gavo lengvatų naudodamasi atleidimu nuo nekilnojamojo turto akcizo mokesčio, tačiau lengvatos dydis buvo mažesnis nei 0,1 % ir todėl laikytas nereikšmingu. Tokiomis aplinkybėmis dėl atleidimo nuo šio mokesčio jokių išvadų nepadaryta.

e)   Subsidijos sumos skaičiavimas

| (157) | Per TL viena bendrovė gavo lengvatų naudodamasi sumažinto įmonės ir užimtumo mokesčio schema. Subsidijos suma apskaičiuota taikant sumažintą įmonės ir užimtumo mokesčio normą bendrovės pagaminto biodyzelino pardavimo apyvartai per TL. Viso biodyzelino pardavimo per TL kiekio procentu išreikšta subsidijos suma buvo 0,7 %. |
| --- | --- |

(157)

Per TL viena bendrovė gavo lengvatų naudodamasi sumažinto įmonės ir užimtumo mokesčio schema. Subsidijos suma apskaičiuota taikant sumažintą įmonės ir užimtumo mokesčio normą bendrovės pagaminto biodyzelino pardavimo apyvartai per TL. Viso biodyzelino pardavimo per TL kiekio procentu išreikšta subsidijos suma buvo 0,7 %.

3.13.   Kompensuotinų subsidijų suma

| (158) | Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamoms bendrovėms apskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, yra 29,1–41,1 %.











  (%) |
| --- | --- |
| SCHEMA
  BENDROVĖ | Biodyzelino mišinio kreditas | Smulkių agro-biodyzelino gamintojų pajamų mokesčio kreditas | Misūrio kvalifikuotų biodyzelino gamintojų skatinimo fondas | Teksaso etanolio kuro ir biodyzelino gamybos skatinimo programa | Vašingtono valstijos atleidimas nuo biokuro gamybos mokesčio | Iš viso |
| Archer Daniels Midland Company | 31,3 | | 3,8 | | | 35,1 |
| Cargill Inc. | 34,1 | 0,4 | | | | 34,5 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 38,7 | | | 0,3 | | 39,0 |
| Imperium Renewables Inc. | 28,4 | | | | 0,7 | 29,1 |
| Peter Cremer North America LP | 41,0 | | | | | 41,0 |
| Vinmar Overseas Limited | 41,1 | | | | | 41,1 |
| World Energy Alternatives LLC | 37,6 | | | | | 37,6 |

(158)

Pagal pagrindinio reglamento nuostatas tiriamoms bendrovėms apskaičiuota kompensuotinų subsidijų suma, išreikšta ad valorem, yra 29,1–41,1 %.

(%)

SCHEMA

BENDROVĖ

Biodyzelino mišinio kreditas

Smulkių agro-biodyzelino gamintojų pajamų mokesčio kreditas

Misūrio kvalifikuotų biodyzelino gamintojų skatinimo fondas

Teksaso etanolio kuro ir biodyzelino gamybos skatinimo programa

Vašingtono valstijos atleidimas nuo biokuro gamybos mokesčio

Iš viso

Archer Daniels Midland Company

31,3

3,8

35,1

Cargill Inc.

34,1

0,4

34,5

Green Earth Fuels of Houston LLC

38,7

0,3

39,0

Imperium Renewables Inc.

28,4

0,7

29,1

Peter Cremer North America LP

41,0

41,0

Vinmar Overseas Limited

41,1

41,1

World Energy Alternatives LLC

37,6

37,6

| (159) | Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį subsidijų skirtumas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, apskaičiuotas remiantis bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytų kompensuotinų subsidijų svertiniu vidurkiu, yra 36,0 %. |
| --- | --- |

(159)

Pagal pagrindinio reglamento 15 straipsnio 3 dalį subsidijų skirtumas neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, apskaičiuotas remiantis bendradarbiaujančioms bendrovėms nustatytų kompensuotinų subsidijų svertiniu vidurkiu, yra 36,0 %.

| (160) | Visiems kitiems JAV eksportuotojams Komisija pirmiausia nustatė bendradarbiavimo lygį. Iš visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gautuose atrankos klausimyno atsakymuose nurodytas visas eksportuotas kiekis palygintas su visu iš JAV importuotu kiekiu, apskaičiuotu pagal JAV statistinius eksporto duomenis. Nustatytas 81 % bendradarbiavimo lygis. Tuo remiantis laikyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas. Todėl manyta, kad siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams tikslinga nustatyti tokį subsidijų lygį, kuris būtų lygus didžiausiam nustatytam atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų subsidijavimo lygiui. |
| --- | --- |

(160)

Visiems kitiems JAV eksportuotojams Komisija pirmiausia nustatė bendradarbiavimo lygį. Iš visų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų gautuose atrankos klausimyno atsakymuose nurodytas visas eksportuotas kiekis palygintas su visu iš JAV importuotu kiekiu, apskaičiuotu pagal JAV statistinius eksporto duomenis. Nustatytas 81 % bendradarbiavimo lygis. Tuo remiantis laikyta, kad bendradarbiavimo lygis buvo aukštas. Todėl manyta, kad siekiant užtikrinti priemonių veiksmingumą nebendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams tikslinga nustatyti tokį subsidijų lygį, kuris būtų lygus didžiausiam nustatytam atrinktų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų subsidijavimo lygiui.

4.   BENDRIJOS PRAMONĖ

4.1.   Bendrijos gamyba ir padėtis

| (161) | Norint nustatyti Bendrijos gamybos apimtį ir tai, ar pritarta tyrimui, naudotasi visa turima informacija, taip pat skunde nurodyta informacija ir iš Bendrijos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus gautais duomenimis. |
| --- | --- |

(161)

Norint nustatyti Bendrijos gamybos apimtį ir tai, ar pritarta tyrimui, naudotasi visa turima informacija, taip pat skunde nurodyta informacija ir iš Bendrijos gamintojų prieš inicijuojant tyrimą ir jį inicijavus gautais duomenimis.

| (162) | Remiantis tokia informacija nustatyta, kad Bendrijoje per TL iš viso pagaminta apie 5 400 tūkst. tonų produkto. Nustatyta, kad trys tai pačiai grupei priklausančios bendrovės buvo susijusios su eksportuojančiais JAV gamintojais, o pati grupė iš susijusių JAV eksportuotojų taip pat importavo didelį nagrinėjamojo produkto kiekį. Todėl šios bendrovės nebuvo priskirtos Bendrijos gamybos apibrėžčiai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje. Taigi, gamybos apimtis, kuria remiantis buvo nustatyta Bendrijos pramonės padėtis, buvo 4 200–4 600 tūkst. tonų. |
| --- | --- |

(162)

Remiantis tokia informacija nustatyta, kad Bendrijoje per TL iš viso pagaminta apie 5 400 tūkst. tonų produkto. Nustatyta, kad trys tai pačiai grupei priklausančios bendrovės buvo susijusios su eksportuojančiais JAV gamintojais, o pati grupė iš susijusių JAV eksportuotojų taip pat importavo didelį nagrinėjamojo produkto kiekį. Todėl šios bendrovės nebuvo priskirtos Bendrijos gamybos apibrėžčiai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje. Taigi, gamybos apimtis, kuria remiantis buvo nustatyta Bendrijos pramonės padėtis, buvo 4 200–4 600 tūkst. tonų.

| (163) | Nustatyta, kad skundui pritarusios ir atliekant tyrimą bendradarbiauti sutikusios bendrovės per TL pagamino daugiau nei 60 % 162 konstatuojamojoje dalyje nurodyto Bendrijoje pagaminamo biodyzelino kiekio. Laikyta, kad 165 konstatuojamojoje dalyje nurodyta bendrovė, kuri atliekant tyrimą galiausiai nebendradarbiavo, skundui nepritarė. Padaryta išvada, kad skundui ir tyrimui pritarė didžiąją dalį produkcijos pagaminantys Bendrijos gamintojai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje. |
| --- | --- |

(163)

Nustatyta, kad skundui pritarusios ir atliekant tyrimą bendradarbiauti sutikusios bendrovės per TL pagamino daugiau nei 60 % 162 konstatuojamojoje dalyje nurodyto Bendrijoje pagaminamo biodyzelino kiekio. Laikyta, kad 165 konstatuojamojoje dalyje nurodyta bendrovė, kuri atliekant tyrimą galiausiai nebendradarbiavo, skundui nepritarė. Padaryta išvada, kad skundui ir tyrimui pritarė didžiąją dalį produkcijos pagaminantys Bendrijos gamintojai, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnio 8 dalyje.

4.2.   Atranka

| (164) | Bendrijoje yra daug gamintojų, todėl siekiant nustatyti, ar padaryta materialinė žala, nutarta taikyti atranką. Atrankos formos nusiųstos visiems galimiems panašaus produkto gamintojams Bendrijoje. Pradžioje atrankos formose reikšmingą informaciją pateikė ir atliekant tyrimą bendradarbiauti sutiko daugiau nei 40 bendrovių. Trys 162 konstatuojamojoje dalyje nurodytos bendrovės nebuvo įtrauktos į atranką dėl toje konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. |
| --- | --- |

(164)

Bendrijoje yra daug gamintojų, todėl siekiant nustatyti, ar padaryta materialinė žala, nutarta taikyti atranką. Atrankos formos nusiųstos visiems galimiems panašaus produkto gamintojams Bendrijoje. Pradžioje atrankos formose reikšmingą informaciją pateikė ir atliekant tyrimą bendradarbiauti sutiko daugiau nei 40 bendrovių. Trys 162 konstatuojamojoje dalyje nurodytos bendrovės nebuvo įtrauktos į atranką dėl toje konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių.

| (165) | Iš likusių bendrovių, remiantis didžiausiu tipiniu pagamintu ir parduotu kiekiu Bendrijoje, kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, atrinkta 11 bendrovių. Vieną gamintoją, kurį pradžioje ketinta atrinkti, reikėjo atmesti, nes atliekant tyrimą jis nebendradarbiavo. Laikoma, kad likusios dešimt atrinktų bendrovių pagamina ir parduoda tipinį produkto kiekį, palyginti su visa Bendrijos gamyba. |
| --- | --- |

(165)

Iš likusių bendrovių, remiantis didžiausiu tipiniu pagamintu ir parduotu kiekiu Bendrijoje, kaip nurodyta 11 konstatuojamojoje dalyje, atrinkta 11 bendrovių. Vieną gamintoją, kurį pradžioje ketinta atrinkti, reikėjo atmesti, nes atliekant tyrimą jis nebendradarbiavo. Laikoma, kad likusios dešimt atrinktų bendrovių pagamina ir parduoda tipinį produkto kiekį, palyginti su visa Bendrijos gamyba.

| (166) | Toliau šie dešimt atrinktų gamintojų vadinami Bendrijos pramone arba atrinktais Bendrijos gamintojais. |
| --- | --- |

(166)

Toliau šie dešimt atrinktų gamintojų vadinami Bendrijos pramone arba atrinktais Bendrijos gamintojais.

5.   ŽALA

| (167) | Kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje, tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2004 m. sausio mėn. iki TL pabaigos. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonė iš esmės pradėjo formuotis 2004 m. Todėl manyta, kad analizuoti tikslingiau remiantis laikotarpio nuo 2005 m. iki TL pabaigos tendencijomis (toliau – analizuotas laikotarpis). Tačiau su 2004 m. susijusi surinkta informacija tolesniame vertinime taip pat nurodoma. |
| --- | --- |

(167)

Kaip nurodyta 17 konstatuojamojoje dalyje, tiriant žalai įvertinti svarbias tendencijas buvo nagrinėjamas laikotarpis nuo 2004 m. sausio mėn. iki TL pabaigos. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonė iš esmės pradėjo formuotis 2004 m. Todėl manyta, kad analizuoti tikslingiau remiantis laikotarpio nuo 2005 m. iki TL pabaigos tendencijomis (toliau – analizuotas laikotarpis). Tačiau su 2004 m. susijusi surinkta informacija tolesniame vertinime taip pat nurodoma.

5.1.   Suvartojimas Bendrijoje

1   lentelė

| Suvartojimas Bendrijoje | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonos | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indeksas 2005 m.=100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Suvartojimas Bendrijoje

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Tonos

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indeksas 2005 m.=100

60

100

155

207

206

| (168) | Bendrijoje suvartotas kiekis apskaičiuotas remiantis visų Bendrijos gamintojų visu Bendrijos rinkoje pagamintu kiekiu, kaip išaiškinta 162 konstatuojamojoje dalyje, iš kurio atimtas jų eksportuotas kiekis ir pridėtas iš šio tyrimo nagrinėjamosios šalies bei kitų trečiųjų šalių importuotas kiekis. |
| --- | --- |

(168)

Bendrijoje suvartotas kiekis apskaičiuotas remiantis visų Bendrijos gamintojų visu Bendrijos rinkoje pagamintu kiekiu, kaip išaiškinta 162 konstatuojamojoje dalyje, iš kurio atimtas jų eksportuotas kiekis ir pridėtas iš šio tyrimo nagrinėjamosios šalies bei kitų trečiųjų šalių importuotas kiekis.

| (169) | Nustatant importo iš JAV kiekį remtasi šiais informacijos šaltiniais:






  — | Eurostato duomenimis, susijusiais su skirtingais KN kodais, kuriems buvo priskirtas produktas; |
| --- | --- | --- |

(169)

Nustatant importo iš JAV kiekį remtasi šiais informacijos šaltiniais:

—

Eurostato duomenimis, susijusiais su skirtingais KN kodais, kuriems buvo priskirtas produktas;

| — | JAV eksporto statistiniais duomenimis; |
| --- | --- |

—

JAV eksporto statistiniais duomenimis;

| — | kitais slaptais suinteresuotųjų šalių pateiktais statistiniais importo duomenimis. |
| --- | --- |

—

kitais slaptais suinteresuotųjų šalių pateiktais statistiniais importo duomenimis.

| (170) | Tačiau išnagrinėjus šią informaciją nustatyta, kad Eurostato duomenimis apskaičiuojant suvartotą kiekį negalima naudotis, nes iki 2007 m. pabaigos nebuvo atskiro KN kodo įvairių rūšių nagrinėjamojo produkto muitinės klasifikavimui. Importuojamas nagrinėjamasis produktas buvo priskiriamas tam tikriems kodams, kurie taip pat buvo naudojami duomenims apie kitų produktų importą nustatyti. Taigi manyta, kad norint nustatyti patikimus importuoto bei suvartoto kiekio duomenis ir importo tendencijas būtų tikslingiau naudoti JAV eksporto statistinius duomenis. Naudojantis šiuo informacijos šaltiniu atsižvelgta į prekių gabenimui iš JAV į Bendriją reikalingą laikotarpį, todėl, siekiant atsižvelgti į šį laiko skirtumą, eksporto statistiniai duomenys pakoreguoti vienu mėnesiu. |
| --- | --- |

(170)

Tačiau išnagrinėjus šią informaciją nustatyta, kad Eurostato duomenimis apskaičiuojant suvartotą kiekį negalima naudotis, nes iki 2007 m. pabaigos nebuvo atskiro KN kodo įvairių rūšių nagrinėjamojo produkto muitinės klasifikavimui. Importuojamas nagrinėjamasis produktas buvo priskiriamas tam tikriems kodams, kurie taip pat buvo naudojami duomenims apie kitų produktų importą nustatyti. Taigi manyta, kad norint nustatyti patikimus importuoto bei suvartoto kiekio duomenis ir importo tendencijas būtų tikslingiau naudoti JAV eksporto statistinius duomenis. Naudojantis šiuo informacijos šaltiniu atsižvelgta į prekių gabenimui iš JAV į Bendriją reikalingą laikotarpį, todėl, siekiant atsižvelgti į šį laiko skirtumą, eksporto statistiniai duomenys pakoreguoti vienu mėnesiu.

| (171) | Dėl importo iš kitų šalių ir Bendrijos gamintojų eksporto: pirmiau aprašyta, kad Eurostato duomenys nebuvo tinkami, dėl to atliekant tyrimą remtasi skunde nurodytais duomenimis. |
| --- | --- |

(171)

Dėl importo iš kitų šalių ir Bendrijos gamintojų eksporto: pirmiau aprašyta, kad Eurostato duomenys nebuvo tinkami, dėl to atliekant tyrimą remtasi skunde nurodytais duomenimis.

| (172) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad Bendrijoje suvartojamas biodyzelino kiekis 2005–2007 m. padidėjo 107 %, o vėliau per TL sumažėjo 1 procentiniu punktu. Apskritai per analizuotą laikotarpį suvartojamas kiekis padidėjo daugiau nei du kartus. |
| --- | --- |

(172)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, nustatyta, kad Bendrijoje suvartojamas biodyzelino kiekis 2005–2007 m. padidėjo 107 %, o vėliau per TL sumažėjo 1 procentiniu punktu. Apskritai per analizuotą laikotarpį suvartojamas kiekis padidėjo daugiau nei du kartus.

| (173) | Paklausa iš esmės padidėjo dėl to, kad priėmus 2003 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/30/EB dėl skatinimo naudoti biokurą ir kitą atsinaujinantį kurą transporte (16) ir 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (17), valstybės narės ėmėsi iniciatyvų biokuro naudojimui skatinti. |
| --- | --- |

(173)

Paklausa iš esmės padidėjo dėl to, kad priėmus 2003 m. gegužės 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/30/EB dėl skatinimo naudoti biokurą ir kitą atsinaujinantį kurą transporte (16) ir 2003 m. spalio 27 d. Tarybos direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūrą (17), valstybės narės ėmėsi iniciatyvų biokuro naudojimui skatinti.

5.2.   Iš nagrinėjamosios šalies importuojamas kiekis ir rinkos dalis

2   lentelė

| Importas iš JAV | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonos | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indeksas 2005 m.=100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Rinkos dalis | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indeksas 2005 m.=100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Šaltinis: JAV eksporto statistiniai duomenys |

Importas iš JAV

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Tonos

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indeksas 2005 m.=100

23

100

442

6 354

9 885

Rinkos dalis

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indeksas 2005 m.=100

25

100

250

2 750

4 300

Šaltinis: JAV eksporto statistiniai duomenys

| (174) | Iš JAV importuojamas kiekis labai padidėjo – nuo apytikriai 11 500 tonų 2005 m. iki apytikriai 1 137 000 tonų per TL. |
| --- | --- |

(174)

Iš JAV importuojamas kiekis labai padidėjo – nuo apytikriai 11 500 tonų 2005 m. iki apytikriai 1 137 000 tonų per TL.

| (175) | Per analizuotą laikotarpį subsidijuojamo importo iš JAV dalis Bendrijos rinkoje nuolatos didėjo – nuo 0,4 % 2005 m. iki 17,2 % per TL. Taigi subsidijuojamo importo kiekis padidėjo absoliučiąja verte ir santykinai, palyginti su Bendrijoje suvartotu kiekiu per tą laikotarpį. |
| --- | --- |

(175)

Per analizuotą laikotarpį subsidijuojamo importo iš JAV dalis Bendrijos rinkoje nuolatos didėjo – nuo 0,4 % 2005 m. iki 17,2 % per TL. Taigi subsidijuojamo importo kiekis padidėjo absoliučiąja verte ir santykinai, palyginti su Bendrijoje suvartotu kiekiu per tą laikotarpį.

| (176) | „Splash and dash“ – terminas, kurį su biodyzelinu susiję ūkinės veiklos vykdytojai vartoja apibūdindami praktiką, kai tariamai užsienio kilmės biodyzelinas į Bendriją gabenamas per JAV, kuriose jis sumaišomas su praktiškai lašu (0,01 % galutiniame mišinyje) įprasto dyzelino, kad maišytojas galėtų gauti subsidiją JAV. |
| --- | --- |

(176)

„Splash and dash“ – terminas, kurį su biodyzelinu susiję ūkinės veiklos vykdytojai vartoja apibūdindami praktiką, kai tariamai užsienio kilmės biodyzelinas į Bendriją gabenamas per JAV, kuriose jis sumaišomas su praktiškai lašu (0,01 % galutiniame mišinyje) įprasto dyzelino, kad maišytojas galėtų gauti subsidiją JAV.

| (177) | JAV šalys teigė, kad „splash and dash“ praktika paaiškinama, kodėl taip padidėjo importo iš JAV į Bendrijos rinką apimtis – importas taikant tokią praktiką sudarė 40 % importo iš JAV per TL. Šios šalys taip pat teigė, kad tyrimas inicijuotas dėl JAV kilmės biodyzelino importo, todėl analizuojant žalą nereikėtų atsižvelgti į importą taikant „splash and dash“ praktiką ir jį reikėtų vertinti kaip importą iš kitų trečiųjų šalių. |
| --- | --- |

(177)

JAV šalys teigė, kad „splash and dash“ praktika paaiškinama, kodėl taip padidėjo importo iš JAV į Bendrijos rinką apimtis – importas taikant tokią praktiką sudarė 40 % importo iš JAV per TL. Šios šalys taip pat teigė, kad tyrimas inicijuotas dėl JAV kilmės biodyzelino importo, todėl analizuojant žalą nereikėtų atsižvelgti į importą taikant „splash and dash“ praktiką ir jį reikėtų vertinti kaip importą iš kitų trečiųjų šalių.

| (178) | Kita vertus skundo pateikėjas tvirtino, kad taikant „splash and dash“ praktiką importuotas kiekis (jei iš viso buvo tokiu būdu importuota) sudarytų ne daugiau kaip 10 % JAV eksportuoto kiekio ir todėl būtų nereikšmingas ir dėl jo nepasikeistų išvados, kad į Bendrijos rinką pateko didelis kiekis subsidijuoto importo iš JAV, ypač per TL. |
| --- | --- |

(178)

Kita vertus skundo pateikėjas tvirtino, kad taikant „splash and dash“ praktiką importuotas kiekis (jei iš viso buvo tokiu būdu importuota) sudarytų ne daugiau kaip 10 % JAV eksportuoto kiekio ir todėl būtų nereikšmingas ir dėl jo nepasikeistų išvados, kad į Bendrijos rinką pateko didelis kiekis subsidijuoto importo iš JAV, ypač per TL.

| (179) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad pagal JAV eksporto statistinius duomenis neįmanoma atskirti pagal tariamai „splash and dash“ praktiką eksportuoto biodyzelino nuo kito JAV eksporto, registruoto „Eksporto“ skyriuje. Tuose pačiuose statistiniuose duomenyje praktiškai nebuvo nurodytas joks kiekis, kuris būtų deklaruotas „Grįžtamojo eksporto“ skyriuje. Be to, JAV valdžios institucijos tvirtino, kad visi „Eksporto“ skyriuje nurodyti produktai laikomi JAV kilmės produktais. |
| --- | --- |

(179)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad pagal JAV eksporto statistinius duomenis neįmanoma atskirti pagal tariamai „splash and dash“ praktiką eksportuoto biodyzelino nuo kito JAV eksporto, registruoto „Eksporto“ skyriuje. Tuose pačiuose statistiniuose duomenyje praktiškai nebuvo nurodytas joks kiekis, kuris būtų deklaruotas „Grįžtamojo eksporto“ skyriuje. Be to, JAV valdžios institucijos tvirtino, kad visi „Eksporto“ skyriuje nurodyti produktai laikomi JAV kilmės produktais.

| (180) | Be to, dauguma tirtų JAV bendrovių nurodė, kad nebuvo įmanoma atskirti į Bendriją eksportuoto ar šalies vidaus rinkoje parduoto kiekio nuo JAV pagaminto ar iš JAV gauto kiekio ir taikant „splash and dash“ praktiką eksportuoto kiekio. |
| --- | --- |

(180)

Be to, dauguma tirtų JAV bendrovių nurodė, kad nebuvo įmanoma atskirti į Bendriją eksportuoto ar šalies vidaus rinkoje parduoto kiekio nuo JAV pagaminto ar iš JAV gauto kiekio ir taikant „splash and dash“ praktiką eksportuoto kiekio.

| (181) | Taip pat dėl tirtų JAV bendrovių nustatyta, kad visas eksportuotas biodyzelinas deklaruotas kaip JAV kilmės biodyzelinas tiek jį eksportuojant JAV eksportuotojams, tiek jį importuojant susijusiems Bendrijos importuotojams. |
| --- | --- |

(181)

Taip pat dėl tirtų JAV bendrovių nustatyta, kad visas eksportuotas biodyzelinas deklaruotas kaip JAV kilmės biodyzelinas tiek jį eksportuojant JAV eksportuotojams, tiek jį importuojant susijusiems Bendrijos importuotojams.

| (182) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir atsižvelgiant visų pirma į tai, kad taikant „splash and dash“ praktiką eksportuoti produktai deklaruoti kaip JAV kilmės, be to, JAV valdžios institucijos juos laikė JAV kilmės produktais, manyta, kad nebuvo priežasčių tokius produktus vertinti ne kaip JAV kilmės importuojamus produktus. |
| --- | --- |

(182)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, ir atsižvelgiant visų pirma į tai, kad taikant „splash and dash“ praktiką eksportuoti produktai deklaruoti kaip JAV kilmės, be to, JAV valdžios institucijos juos laikė JAV kilmės produktais, manyta, kad nebuvo priežasčių tokius produktus vertinti ne kaip JAV kilmės importuojamus produktus.

5.3.   Subsidijuoto importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas

5.3.1.   Vieneto pardavimo kaina

3   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kainos (EUR/t) | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indeksas 2005 m.=100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Šaltinis: JAV eksporto statistiniai duomenys ir atrinktų JAV eksportuotojų klausimyno atsakymai |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Kainos (EUR/t)

463

575

600

596

616

Indeksas 2005 m.=100

81

100

104

104

107

Šaltinis: JAV eksporto statistiniai duomenys ir atrinktų JAV eksportuotojų klausimyno atsakymai

| (183) | JAV eksporto statistiniais duomenimis taip pat naudotasi norint nustatyti JAV kilmės subsidijuoto importo kainų tendencijas, ypač 2007 m. ir per TL. Norint parodyti kainų lygį Bendrijos pasienyje, vidutinės eksporto kainos pakoreguotos atsižvelgiant į susijusias gabenimo ir draudimo sąnaudas. Reikėtų pažymėti, kad analizuoto laikotarpio pradžioje, tiksliau 2005 ir 2006 m., o taip pat 2004 m., JAV eksporto statistiniai duomenys, tiksliau pardavimo vertės duomenys, nebuvo visiškai patikimi, nes nustatyta, kad apskaičiuotos vidutinės eksporto kainos buvo neproporcingai didelės, palyginti su bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytomis kainomis. Tokiomis aplinkybėmis tų metų vidutinė JAV eksporto kaina buvo pagrįsta klausimyno atsakymais, kuriuos pateikė atrinkti eksportuojantys JAV gamintojai. |
| --- | --- |

(183)

JAV eksporto statistiniais duomenimis taip pat naudotasi norint nustatyti JAV kilmės subsidijuoto importo kainų tendencijas, ypač 2007 m. ir per TL. Norint parodyti kainų lygį Bendrijos pasienyje, vidutinės eksporto kainos pakoreguotos atsižvelgiant į susijusias gabenimo ir draudimo sąnaudas. Reikėtų pažymėti, kad analizuoto laikotarpio pradžioje, tiksliau 2005 ir 2006 m., o taip pat 2004 m., JAV eksporto statistiniai duomenys, tiksliau pardavimo vertės duomenys, nebuvo visiškai patikimi, nes nustatyta, kad apskaičiuotos vidutinės eksporto kainos buvo neproporcingai didelės, palyginti su bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų nurodytomis kainomis. Tokiomis aplinkybėmis tų metų vidutinė JAV eksporto kaina buvo pagrįsta klausimyno atsakymais, kuriuos pateikė atrinkti eksportuojantys JAV gamintojai.

| (184) | Vidutinės importo iš JAV kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo, o nuo 2005 m. iki TL pabaigos apskritai padidėjo 7 %. |
| --- | --- |

(184)

Vidutinės importo iš JAV kainos nagrinėjamuoju laikotarpiu svyravo, o nuo 2005 m. iki TL pabaigos apskritai padidėjo 7 %.

5.3.2.   Priverstinis kainų mažinimas

| (185) | Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos svertinės vidutinės atrinktų Bendrijos gamintojų pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje palygintos su atitinkamomis svertinėmis vidutinėmis importo iš JAV kainomis, nustatytomis remiantis atrinktų eksportuojančių JAV gamintojų CIF. Prireikus koreguota atsižvelgiant į muitus, sąnaudas po importo ir biodyzelino gamybai naudotų pramonės žaliavų skirtumus (žr. tolesnę konstatuojamąją dalį). |
| --- | --- |

(185)

Siekiant išnagrinėti priverstinį kainų mažinimą, pagal gamintojo kainas EXW sąlygomis pakoreguotos svertinės vidutinės atrinktų Bendrijos gamintojų pardavimo kainos nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje palygintos su atitinkamomis svertinėmis vidutinėmis importo iš JAV kainomis, nustatytomis remiantis atrinktų eksportuojančių JAV gamintojų CIF. Prireikus koreguota atsižvelgiant į muitus, sąnaudas po importo ir biodyzelino gamybai naudotų pramonės žaliavų skirtumus (žr. tolesnę konstatuojamąją dalį).

| (186) | Atlikus tyrimą nustatytos skirtingos nagrinėjamojo produkto rūšys visų pirma remiantis gamybos procese naudojamomis pramonės žaliavomis. Bendrijoje pagrindinė naudojama pramonės žaliava – rapsai, o JAV gamintojai naudoja kitokias pramonės žaliavas, kaip antai sojos pupeles, sareptinius bastučius, alyvpalmes ir pan. Kadangi pramonės žaliavos yra praktiškai pagrindinė nagrinėjamojo produkto gamybos žaliava, manyta, kad reikėtų leisti atlikti koregavimą atsižvelgiant į pramonės žaliavų skirtumus. Šis koregavimas apskaičiuotas taip, kad atitiktų skirtumo tarp susijusių rūšių nagrinėjamojo produkto ir iš rapsų pagamintų rūšių produktų rinkos vertę. Tokiu būdu svertinės vidutinės Bendrijos pramonės pardavimo kainos palygintos su svertine vidutine nagrinėjamojo produkto importo kaina atsižvelgiant į tas pačias pramonės žaliavas (rapsus). |
| --- | --- |

(186)

Atlikus tyrimą nustatytos skirtingos nagrinėjamojo produkto rūšys visų pirma remiantis gamybos procese naudojamomis pramonės žaliavomis. Bendrijoje pagrindinė naudojama pramonės žaliava – rapsai, o JAV gamintojai naudoja kitokias pramonės žaliavas, kaip antai sojos pupeles, sareptinius bastučius, alyvpalmes ir pan. Kadangi pramonės žaliavos yra praktiškai pagrindinė nagrinėjamojo produkto gamybos žaliava, manyta, kad reikėtų leisti atlikti koregavimą atsižvelgiant į pramonės žaliavų skirtumus. Šis koregavimas apskaičiuotas taip, kad atitiktų skirtumo tarp susijusių rūšių nagrinėjamojo produkto ir iš rapsų pagamintų rūšių produktų rinkos vertę. Tokiu būdu svertinės vidutinės Bendrijos pramonės pardavimo kainos palygintos su svertine vidutine nagrinėjamojo produkto importo kaina atsižvelgiant į tas pačias pramonės žaliavas (rapsus).

| (187) | Pagal minėtą metodą JAV ir Bendrijos kainų skirtumas, išreikštas Bendrijos pramonės svertinės vidutinės kainos (gamintojo kainos EXW sąlygomis) procentu, t. y. priverstinio kainų mažinimo skirtumas, sudarė 18,9–33,0 %. |
| --- | --- |

(187)

Pagal minėtą metodą JAV ir Bendrijos kainų skirtumas, išreikštas Bendrijos pramonės svertinės vidutinės kainos (gamintojo kainos EXW sąlygomis) procentu, t. y. priverstinio kainų mažinimo skirtumas, sudarė 18,9–33,0 %.

5.4.   Bendrijos pramonės ekonominė padėtis

| (188) | Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Bendrijos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, analizuotu laikotarpiu turėję poveikio Bendrijos pramonei. |
| --- | --- |

(188)

Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalį nagrinėjant subsidijuoto importo poveikį Bendrijos pramonei buvo įvertinti visi ekonominiai veiksniai, analizuotu laikotarpiu turėję poveikio Bendrijos pramonei.

5.4.1.   Gamybos pajėgumai, gamyba ir pajėgumų naudojimas

4   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Gamybos pajėgumai
  (tonos) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Indeksas 2005 m.=100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Gamyba
  (tonos) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Indeksas 2005 m.=100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Pajėgumų naudojimas | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Indeksas 2005 m.=100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Gamybos pajėgumai

(tonos)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Indeksas 2005 m.=100

58

100

142

238

274

Gamyba

(tonos)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Indeksas 2005 m.=100

58

100

149

225

248

Pajėgumų naudojimas

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Indeksas 2005 m.=100

102

100

106

95

91

Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai

| (189) | Padidėjus suvartojamam kiekiui per analizuotą laikotarpį nuolatos didėjo atrinktų Bendrijos gamintojų gamybos pajėgumai. 2005–2006 m. pajėgumai padidėjo 42 %, 2007 m. – 68 %, o nuo 2007 m. iki TL pabaigos – dar 15 %. Pajėgumai per analizuotą laikotarpį iš viso padidėjo 174 %. Gamybos pajėgumai didėjo dėl naujų investicijų tikintis paklausos didėjimo. |
| --- | --- |

(189)

Padidėjus suvartojamam kiekiui per analizuotą laikotarpį nuolatos didėjo atrinktų Bendrijos gamintojų gamybos pajėgumai. 2005–2006 m. pajėgumai padidėjo 42 %, 2007 m. – 68 %, o nuo 2007 m. iki TL pabaigos – dar 15 %. Pajėgumai per analizuotą laikotarpį iš viso padidėjo 174 %. Gamybos pajėgumai didėjo dėl naujų investicijų tikintis paklausos didėjimo.

| (190) | Iš tiesų Bendrijos pramonės gamybos pajėgumų didėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į Direktyvoje 2003/30/EB nustatytą tikslą, kad biokuras ir kitas atsinaujinantis kuras pagal energijos kiekį sudarytų 5,75 % viso transporto srityje sunaudojamo benzino ir dyzelino kiekio, tiekiamo rinkai iki 2010 m. gruodžio 31 d. Be to, 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad iki 2020 m. visos valstybės narės privalo pasiekti, kad biokuro dalis sudarytų 10 % viso Bendrijos transporto srityje sunaudojamo benzino ir dyzelino kiekio (18). Laikantis šio tikslo Bendrijoje suvartojamas biokuro kiekis iki tų metų padidėtų iki apytikriai 33 mln. naftos ekvivalento tonų. Apskaičiuota, kad 2006 m. gamybos pajėgumai visoje Bendrijoje sudarė tik 6 mln. tonų. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, suprantama, kad Bendrijos gamintojai investavo į papildomus pajėgumus tikėdamiesi paklausos didėjimo. |
| --- | --- |

(190)

Iš tiesų Bendrijos pramonės gamybos pajėgumų didėjimą reikia vertinti atsižvelgiant į Direktyvoje 2003/30/EB nustatytą tikslą, kad biokuras ir kitas atsinaujinantis kuras pagal energijos kiekį sudarytų 5,75 % viso transporto srityje sunaudojamo benzino ir dyzelino kiekio, tiekiamo rinkai iki 2010 m. gruodžio 31 d. Be to, 2007 m. kovo mėn. Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad iki 2020 m. visos valstybės narės privalo pasiekti, kad biokuro dalis sudarytų 10 % viso Bendrijos transporto srityje sunaudojamo benzino ir dyzelino kiekio (18). Laikantis šio tikslo Bendrijoje suvartojamas biokuro kiekis iki tų metų padidėtų iki apytikriai 33 mln. naftos ekvivalento tonų. Apskaičiuota, kad 2006 m. gamybos pajėgumai visoje Bendrijoje sudarė tik 6 mln. tonų. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, suprantama, kad Bendrijos gamintojai investavo į papildomus pajėgumus tikėdamiesi paklausos didėjimo.

| (191) | Bendrijos pramonės gaminamo panašaus produkto kiekis taip pat nuolatos didėjo ir per analizuotą laikotarpį iš viso padidėjo 148 %. |
| --- | --- |

(191)

Bendrijos pramonės gaminamo panašaus produkto kiekis taip pat nuolatos didėjo ir per analizuotą laikotarpį iš viso padidėjo 148 %.

| (192) | Kadangi gamybos apimtis didėjo lėčiau nei gamybos pajėgumai, Bendrijos pramonės pajėgumų naudojimas per analizuotą laikotarpį sumažėjo 9 %. |
| --- | --- |

(192)

Kadangi gamybos apimtis didėjo lėčiau nei gamybos pajėgumai, Bendrijos pramonės pajėgumų naudojimas per analizuotą laikotarpį sumažėjo 9 %.

5.4.2.   Parduotas kiekis, rinkos dalis ir vidutinės vieneto kainos Bendrijoje

5   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Parduotas kiekis
  (tonos) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Indeksas 2005 m.=100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Rinkos dalis | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Indeksas 2005 m.=100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Vidutinės kainos
  (EUR/t) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Indeksas 2005 m.=100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Parduotas kiekis

(tonos)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Indeksas 2005 m.=100

59

100

147

221

243

Rinkos dalis

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Indeksas 2005 m.=100

97

100

95

107

118

Vidutinės kainos

(EUR/t)

655

759

900

892

933

Indeksas 2005 m.=100

86

100

119

118

123

Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai

| (193) | Didėjant suvartojamam kiekiui Bendrijos pramonės parduotas kiekis Bendrijos rinkoje nuolat didėjo – per analizuotą laikotarpį iš viso padidėjo 143 %. Per tą patį laikotarpį Bendrijos pramonės rinkos dalis padidėjo 4,5 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(193)

Didėjant suvartojamam kiekiui Bendrijos pramonės parduotas kiekis Bendrijos rinkoje nuolat didėjo – per analizuotą laikotarpį iš viso padidėjo 143 %. Per tą patį laikotarpį Bendrijos pramonės rinkos dalis padidėjo 4,5 procentinio punkto.

| (194) | Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos Bendrijos rinkoje per analizuotą laikotarpį padidėjo 23 %. Kainos padidėjo dėl to, kad padidėjo žaliavų ir kitos sąnaudos. |
| --- | --- |

(194)

Bendrijos pramonės vidutinės pardavimo kainos Bendrijos rinkoje per analizuotą laikotarpį padidėjo 23 %. Kainos padidėjo dėl to, kad padidėjo žaliavų ir kitos sąnaudos.

5.4.3.   Augimas

| (195) | Bendrijos pramonės augimą rodo kiekio rodikliai – pagaminto bei parduoto kiekio ir ypač rinkos dalies rodikliai. Nors Bendrijos rinkoje suvartojamas kiekis per analizuotą laikotarpį ypatingai padidėjo, atrinktų Bendrijos gamintojų rinkos dalis padidėjo nedaug. Tiksliau nuo 2006 m. iki TL pabaigos atrinktų Bendrijos gamintojų rinkos dalis padidėjo tik 5,8 procentinio punkto. Per tą patį laikotarpį subsidijuotam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo daugiau nei 16 procentinių punktų. Tai, kad Bendrijos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti augančia rinka, apskritai turėjo neigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai. Kai kuriems su žala susijusiems veiksniams, kaip antai gamyba, gamybos pajėgumų naudojimas, našumas, pardavimas, investicijų politika ir investicijų grąža, padarytas labai didelis poveikis. |
| --- | --- |

(195)

Bendrijos pramonės augimą rodo kiekio rodikliai – pagaminto bei parduoto kiekio ir ypač rinkos dalies rodikliai. Nors Bendrijos rinkoje suvartojamas kiekis per analizuotą laikotarpį ypatingai padidėjo, atrinktų Bendrijos gamintojų rinkos dalis padidėjo nedaug. Tiksliau nuo 2006 m. iki TL pabaigos atrinktų Bendrijos gamintojų rinkos dalis padidėjo tik 5,8 procentinio punkto. Per tą patį laikotarpį subsidijuotam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo daugiau nei 16 procentinių punktų. Tai, kad Bendrijos pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti augančia rinka, apskritai turėjo neigiamo poveikio jos ekonominei padėčiai. Kai kuriems su žala susijusiems veiksniams, kaip antai gamyba, gamybos pajėgumų naudojimas, našumas, pardavimas, investicijų politika ir investicijų grąža, padarytas labai didelis poveikis.

5.4.4.   Atsargos

6   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsargos
  (tonos) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Indeksas 2005 m.=100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Atsargos

(tonos)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Indeksas 2005 m.=100

76

100

233

378

399

Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai

| (196) | Per analizuotą laikotarpį biodyzelino atsargos padidėjo apytiksliai 200 %. Atsargų kiekis didėjo per visą analizuotą laikotarpį, kaip ir Bendrijos pramonės pagamintas kiekis, tik atsargų kiekis buvo didesnis. Tačiau manoma, kad su atsargomis susiję duomenys vertinant ekonominę Bendrijos pramonės padėtį nėra labai vertingi, nes biodyzelino negalima laikyti ilgiau nei 6 mėnesius (vidutiniškai jis laikomas tik apie tris mėnesius). |
| --- | --- |

(196)

Per analizuotą laikotarpį biodyzelino atsargos padidėjo apytiksliai 200 %. Atsargų kiekis didėjo per visą analizuotą laikotarpį, kaip ir Bendrijos pramonės pagamintas kiekis, tik atsargų kiekis buvo didesnis. Tačiau manoma, kad su atsargomis susiję duomenys vertinant ekonominę Bendrijos pramonės padėtį nėra labai vertingi, nes biodyzelino negalima laikyti ilgiau nei 6 mėnesius (vidutiniškai jis laikomas tik apie tris mėnesius).

5.4.5.   Pelningumas, investicijos, investicijų grąža, grynųjų pinigų srautas ir pajėgumas padidinti kapitalą

7   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Pelningumas | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Indeksas 2005 m.=100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Investicijos (tūkst. EUR) | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Indeksas 2005 m.=100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Investicijų grąža | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Indeksas 2005 m.=100 | 80 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR) | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Indeksas 2005 m.=100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Pelningumas

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Indeksas 2005 m.=100

51

100

98

31

31

Investicijos (tūkst. EUR)

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Indeksas 2005 m.=100

28

100

335

198

185

Investicijų grąža

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Indeksas 2005 m.=100

80

100

95

20

20

Grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR)

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Indeksas 2005 m.=100

18

100

163

127

138

Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai

| (197) | Atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas nustatytas Bendrijos rinkoje parduodant panašų produktą gautą ikimokestinį grynąjį pelną išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentu. Per analizuotą laikotarpį atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas sumažėjo nuo 18,3 % pelno 2005 m. iki 5,7 % pelno per TL. Tai rodo, kad pelningumas per analizuotą laikotarpį sumažėjo 12,6 procentinio punkto. |
| --- | --- |

(197)

Atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas nustatytas Bendrijos rinkoje parduodant panašų produktą gautą ikimokestinį grynąjį pelną išreiškus tokio pardavimo apyvartos procentu. Per analizuotą laikotarpį atrinktų Bendrijos gamintojų pelningumas sumažėjo nuo 18,3 % pelno 2005 m. iki 5,7 % pelno per TL. Tai rodo, kad pelningumas per analizuotą laikotarpį sumažėjo 12,6 procentinio punkto.

| (198) | Atrinktų Bendrijos gamintojų investicijos į biodyzelino gamybą 2005–2006 m. padidėjo 235 %. Investicijos padidėjo, nes gamybos pajėgumai buvo plečiami tikintis paklausos didėjimo Bendrijoje. Dėl to pažymima, kad investicijos dažniausiai planuojamos mažiausiai dvejiem metams, kol biodyzelino gamykla tampa visiškai veiksnia. Tie patys gamintojai toliau investavo 2007 m. ir per TL, tačiau investicijos buvo mažesnės. Šis laikotarpis sutampa su subsidijuoto importo apimties didėjimu Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(198)

Atrinktų Bendrijos gamintojų investicijos į biodyzelino gamybą 2005–2006 m. padidėjo 235 %. Investicijos padidėjo, nes gamybos pajėgumai buvo plečiami tikintis paklausos didėjimo Bendrijoje. Dėl to pažymima, kad investicijos dažniausiai planuojamos mažiausiai dvejiem metams, kol biodyzelino gamykla tampa visiškai veiksnia. Tie patys gamintojai toliau investavo 2007 m. ir per TL, tačiau investicijos buvo mažesnės. Šis laikotarpis sutampa su subsidijuoto importo apimties didėjimu Bendrijos rinkoje.

| (199) | Atrinktų Bendrijos gamintojų investicijų grąža, rodanti jų ikimokestinius rezultatus biodyzelino gamybai naudoto turto pradinės ir baigiamosios buhalterinės apskaitos knygose nurodytos grynosios vertės procentais, mažėjo, kaip ir pelningumas. Tačiau iš tikrųjų investicijų grąža ypatingai sumažėjo (net 91 procentiniu punktu) per analizuotą laikotarpį. Manoma, kad investicijų grąžos mažėjimas akivaizdžiai rodo blogėjančią Bendrijos pramonės ekonominę padėtį. |
| --- | --- |

(199)

Atrinktų Bendrijos gamintojų investicijų grąža, rodanti jų ikimokestinius rezultatus biodyzelino gamybai naudoto turto pradinės ir baigiamosios buhalterinės apskaitos knygose nurodytos grynosios vertės procentais, mažėjo, kaip ir pelningumas. Tačiau iš tikrųjų investicijų grąža ypatingai sumažėjo (net 91 procentiniu punktu) per analizuotą laikotarpį. Manoma, kad investicijų grąžos mažėjimas akivaizdžiai rodo blogėjančią Bendrijos pramonės ekonominę padėtį.

| (200) | Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės gebėjimu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija – grynųjų pinigų srautas per analizuotą laikotarpį padidėjo 38 %. Pelningumas per tą patį laikotarpį mažėjo, tačiau grynųjų pinigų srautas didėjo iš esmės dėl to, kad padidėjo nusidėvėjimo sąnaudos, į kurias atsižvelgiama nustatant grynųjų pinigų srauto lygį. Kita priežastis – pelnas per nagrinėjamąjį laikotarpį absoliučiąja verte sumažėjo ne tiek daug, kiek apyvarta. Tačiau nuo 2006 m. iki TL pabaigos grynųjų pinigų srautas sumažėjo 15 %, vadinasi analizuoto laikotarpio antroje pusėje, kai Bendrijos rinką pasiekė daugiau subsidijuoto importo, prasidėjo nuosmukis. |
| --- | --- |

(200)

Su grynųjų pinigų srautu (t. y. pramonės gebėjimu pačiai finansuoti savo veiklą) susijusi tendencija – grynųjų pinigų srautas per analizuotą laikotarpį padidėjo 38 %. Pelningumas per tą patį laikotarpį mažėjo, tačiau grynųjų pinigų srautas didėjo iš esmės dėl to, kad padidėjo nusidėvėjimo sąnaudos, į kurias atsižvelgiama nustatant grynųjų pinigų srauto lygį. Kita priežastis – pelnas per nagrinėjamąjį laikotarpį absoliučiąja verte sumažėjo ne tiek daug, kiek apyvarta. Tačiau nuo 2006 m. iki TL pabaigos grynųjų pinigų srautas sumažėjo 15 %, vadinasi analizuoto laikotarpio antroje pusėje, kai Bendrijos rinką pasiekė daugiau subsidijuoto importo, prasidėjo nuosmukis.

5.4.6.   Užimtumas, našumas ir darbo užmokestis

8   lentelė

| | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Užimtumas. Visos darbo dienos ekvivalentas (etatai) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Indeksas 2005 m.=100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Našumas
  (tonų etatui) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Indeksas 2005 m.=100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Darbo užmokestis (EUR etatui) | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Indeksas 2005 m.=100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai |

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Užimtumas. Visos darbo dienos ekvivalentas (etatai)

61

182

278

462

506

Indeksas 2005 m.=100

34

100

153

254

278

Našumas

(tonų etatui)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Indeksas 2005 m.=100

174

100

98

89

89

Darbo užmokestis (EUR etatui)

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Indeksas 2005 m.=100

105

100

91

93

94

Šaltinis: atrinktų Bendrijos gamintojų klausimyno atsakymai

| (201) | Padidėjus pagamintam ir parduotam kiekiui Bendrijos pramonės užimtumas per analizuotą laikotarpį padidėjo 178 %. Pažymima, kad biodyzelino pramonė yra kapitalo imli pramonė, kurios gamybos procese nereikia daug darbo jėgos. |
| --- | --- |

(201)

Padidėjus pagamintam ir parduotam kiekiui Bendrijos pramonės užimtumas per analizuotą laikotarpį padidėjo 178 %. Pažymima, kad biodyzelino pramonė yra kapitalo imli pramonė, kurios gamybos procese nereikia daug darbo jėgos.

| (202) | Per analizuotą laikotarpį vidutinis darbo užmokestis sumažėjo 6 %. Taip įvyko dėl to, kad papildomi darbuotojai, kuriuos analizuoto laikotarpio pabaigoje pasamdė Bendrijos pramonė gamybai plėsti, galėjo būti mažiau kvalifikuoti. |
| --- | --- |

(202)

Per analizuotą laikotarpį vidutinis darbo užmokestis sumažėjo 6 %. Taip įvyko dėl to, kad papildomi darbuotojai, kuriuos analizuoto laikotarpio pabaigoje pasamdė Bendrijos pramonė gamybai plėsti, galėjo būti mažiau kvalifikuoti.

| (203) | Nuo 2005 m. iki TL pabaigos našumas sumažėjo 11 %. |
| --- | --- |

(203)

Nuo 2005 m. iki TL pabaigos našumas sumažėjo 11 %.

5.4.7.   Faktinio subsidijavimo skirtumo dydis ir atsigavimas po ankstesnio subsidijavimo

| (204) | Eksportuojančių JAV gamintojų subsidijavimo skirtumai yra nurodyti dalyje apie subsidijavimą ir yra daug didesni už de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į subsidijuoto importo kiekį ir kainas, faktinio subsidijavimo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu. |
| --- | --- |

(204)

Eksportuojančių JAV gamintojų subsidijavimo skirtumai yra nurodyti dalyje apie subsidijavimą ir yra daug didesni už de minimis lygį. Be to, atsižvelgiant į subsidijuoto importo kiekį ir kainas, faktinio subsidijavimo skirtumo poveikio negalima laikyti nereikšmingu.

5.4.8.   Neatrinkti Bendrijos gamintojai

| (205) | Išanalizavus Bendrijos rinkos duomenis paaiškėjo, kad neatrinkti Bendrijos gamintojai ir 162 konstatuojamojoje dalyje nurodyti gamintojai, parduodami jų pačių pagamintą biodyzeliną, Bendrijos rinkoje per analizuotą laikotarpį neteko didelės rinkos dalies. Apskaičiuota, kad šie gamintojai per analizuotą laikotarpį prarado daugiau nei 20 procentinių punktų rinkos dalies. |
| --- | --- |

(205)

Išanalizavus Bendrijos rinkos duomenis paaiškėjo, kad neatrinkti Bendrijos gamintojai ir 162 konstatuojamojoje dalyje nurodyti gamintojai, parduodami jų pačių pagamintą biodyzeliną, Bendrijos rinkoje per analizuotą laikotarpį neteko didelės rinkos dalies. Apskaičiuota, kad šie gamintojai per analizuotą laikotarpį prarado daugiau nei 20 procentinių punktų rinkos dalies.

| (206) | Iš skundo pateikėjo pateiktos informacijos paaiškėjo, kad daugelis šių bendrovių arba baigė veiklą, susijusią su biodyzelinu, arba ją sumažino ir negalėjo tinkamai bendradarbiauti atliekant tyrimą. |
| --- | --- |

(206)

Iš skundo pateikėjo pateiktos informacijos paaiškėjo, kad daugelis šių bendrovių arba baigė veiklą, susijusią su biodyzelinu, arba ją sumažino ir negalėjo tinkamai bendradarbiauti atliekant tyrimą.

| (207) | Be to, kai kurios bendrovės, kurios pateikė informaciją vykdant atranką, nurodė, kad dėl importo mažomis kainomis iš JAV turėjo sumažinti gamybą ir darbuotojų skaičių. Panašių pastabų pateikė kiti gamintojai, kurie buvo pasirengę pradėti gamybą, bet patekimą į rinką turėjo atidėti, nes labai padidėjo importo mažomis kainomis iš JAV kiekis, ypač per TL. |
| --- | --- |

(207)

Be to, kai kurios bendrovės, kurios pateikė informaciją vykdant atranką, nurodė, kad dėl importo mažomis kainomis iš JAV turėjo sumažinti gamybą ir darbuotojų skaičių. Panašių pastabų pateikė kiti gamintojai, kurie buvo pasirengę pradėti gamybą, bet patekimą į rinką turėjo atidėti, nes labai padidėjo importo mažomis kainomis iš JAV kiekis, ypač per TL.

| (208) | Minėti duomenys, susiję su neatrinktais gamintojais, sustiprintų išvadas dėl atrinktiems Bendrijos gamintojams padarytos žalos. |
| --- | --- |

(208)

Minėti duomenys, susiję su neatrinktais gamintojais, sustiprintų išvadas dėl atrinktiems Bendrijos gamintojams padarytos žalos.

5.5.   Išvada dėl žalos

| (209) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad didėjant paklausai atrinktų Bendrijos gamintojų padėtis (kiekio rodikliai) per analizuotą laikotarpį pagerėjo – gamyba padidėjo 150 %, gamybos pajėgumai – 174 %, o parduotas kiekis – 143 %. Be to, atrinktų Bendrijos gamintojų rinkos dalis padidėjo nuo 25,3 % 2005 m. iki 29,8 % per TL, tiksliau vidutiniškai 4,5 procentinio punkto. Užimtumas ir investicijos taip pat padidėjo, nes per tą laikotarpį padidėjo biodyzelino paklausa Bendrijos rinkoje. Tačiau pagamintas kiekis nepadidėjo tiek, kiek paaugo rinka, todėl per analizuotą laikotarpį gamybos pajėgumų naudojimas sumažėjo 9 %, o našumas – 11 %. |
| --- | --- |

(209)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad didėjant paklausai atrinktų Bendrijos gamintojų padėtis (kiekio rodikliai) per analizuotą laikotarpį pagerėjo – gamyba padidėjo 150 %, gamybos pajėgumai – 174 %, o parduotas kiekis – 143 %. Be to, atrinktų Bendrijos gamintojų rinkos dalis padidėjo nuo 25,3 % 2005 m. iki 29,8 % per TL, tiksliau vidutiniškai 4,5 procentinio punkto. Užimtumas ir investicijos taip pat padidėjo, nes per tą laikotarpį padidėjo biodyzelino paklausa Bendrijos rinkoje. Tačiau pagamintas kiekis nepadidėjo tiek, kiek paaugo rinka, todėl per analizuotą laikotarpį gamybos pajėgumų naudojimas sumažėjo 9 %, o našumas – 11 %.

| (210) | Pagrindiniai su atrinktų Bendrijos gamintojų finansine padėtimi susiję rodikliai per analizuotą laikotarpį pablogėjo. Našumas sumažėjo nuo apytikriai 18 % 2005–2006 m. iki mažiau nei 6 % per TL. Nepaisant atrinktų Bendrijos gamintojų gebėjimo patiems finansuoti savo veiklą, ypač dėl to, kad padidėjo grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža per TL labai sumažėjo – net 80 %. |
| --- | --- |

(210)

Pagrindiniai su atrinktų Bendrijos gamintojų finansine padėtimi susiję rodikliai per analizuotą laikotarpį pablogėjo. Našumas sumažėjo nuo apytikriai 18 % 2005–2006 m. iki mažiau nei 6 % per TL. Nepaisant atrinktų Bendrijos gamintojų gebėjimo patiems finansuoti savo veiklą, ypač dėl to, kad padidėjo grynųjų pinigų srautas, investicijų grąža per TL labai sumažėjo – net 80 %.

| (211) | Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad 2005–2007 m. ir nuo 2005 m. iki TL pabaigos labai padidėjo atrinktų Bendrijos gamintojų sąnaudos – atitinkamai 36 ir 42 %, nes padidėjo pramonės žaliavų, kurios sudaro apie 80 % visų biodyzelino sąnaudų, kainos (iš esmės rapsų ir sojų aliejaus kainos). Šių padidėjusių sąnaudų nebuvo galima visiškai perkelti pirkėjams Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(211)

Be to, atlikus tyrimą nustatyta, kad 2005–2007 m. ir nuo 2005 m. iki TL pabaigos labai padidėjo atrinktų Bendrijos gamintojų sąnaudos – atitinkamai 36 ir 42 %, nes padidėjo pramonės žaliavų, kurios sudaro apie 80 % visų biodyzelino sąnaudų, kainos (iš esmės rapsų ir sojų aliejaus kainos). Šių padidėjusių sąnaudų nebuvo galima visiškai perkelti pirkėjams Bendrijos rinkoje.

| (212) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad visa Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje. |
| --- | --- |

(212)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad visa Bendrijos pramonė patyrė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 5 dalyje.

6.   PRIEŽASTINIS RYŠYS

6.1.   Įžanga

| (213) | Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl JAV kilmės subsidijuoto importo Bendrijos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su subsidijuotu importu nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui. |
| --- | --- |

(213)

Pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar dėl JAV kilmės subsidijuoto importo Bendrijos pramonei padaryta tokia žala, kad ją būtų galima laikyti materialine. Taip pat nagrinėti kiti, su subsidijuotu importu nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta subsidijuotam importui.

6.2.   Subsidijuoto importo poveikis

| (214) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad per analizuotą laikotarpį labai padidėjo, tiksliau – 100 kartų, subsidijuoto importo mažomis kainomis iš JAV kiekis. Dėl to tokiam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo net 16,8 procentinio punkto – nuo 0,4 % 2005 m. iki 17,2 % per TL. Norint parodyti, kokį didelį poveikį Bendrijai padarė didelis subsidijuoto importo iš JAV kiekis, pažymima, kad rinkos dalis 16,8 procentinio punkto padidėjo per 15 mėnesių. |
| --- | --- |

(214)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad per analizuotą laikotarpį labai padidėjo, tiksliau – 100 kartų, subsidijuoto importo mažomis kainomis iš JAV kiekis. Dėl to tokiam importui tenkanti rinkos dalis padidėjo net 16,8 procentinio punkto – nuo 0,4 % 2005 m. iki 17,2 % per TL. Norint parodyti, kokį didelį poveikį Bendrijai padarė didelis subsidijuoto importo iš JAV kiekis, pažymima, kad rinkos dalis 16,8 procentinio punkto padidėjo per 15 mėnesių.

| (215) | Tuo pačiu metu, nepaisant labai padidėjusio suvartojamo kiekio, Bendrijos pramonė jai tenkančią rinkos dalį jos pagrindinėje rinkoje per analizuotą laikotarpį sugebėjo padidinti tik 4,5 procentinio punkto. Atlikus tyrimą nustatyta, kad taip atsitiko tik dėl to, kad Bendrijos gamintojai per analizuotą laikotarpį nutraukė gamybą arba ją sumažino. |
| --- | --- |

(215)

Tuo pačiu metu, nepaisant labai padidėjusio suvartojamo kiekio, Bendrijos pramonė jai tenkančią rinkos dalį jos pagrindinėje rinkoje per analizuotą laikotarpį sugebėjo padidinti tik 4,5 procentinio punkto. Atlikus tyrimą nustatyta, kad taip atsitiko tik dėl to, kad Bendrijos gamintojai per analizuotą laikotarpį nutraukė gamybą arba ją sumažino.

| (216) | Subsidijuoto importo vidutinė kaina nuo 2005 m. iki TL pabaigos padidėjo 7 %, tačiau per tą patį laikotarpį buvo gerokai mažesnė už Bendrijos pramonės kainas. Taigi dėl subsidijuoto importo kainų buvo priverstinai sumažintos Bendrijos pramonės kainos – vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL buvo 25 %. |
| --- | --- |

(216)

Subsidijuoto importo vidutinė kaina nuo 2005 m. iki TL pabaigos padidėjo 7 %, tačiau per tą patį laikotarpį buvo gerokai mažesnė už Bendrijos pramonės kainas. Taigi dėl subsidijuoto importo kainų buvo priverstinai sumažintos Bendrijos pramonės kainos – vidutinis priverstinio kainų mažinimo skirtumas per TL buvo 25 %.

| (217) | Dėl didelio subsidijuoto importo mažomis kainomis kiekio Bendrijos rinkoje daromas spaudimas neleido Bendrijos pramonei nustatyti tokių pardavimo kainų, kurios atitiktų rinkos sąlygas ir padidėjusias sąnaudas. Iš tiesų vidutinės Bendrijos pramonės biodyzelinui gaminti naudotų pramonės žaliavų kainos per TL buvo 25 % didesnės nei 2006 m. Bendrijos pramonė pirkėjams galėjo perkelti tik 4 % padidėjusias kainas, o visos Bendrijos pramonės sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo 20 %. Reikia pažymėti, kad JAV gamintojų naudotų pagrindinių pramonės žaliavų, tiksliau sojų aliejaus, kaina per tą patį laikotarpį taip pat gerokai padidėjo. Tačiau, kaip nurodyta 211 konstatuojamojoje dalyje, šis sąnaudų padidėjimas subsidijuoto importo kainose neatsispindėjo. |
| --- | --- |

(217)

Dėl didelio subsidijuoto importo mažomis kainomis kiekio Bendrijos rinkoje daromas spaudimas neleido Bendrijos pramonei nustatyti tokių pardavimo kainų, kurios atitiktų rinkos sąlygas ir padidėjusias sąnaudas. Iš tiesų vidutinės Bendrijos pramonės biodyzelinui gaminti naudotų pramonės žaliavų kainos per TL buvo 25 % didesnės nei 2006 m. Bendrijos pramonė pirkėjams galėjo perkelti tik 4 % padidėjusias kainas, o visos Bendrijos pramonės sąnaudos per tą patį laikotarpį padidėjo 20 %. Reikia pažymėti, kad JAV gamintojų naudotų pagrindinių pramonės žaliavų, tiksliau sojų aliejaus, kaina per tą patį laikotarpį taip pat gerokai padidėjo. Tačiau, kaip nurodyta 211 konstatuojamojoje dalyje, šis sąnaudų padidėjimas subsidijuoto importo kainose neatsispindėjo.

| (218) | Norint tiksliau įrodyti labai padidėjusio subsidijuoto importo mažomis kainomis iš JAV kiekio ir Bendrijos pramonei padarytos žalos priežastinį ryšį, palyginta Bendrijos pramonės padėtis 2005–2006 m., kai subsidijuoto importo nebūta, ir rinkos padėtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos, kai labai padidėjo subsidijuoto importo kiekis. |
| --- | --- |

(218)

Norint tiksliau įrodyti labai padidėjusio subsidijuoto importo mažomis kainomis iš JAV kiekio ir Bendrijos pramonei padarytos žalos priežastinį ryšį, palyginta Bendrijos pramonės padėtis 2005–2006 m., kai subsidijuoto importo nebūta, ir rinkos padėtis nuo 2006 m. iki TL pabaigos, kai labai padidėjo subsidijuoto importo kiekis.

| (219) | 2005–2006 m., kai Bendrijos rinkoje nebuvo subsidijuoto importo, suvartojamas kiekis padidėjo apytikriai 1,8 mln. tonų. Visi Bendrijos gamintojai galėjo rengti verslo planus, tikėdamiesi greitai augančios palankios rinkos. Tuo laikotarpiu kainos padidėjo 19 %, o Bendrijos pramonės pelnas buvo 18,3 %. 2007 m. ir per TL padėtis visiškai pasikeitė. Į rinką pradėjo skverbtis subsidijuotas importas mažomis kainomis iš JAV. Nors rinka ir toliau plėtėsi bei padidėjo 1,6 mln. tonų, tačiau didžiąją šios išsiplėtusios rinkos dalį (daugiau nei 1 mln. tonų) užėmė subsidijuotas importas iš JAV. Bendrijos pramonei atiteko tik nedidelė rinkos dalis, pagrindinės biodyzelino gamybos sąnaudos padidėjo net 25 %, tačiau vidutinė pardavimo kaina per tą patį laikotarpį padidėjo tik apytikriai 4 %. Todėl jos bendra ekonominė ir finansinė padėtis per TL pablogėjo, nes pelnas sumažėjo net iki 6 % nuo apyvartos. |
| --- | --- |

(219)

2005–2006 m., kai Bendrijos rinkoje nebuvo subsidijuoto importo, suvartojamas kiekis padidėjo apytikriai 1,8 mln. tonų. Visi Bendrijos gamintojai galėjo rengti verslo planus, tikėdamiesi greitai augančios palankios rinkos. Tuo laikotarpiu kainos padidėjo 19 %, o Bendrijos pramonės pelnas buvo 18,3 %. 2007 m. ir per TL padėtis visiškai pasikeitė. Į rinką pradėjo skverbtis subsidijuotas importas mažomis kainomis iš JAV. Nors rinka ir toliau plėtėsi bei padidėjo 1,6 mln. tonų, tačiau didžiąją šios išsiplėtusios rinkos dalį (daugiau nei 1 mln. tonų) užėmė subsidijuotas importas iš JAV. Bendrijos pramonei atiteko tik nedidelė rinkos dalis, pagrindinės biodyzelino gamybos sąnaudos padidėjo net 25 %, tačiau vidutinė pardavimo kaina per tą patį laikotarpį padidėjo tik apytikriai 4 %. Todėl jos bendra ekonominė ir finansinė padėtis per TL pablogėjo, nes pelnas sumažėjo net iki 6 % nuo apyvartos.

| (220) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad subsidijuotas importas mažomis kainomis iš JAV, dėl kurio per TL Bendrijos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos ir kurio apimtis labai padidėjo, turėjo lemiamą įtaką Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai, kurią rodo jos finansinės padėties blogėjimas per TL. |
| --- | --- |

(220)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad subsidijuotas importas mažomis kainomis iš JAV, dėl kurio per TL Bendrijos pramonės kainos buvo gerokai priverstinai sumažintos ir kurio apimtis labai padidėjo, turėjo lemiamą įtaką Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai, kurią rodo jos finansinės padėties blogėjimas per TL.

6.3.   Kitų veiksnių poveikis

6.3.1.   Importas iš kitų trečiųjų šalių

9   lentelė

| Kitos trečiosios šalys | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | TL |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Iš viso importuota
  (tonos) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Indeksas | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Rinkos dalis | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Indeksas 2005 m.=100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Šaltinis: skundo pateikėjo pateikta informacija |

Kitos trečiosios šalys

2004 m.

2005 m.

2006 m.

2007 m.

TL

Iš viso importuota

(tonos)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Indeksas

0

100

183

482

493

Rinkos dalis

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Indeksas 2005 m.=100

0

100

122

244

244

Šaltinis: skundo pateikėjo pateikta informacija

| (221) | Importo iš trečiųjų šalių kiekio nebuvo galima tiksliai nustatyti dėl 171 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Taigi pirmiau lentelėje pateikti duomenys pagrįsti skundo pateikėjo pateiktais skaičiavimais. |
| --- | --- |

(221)

Importo iš trečiųjų šalių kiekio nebuvo galima tiksliai nustatyti dėl 171 konstatuojamojoje dalyje nurodytų priežasčių. Taigi pirmiau lentelėje pateikti duomenys pagrįsti skundo pateikėjo pateiktais skaičiavimais.

| (222) | Importo iš trečiųjų šalių, kurios nėra susijusios su šiuo tyrimu, kiekis padidėjo nuo apytikriai 30 000 tonų 2005 m. iki 147 812 tonų per TL. Dėl to per tą patį laikotarpį šiek tiek padidėjo rinkos dalis, tiksliau 1,3 procentinio punkto. Todėl padaryta preliminari išvada, kad importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai galėjo būti tik nereikšmingas. |
| --- | --- |

(222)

Importo iš trečiųjų šalių, kurios nėra susijusios su šiuo tyrimu, kiekis padidėjo nuo apytikriai 30 000 tonų 2005 m. iki 147 812 tonų per TL. Dėl to per tą patį laikotarpį šiek tiek padidėjo rinkos dalis, tiksliau 1,3 procentinio punkto. Todėl padaryta preliminari išvada, kad importo iš kitų trečiųjų šalių poveikis Bendrijos pramonės patirtai materialinei žalai galėjo būti tik nereikšmingas.

6.3.2.   Paklausos raida

| (223) | Atsižvelgiant į tai, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį ir analizuotą laikotarpį paklausa labai padidėjo, negalima teigti, kad Bendrijos pramonė materialinę žalą per TL patyrė dėl to, kad paklausa Bendrijos rinkoje nuo 2007 m. iki TL pabaigos nežymiai sumažėjo (-0,5 %). |
| --- | --- |

(223)

Atsižvelgiant į tai, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį ir analizuotą laikotarpį paklausa labai padidėjo, negalima teigti, kad Bendrijos pramonė materialinę žalą per TL patyrė dėl to, kad paklausa Bendrijos rinkoje nuo 2007 m. iki TL pabaigos nežymiai sumažėjo (-0,5 %).

6.3.3.   Viešosios politikos sprendimai

| (224) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Vokietijoje iš naujo nustatyti energijos mokesčiai už biodyzeliną (19) galėjo neigiamai paveikti ekonominę Bendrijos gamintojų, kurie tiekia produktą tai valstybei narei, padėtį. |
| --- | --- |

(224)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad Vokietijoje iš naujo nustatyti energijos mokesčiai už biodyzeliną (19) galėjo neigiamai paveikti ekonominę Bendrijos gamintojų, kurie tiekia produktą tai valstybei narei, padėtį.

| (225) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš tiesų Vokietijoje naudojamam grynam biokurui nuo 1999 m. taikytos mokesčių lengvatos, kurios nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d. buvo sumažintos. Tačiau 2007 m. sausio 1 d. nustatytas privalomas maišymo reikalavimas (20), kuriuo nustatyta 4,4 % biodyzelino kvota, apskaičiuota remiantis viso benzino ir dyzelino Vokietijos rinkos transporto srityje energijos kiekiu. Šios kvotos nesilaikantys ūkinės veiklos vykdytojai turi mokėti 0,60 EUR baudą už litrą biodyzelino, kuris neatitinka kvotos. Pasirodo, kad iš esmės šiuo privalomu maišymo reikalavimu kompensuojami tariami pardavimo nuostoliai ir subalansuojami lengvatų sumažinimai. Iš tikrųjų, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Bendrijos gamintojų, kurie produktą tiekia Vokietijos rinkai, parduotas kiekis nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo 68 %. |
| --- | --- |

(225)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad iš tiesų Vokietijoje naudojamam grynam biokurui nuo 1999 m. taikytos mokesčių lengvatos, kurios nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d. buvo sumažintos. Tačiau 2007 m. sausio 1 d. nustatytas privalomas maišymo reikalavimas (20), kuriuo nustatyta 4,4 % biodyzelino kvota, apskaičiuota remiantis viso benzino ir dyzelino Vokietijos rinkos transporto srityje energijos kiekiu. Šios kvotos nesilaikantys ūkinės veiklos vykdytojai turi mokėti 0,60 EUR baudą už litrą biodyzelino, kuris neatitinka kvotos. Pasirodo, kad iš esmės šiuo privalomu maišymo reikalavimu kompensuojami tariami pardavimo nuostoliai ir subalansuojami lengvatų sumažinimai. Iš tikrųjų, atlikus tyrimą nustatyta, kad atrinktų Bendrijos gamintojų, kurie produktą tiekia Vokietijos rinkai, parduotas kiekis nuo 2006 m. iki TL pabaigos padidėjo 68 %.

| (226) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, manoma, kad dėl Bendrijos valstybių valdžios institucijų priimtų sprendimų negalima nutraukti subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio. |
| --- | --- |

(226)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, manoma, kad dėl Bendrijos valstybių valdžios institucijų priimtų sprendimų negalima nutraukti subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio.

6.3.4.   Laisvi Bendrijos gamintojų gamybos pajėgumai

| (227) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad daug bendrovių Bendrijoje, paskatintos viešosios politikos priemonių biodyzelino gamybai skatinti, nusprendė investuoti į turimų gamybos pajėgumų plėtojimą ir naujas gamyklas. Ta šalis teigė, kad per TL biodyzelino gamybos pajėgumai Bendrijoje buvo 11,5 mln. tonų. Be to, ji teigė, kad suvartojamo kiekio raida nepateisino lūkesčių, todėl didelė gamybos pajėgumų dalis buvo nenaudojama ir būtų toliau likusi nenaudojama, net jei ir nebūtų importo iš JAV. Dėl to susijusios nuolatinės išlaidos turėjo neigiamo poveikio Bendrijos gamintojų pelningumui, investicijų grąžai ir grynųjų pinigų srautui. |
| --- | --- |

(227)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad daug bendrovių Bendrijoje, paskatintos viešosios politikos priemonių biodyzelino gamybai skatinti, nusprendė investuoti į turimų gamybos pajėgumų plėtojimą ir naujas gamyklas. Ta šalis teigė, kad per TL biodyzelino gamybos pajėgumai Bendrijoje buvo 11,5 mln. tonų. Be to, ji teigė, kad suvartojamo kiekio raida nepateisino lūkesčių, todėl didelė gamybos pajėgumų dalis buvo nenaudojama ir būtų toliau likusi nenaudojama, net jei ir nebūtų importo iš JAV. Dėl to susijusios nuolatinės išlaidos turėjo neigiamo poveikio Bendrijos gamintojų pelningumui, investicijų grąžai ir grynųjų pinigų srautui.

| (228) | Šiuo atžvilgiu pažymima, kad atliekant tyrimą dėmesys buvo skirtas Bendrijos gamintojų padėčiai. Net jeigu ir tiesa, kad Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai (+ 189 %) padidėjo iš dalies daugiau nei paklausa (+ 106 %), reikia pažymėti, kad pagrindinė su sąnaudomis susijusi varomoji jėga biodyzelino gamyboje – kintamosios išlaidos. Iš tiesų, kaip nurodyta 211 konstatuojamojoje dalyje, biodyzelino gamyboje žaliavos sudaro 80 % visų sąnaudų. Išsamiau nagrinėjant šį tvirtinimą paaiškėjo, kad nuolatinės išlaidos gaminant ir parduodant biodyzeliną sudarė tik 6 % visų sąnaudų. Taigi, jokiu tariamu dėl nepanaudotų pajėgumų padidėjusių nuolatinių išlaidų poveikiu negalima paaiškinti, kodėl per TL labai pablogėjo Bendrijos pramonės finansinė padėtis. |
| --- | --- |

(228)

Šiuo atžvilgiu pažymima, kad atliekant tyrimą dėmesys buvo skirtas Bendrijos gamintojų padėčiai. Net jeigu ir tiesa, kad Bendrijos pramonės gamybos pajėgumai (+ 189 %) padidėjo iš dalies daugiau nei paklausa (+ 106 %), reikia pažymėti, kad pagrindinė su sąnaudomis susijusi varomoji jėga biodyzelino gamyboje – kintamosios išlaidos. Iš tiesų, kaip nurodyta 211 konstatuojamojoje dalyje, biodyzelino gamyboje žaliavos sudaro 80 % visų sąnaudų. Išsamiau nagrinėjant šį tvirtinimą paaiškėjo, kad nuolatinės išlaidos gaminant ir parduodant biodyzeliną sudarė tik 6 % visų sąnaudų. Taigi, jokiu tariamu dėl nepanaudotų pajėgumų padidėjusių nuolatinių išlaidų poveikiu negalima paaiškinti, kodėl per TL labai pablogėjo Bendrijos pramonės finansinė padėtis.

| (229) | Be to, reikia pastebėti, kad, kaip nurodyta 4 lentelėje, atrinktų Bendrijos gamintojų pajėgumų naudojimo norma per TL buvo 80 %. Taigi, atrinktų Bendrijos gamintojų atveju nebuvo matyti tariamai perteklinių gamybos pajėgumų Bendrijoje. |
| --- | --- |

(229)

Be to, reikia pastebėti, kad, kaip nurodyta 4 lentelėje, atrinktų Bendrijos gamintojų pajėgumų naudojimo norma per TL buvo 80 %. Taigi, atrinktų Bendrijos gamintojų atveju nebuvo matyti tariamai perteklinių gamybos pajėgumų Bendrijoje.

| (230) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, manoma, kad jei nepanaudoti gamybos pajėgumai ir turėjo neigiamo poveikio Bendrijos pramonei, tas poveikis nebuvo toks didelis, kad dėl jo būtų nutrauktas subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. |
| --- | --- |

(230)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, manoma, kad jei nepanaudoti gamybos pajėgumai ir turėjo neigiamo poveikio Bendrijos pramonei, tas poveikis nebuvo toks didelis, kad dėl jo būtų nutrauktas subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys.

6.3.5.   Padidėjusi pramonės žaliavų paklausa ir didėjančios kainos

| (231) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad dėl padidėjusios rapsų ir rapsų aliejaus paklausos labai padidėjo žaliavų kainos Bendrijoje. Tuo, kad Bendrijos gamintojai rapsų aliejų naudoja kaip pagrindinę žaliavą, būtų galima paaiškinti, kodėl jie galbūt patyrė didesnę žalą, nei kiti gamintojai, kurie biodyzelinui gaminti naudoja kitus aliejus, pavyzdžiui, sojų ar alyvpalmių aliejų. |
| --- | --- |

(231)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad dėl padidėjusios rapsų ir rapsų aliejaus paklausos labai padidėjo žaliavų kainos Bendrijoje. Tuo, kad Bendrijos gamintojai rapsų aliejų naudoja kaip pagrindinę žaliavą, būtų galima paaiškinti, kodėl jie galbūt patyrė didesnę žalą, nei kiti gamintojai, kurie biodyzelinui gaminti naudoja kitus aliejus, pavyzdžiui, sojų ar alyvpalmių aliejų.

| (232) | Pirmiausia pažymima, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog atrinkti Bendrijos gamintojai biodyzelinui gaminti naudojo ir kitus aliejus (sojų, alyvpalmių, saulėgrąžų) bei kartais gyvūninius riebalus, o ne tik rapsų aliejų. |
| --- | --- |

(232)

Pirmiausia pažymima, kad atlikus tyrimą nustatyta, jog atrinkti Bendrijos gamintojai biodyzelinui gaminti naudojo ir kitus aliejus (sojų, alyvpalmių, saulėgrąžų) bei kartais gyvūninius riebalus, o ne tik rapsų aliejų.

| (233) | Be to, 211 konstatuojamojoje dalyje iš tiesų pripažįstama, kad per analizuotą laikotarpį Bendrijos pramonės žaliavų sąnaudos labai padidėjo. Tačiau šiuos pokyčius reikia vertinti atsižvelgiant į bendrą žemės ūkio produktų kainų padidėjimą visame pasaulyje, be to, šiuo atžvilgiu pažymima, kad sojų aliejaus (pagrindinės pramonės žaliavos, kurią naudojo nagrinėjamosios šalies gamintojai) kainos per tą patį laikotarpį dar daugiau padidėjo. Taigi pramonės žaliavų kainos padidėjimas poveikio turėjo visų rūšių biodyzelinui. |
| --- | --- |

(233)

Be to, 211 konstatuojamojoje dalyje iš tiesų pripažįstama, kad per analizuotą laikotarpį Bendrijos pramonės žaliavų sąnaudos labai padidėjo. Tačiau šiuos pokyčius reikia vertinti atsižvelgiant į bendrą žemės ūkio produktų kainų padidėjimą visame pasaulyje, be to, šiuo atžvilgiu pažymima, kad sojų aliejaus (pagrindinės pramonės žaliavos, kurią naudojo nagrinėjamosios šalies gamintojai) kainos per tą patį laikotarpį dar daugiau padidėjo. Taigi pramonės žaliavų kainos padidėjimas poveikio turėjo visų rūšių biodyzelinui.

| (234) | Rinkoje, kurioje vyrauja veiksminga konkurencija, reikėtų tikėtis, kad gamintojai turėtų sugebėti atgauti padidėjusias sąnaudas ir perkelti jas į rinką. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl didelio subsidijuoto importo mažomis kainomis kiekio Bendrijos rinkoje daromas spaudimas neleido Bendrijos gamintojams nustatyti tokių pardavimo kainų, kurios atitiktų rinkos sąlygas ir padidėjusias sąnaudas. Kaip minėta, pagrindinės JAV gamintojų pramonės žaliavos, tiksliau sojų aliejus, per analizuotą laikotarpį taip pat labai pabrango. Tačiau padidėjusios sąnaudos JAV neatsispindėjo subsidijuoto importo Bendrijos rinkoje kainose. |
| --- | --- |

(234)

Rinkoje, kurioje vyrauja veiksminga konkurencija, reikėtų tikėtis, kad gamintojai turėtų sugebėti atgauti padidėjusias sąnaudas ir perkelti jas į rinką. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad dėl didelio subsidijuoto importo mažomis kainomis kiekio Bendrijos rinkoje daromas spaudimas neleido Bendrijos gamintojams nustatyti tokių pardavimo kainų, kurios atitiktų rinkos sąlygas ir padidėjusias sąnaudas. Kaip minėta, pagrindinės JAV gamintojų pramonės žaliavos, tiksliau sojų aliejus, per analizuotą laikotarpį taip pat labai pabrango. Tačiau padidėjusios sąnaudos JAV neatsispindėjo subsidijuoto importo Bendrijos rinkoje kainose.

| (235) | Tokiomis aplinkybėmis dėl žaliavų kainų padidėjimo negalima nutraukti priežastinio ryšio tarp subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos. |
| --- | --- |

(235)

Tokiomis aplinkybėmis dėl žaliavų kainų padidėjimo negalima nutraukti priežastinio ryšio tarp subsidijuoto importo ir Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos.

6.3.6.   Mineralinio dyzelino kainų raida

| (236) | Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad dėl artimo mineralinio dyzelino ir biodyzelino kainų santykio, padidėjus biodyzelino kainoms (jos padidėjo daugiau nei mineralinio dyzelino kainos), ypač Vokietijoje, galėjo sumažėti gamintojų, kurie tiekia šios valstybės narės rinkai, parduodamas kiekis. |
| --- | --- |

(236)

Viena suinteresuotoji šalis tvirtino, kad dėl artimo mineralinio dyzelino ir biodyzelino kainų santykio, padidėjus biodyzelino kainoms (jos padidėjo daugiau nei mineralinio dyzelino kainos), ypač Vokietijoje, galėjo sumažėti gamintojų, kurie tiekia šios valstybės narės rinkai, parduodamas kiekis.

| (237) | Pirmiausiai pažymima, kad minėta šalis nepateikė šį tvirtinimą pagrindžiančios informacijos. Be to, priešingai nei tvirtino ši šalis, atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonės parduodamas kiekis ir rinkos dalis per analizuotą laikotarpį padidėjo. Be to, žaliavinės naftos kainos kotiruojamos pasauliniu mastu, todėl nagrinėjamojo produkto pardavimui turėjo būti padarytas toks pat poveikis, kaip Bendrijos gaminamo biodyzelino pardavimui. |
| --- | --- |

(237)

Pirmiausiai pažymima, kad minėta šalis nepateikė šį tvirtinimą pagrindžiančios informacijos. Be to, priešingai nei tvirtino ši šalis, atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonės parduodamas kiekis ir rinkos dalis per analizuotą laikotarpį padidėjo. Be to, žaliavinės naftos kainos kotiruojamos pasauliniu mastu, todėl nagrinėjamojo produkto pardavimui turėjo būti padarytas toks pat poveikis, kaip Bendrijos gaminamo biodyzelino pardavimui.

| (238) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, šis argumentas turėjo būti atmestas. |
| --- | --- |

(238)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, šis argumentas turėjo būti atmestas.

6.3.7.   Bendrijos biodyzelino gamyklų vietos svarba

| (239) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad bet kurio biodyzelino gamintojo vieta yra svarbus veiksnys konkurencijos prasme, ir nurodė Vokietiją kaip pavyzdį, kad biodyzelino gamintojai, įsikūrę be išėjimo į jūrą, susiduria su didesnėmis gabenimo sąnaudomis, nes visi stambieji pirkėjai, visų pirma naftos perdirbimo įmonės ir jų maišymo įrenginiai, yra įsikūrę prie kranto. |
| --- | --- |

(239)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad bet kurio biodyzelino gamintojo vieta yra svarbus veiksnys konkurencijos prasme, ir nurodė Vokietiją kaip pavyzdį, kad biodyzelino gamintojai, įsikūrę be išėjimo į jūrą, susiduria su didesnėmis gabenimo sąnaudomis, nes visi stambieji pirkėjai, visų pirma naftos perdirbimo įmonės ir jų maišymo įrenginiai, yra įsikūrę prie kranto.

| (240) | Atlikus tyrimą nustatyta, kad labai nedaug Bendrijos pramonės gamintojų buvo įsikūrę be išėjimo į jūrą. Be to, nustatyta, kad netoli kai kurių tokių gamintojų be išėjimo į jūrą įsikūrusios ir naftos perdirbimo įmonės. Kitų tokių gamintojų atveju nustatyta, kad trūkumą, jog biodyzelino gamintojai įsikūrę be išėjimo į jūrą ir yra toli nuo pirkėjų (maišytojų, perdirbėjų), kompensuoja tai, kad netoliese yra spaudyklų ir (arba) pramonės žaliavų tiekėjų. |
| --- | --- |

(240)

Atlikus tyrimą nustatyta, kad labai nedaug Bendrijos pramonės gamintojų buvo įsikūrę be išėjimo į jūrą. Be to, nustatyta, kad netoli kai kurių tokių gamintojų be išėjimo į jūrą įsikūrusios ir naftos perdirbimo įmonės. Kitų tokių gamintojų atveju nustatyta, kad trūkumą, jog biodyzelino gamintojai įsikūrę be išėjimo į jūrą ir yra toli nuo pirkėjų (maišytojų, perdirbėjų), kompensuoja tai, kad netoliese yra spaudyklų ir (arba) pramonės žaliavų tiekėjų.

| (241) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad dėl gamyklos vietos be išėjimo į jūrą Bendrijos pramonei daroma materialinė žala, atmestas. |
| --- | --- |

(241)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, tvirtinimas, kad dėl gamyklos vietos be išėjimo į jūrą Bendrijos pramonei daroma materialinė žala, atmestas.

6.3.8.   Su JAV eksportuotojais susiję gamintojai

| (242) | Reikėtų pažymėti, kad 214–220 konstatuojamosiose dalyse analizuojant subsidijuoto importo iš JAV poveikį atsižvelgta į importo iš JAV poveikį trims 162 konstatuojamojoje dalyje nurodytoms bendrovėms. Dėl šių bendrovių pagaminto biodyzelino pardavimo: atlikus tyrimą nenustatyta, kad kainos ar elgsena skyrėsi nuo atrinktų Bendrijos gamintojų, ypač per TL. |
| --- | --- |

(242)

Reikėtų pažymėti, kad 214–220 konstatuojamosiose dalyse analizuojant subsidijuoto importo iš JAV poveikį atsižvelgta į importo iš JAV poveikį trims 162 konstatuojamojoje dalyje nurodytoms bendrovėms. Dėl šių bendrovių pagaminto biodyzelino pardavimo: atlikus tyrimą nenustatyta, kad kainos ar elgsena skyrėsi nuo atrinktų Bendrijos gamintojų, ypač per TL.

6.4.   Išvada dėl priežastinio ryšio

| (243) | Išanalizavus nustatyta, kad nuo 2005 m. iki TL pabaigos labai padidėjo JAV kilmės subsidijuoto importo mažomis kainomis kiekis ir rinkos dalis. Tuo pačiu metu nustatyta, kad dėl šio importo per TL priverstinai labai sumažinta Bendrijos pramonės kaina. |
| --- | --- |

(243)

Išanalizavus nustatyta, kad nuo 2005 m. iki TL pabaigos labai padidėjo JAV kilmės subsidijuoto importo mažomis kainomis kiekis ir rinkos dalis. Tuo pačiu metu nustatyta, kad dėl šio importo per TL priverstinai labai sumažinta Bendrijos pramonės kaina.

| (244) | Iš faktų, atskleistų atliekant tyrimą, ir atliktos analizės lyginant 2005–2006 m. laikotarpį su laikotarpiu nuo 2007 m. iki TL pabaigos, matyti, kad akivaizdžiai sutapo laikas, kai labai padidėjo subsidijuoto importo mažomis kainomis iš JAV apimtis ir labai pablogėjo Bendrijos pramonės ekonominė padėtis, ypač per TL. |
| --- | --- |

(244)

Iš faktų, atskleistų atliekant tyrimą, ir atliktos analizės lyginant 2005–2006 m. laikotarpį su laikotarpiu nuo 2007 m. iki TL pabaigos, matyti, kad akivaizdžiai sutapo laikas, kai labai padidėjo subsidijuoto importo mažomis kainomis iš JAV apimtis ir labai pablogėjo Bendrijos pramonės ekonominė padėtis, ypač per TL.

| (245) | Remiantis aprašyta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro subsidijuotas importas, padaryta preliminari išvada, kad subsidijuotas importas iš JAV Bendrijos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalyje. |
| --- | --- |

(245)

Remiantis aprašyta analize, kurią atliekant buvo tinkamai nustatytas ir atskirtas visų žinomų veiksnių poveikis Bendrijos pramonės padėčiai nuo žalingo poveikio, kurį daro subsidijuotas importas, padaryta preliminari išvada, kad subsidijuotas importas iš JAV Bendrijos pramonei padarė materialinę žalą, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 8 straipsnio 6 dalyje.

7.   BENDRIJOS INTERESAI

7.1.   Pirminė pastaba

| (246) | Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo subsidijavimo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Bendrijos interesai nustatyti remiantis visų įvairių susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų, žaliavų tiekėjų ir nagrinėjamojo produkto naudotojų interesų, vertinimu. |
| --- | --- |

(246)

Remdamasi pagrindinio reglamento 31 straipsniu Komisija nagrinėjo, ar, nepaisant išvados dėl žalingo subsidijavimo, buvo įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad šiuo konkrečiu atveju priemonių taikymas neatitiktų Bendrijos interesų. Bendrijos interesai nustatyti remiantis visų įvairių susijusių interesų, t. y. Bendrijos pramonės, importuotojų, žaliavų tiekėjų ir nagrinėjamojo produkto naudotojų interesų, vertinimu.

7.2.   Bendrijos pramonės interesai

7.2.1.   Poveikis Bendrijos pramonei, jei priemonės būtų nustatytos arba nenustatytos

| (247) | Kaip minėta, Bendrijos pramonei dėl JAV kilmės subsidijuoto importo padaryta materialinė žala. Jei priemonės nebūtų nustatytos, Bendrijos pramonės finansinė padėtis veikiausiai toliau blogėtų. Bendrijos pramonės padėtis ypatingai pablogėjo nuo 2005 m. iki TL pabaigos dėl nepakankamai padidintų kainų 12,6 procentinio punkto sumažėjus pelningumui. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad pelningumas mažėja, Bendrijos pramonės finansinė padėtis nenustačius priemonių veikiausiai toliau blogėtų. Taigi galiausiai sumažėtų gamybos apimtis, būtų uždaromos gamyklos, ir dėl to Bendrijoje sumažėtų užimtumas ir investicijos. |
| --- | --- |

(247)

Kaip minėta, Bendrijos pramonei dėl JAV kilmės subsidijuoto importo padaryta materialinė žala. Jei priemonės nebūtų nustatytos, Bendrijos pramonės finansinė padėtis veikiausiai toliau blogėtų. Bendrijos pramonės padėtis ypatingai pablogėjo nuo 2005 m. iki TL pabaigos dėl nepakankamai padidintų kainų 12,6 procentinio punkto sumažėjus pelningumui. Iš tiesų, atsižvelgiant į tai, kad pelningumas mažėja, Bendrijos pramonės finansinė padėtis nenustačius priemonių veikiausiai toliau blogėtų. Taigi galiausiai sumažėtų gamybos apimtis, būtų uždaromos gamyklos, ir dėl to Bendrijoje sumažėtų užimtumas ir investicijos.

| (248) | Manoma, kad nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonės pelningumas mažėjo dėl to, kad buvo sudėtinga konkuruoti su JAV kilmės subsidijuotu importu mažomis kainomis. Nustačius antisubsidijų priemones Bendrijos pramonė veikiausiai galėtų išlaikyti tokį pelningumą, kuris yra būtinas šiai kapitalo imliai pramonei. |
| --- | --- |

(248)

Manoma, kad nustačius priemones būtų atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Reikėtų pažymėti, kad Bendrijos pramonės pelningumas mažėjo dėl to, kad buvo sudėtinga konkuruoti su JAV kilmės subsidijuotu importu mažomis kainomis. Nustačius antisubsidijų priemones Bendrijos pramonė veikiausiai galėtų išlaikyti tokį pelningumą, kuris yra būtinas šiai kapitalo imliai pramonei.

| (249) | Apibendrinant, tikimasi, kad priemonės bus veiksmingos ir suteiks Bendrijos pramonei galimybę atsigauti nuo žalingo subsidijavimo, kuris buvo nustatytas atliekant šį tyrimą. |
| --- | --- |

(249)

Apibendrinant, tikimasi, kad priemonės bus veiksmingos ir suteiks Bendrijos pramonei galimybę atsigauti nuo žalingo subsidijavimo, kuris buvo nustatytas atliekant šį tyrimą.

7.3.   Nesusijusių Bendrijos importuotojų ir (arba) prekybininkų interesai

| (250) | Inicijavus tyrimą susisiekta su apytikriai 25 nesusijusiais Bendrijos importuotojais ir (arba) prekybininkais. Tačiau šios šalys nebendradarbiavo. |
| --- | --- |

(250)

Inicijavus tyrimą susisiekta su apytikriai 25 nesusijusiais Bendrijos importuotojais ir (arba) prekybininkais. Tačiau šios šalys nebendradarbiavo.

| (251) | Tokiomis aplinkybėmis nebuvo galima preliminariai įvertinti galimo priemonių poveikio importuotojams. |
| --- | --- |

(251)

Tokiomis aplinkybėmis nebuvo galima preliminariai įvertinti galimo priemonių poveikio importuotojams.

7.4.   Naudotojų interesai

| (252) | Inicijavus tyrimą susisiekta su visomis žinomomis bendrovėmis, susijusiomis su mineralinio dyzelino gamyba ir platinimu bei susijusiomis su privalomu mineralinio dyzelino maišymu su biodyzelinu, joms nusiųsti klausimynai. |
| --- | --- |

(252)

Inicijavus tyrimą susisiekta su visomis žinomomis bendrovėmis, susijusiomis su mineralinio dyzelino gamyba ir platinimu bei susijusiomis su privalomu mineralinio dyzelino maišymu su biodyzelinu, joms nusiųsti klausimynai.

| (253) | Bendradarbiavo tik viena bendrovė naudotoja. Šis naudotojas pateikė klausimyno atsakymus ir nurodė, kad jis pritaria, jog reikia sustabdyti pigaus JAV importo srautą, kuris iškraipo konkurenciją Bendrijoje ir dėl to dyzeliną gaminančioms ir parduodančioms bendrovėms daroma žala, nes kai kurie konkurentai, kurie perka šį pigų produktą, nesąžiningu būdu įgauna konkurencinį pranašumą, palyginti su tais konkurentais, kurie pigaus produkto neperka. Be to, naudotojas tvirtino, kad nustačius priemones būtų galima vėl atidaryti esterio gamyklas (ypač Vokietijoje) ir (arba) toliau planuoti naujų esterinimo gamyklų steigimą Bendrijoje. Esteris Europoje tradiciškai gaminamas iš rapsų (geresnės kokybės žaliava, nei alyvpalmės ar soja, naudojamos B99 gaminti), todėl padidėjus gamintojų skaičiui Europoje atsirastų daugiau kokybiškesnių produktų ir sumažėtų esterio kainos – galutinė nauda tektų vartotojui. |
| --- | --- |

(253)

Bendradarbiavo tik viena bendrovė naudotoja. Šis naudotojas pateikė klausimyno atsakymus ir nurodė, kad jis pritaria, jog reikia sustabdyti pigaus JAV importo srautą, kuris iškraipo konkurenciją Bendrijoje ir dėl to dyzeliną gaminančioms ir parduodančioms bendrovėms daroma žala, nes kai kurie konkurentai, kurie perka šį pigų produktą, nesąžiningu būdu įgauna konkurencinį pranašumą, palyginti su tais konkurentais, kurie pigaus produkto neperka. Be to, naudotojas tvirtino, kad nustačius priemones būtų galima vėl atidaryti esterio gamyklas (ypač Vokietijoje) ir (arba) toliau planuoti naujų esterinimo gamyklų steigimą Bendrijoje. Esteris Europoje tradiciškai gaminamas iš rapsų (geresnės kokybės žaliava, nei alyvpalmės ar soja, naudojamos B99 gaminti), todėl padidėjus gamintojų skaičiui Europoje atsirastų daugiau kokybiškesnių produktų ir sumažėtų esterio kainos – galutinė nauda tektų vartotojui.

| (254) | Vienos valstybės narės vežėjų interesus atstovaujanti naudotojų asociacija teigė, kad nustačius priemones jos narių veiklai būtų padarytas neigiamas poveikis. Ji tvirtino, kad dyzelinas sudaro 20–25 % transporto sektoriaus sąnaudų, o atsižvelgiant į mažą šio sektoriaus pelningumą (0–5 %), dyzelino kaina yra lemiamas tūkstančių bendrovių išgyvenimo veiksnys. Tačiau šių tvirtinimų nebuvo galima patikrinti, nes nė vienas minėtos asociacijos narys nepateikė naudotojų klausimyno atsakymų. |
| --- | --- |

(254)

Vienos valstybės narės vežėjų interesus atstovaujanti naudotojų asociacija teigė, kad nustačius priemones jos narių veiklai būtų padarytas neigiamas poveikis. Ji tvirtino, kad dyzelinas sudaro 20–25 % transporto sektoriaus sąnaudų, o atsižvelgiant į mažą šio sektoriaus pelningumą (0–5 %), dyzelino kaina yra lemiamas tūkstančių bendrovių išgyvenimo veiksnys. Tačiau šių tvirtinimų nebuvo galima patikrinti, nes nė vienas minėtos asociacijos narys nepateikė naudotojų klausimyno atsakymų.

| (255) | Tokiomis aplinkybėmis padaryta preliminari išvada, kad, remiantis pateikta informacija, kompensacinių priemonių poveikis gali būti įvairus, dėl to negalima padaryti aiškios išvados, ar šiuo konkrečiu atveju yra įtikinamų naudotojams palankių priežasčių nenustatyti priemonių. |
| --- | --- |

(255)

Tokiomis aplinkybėmis padaryta preliminari išvada, kad, remiantis pateikta informacija, kompensacinių priemonių poveikis gali būti įvairus, dėl to negalima padaryti aiškios išvados, ar šiuo konkrečiu atveju yra įtikinamų naudotojams palankių priežasčių nenustatyti priemonių.

7.5.   Žaliavų tiekėjų interesai

| (256) | Klausimyno atsakymus pateikė šeši tiekėjai. Keturi tiekėjai pritarė, kad reikia nustatyti antisubsidijų priemones ir nurodė, kad nenustačius antisubsidijų priemonių Bendrijos pramonės ilgalaikiam gyvavimui iškiltų grėsmė. Jei taip atsitiktų, jų padėčiai būtų padarytas akivaizdus neigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(256)

Klausimyno atsakymus pateikė šeši tiekėjai. Keturi tiekėjai pritarė, kad reikia nustatyti antisubsidijų priemones ir nurodė, kad nenustačius antisubsidijų priemonių Bendrijos pramonės ilgalaikiam gyvavimui iškiltų grėsmė. Jei taip atsitiktų, jų padėčiai būtų padarytas akivaizdus neigiamas poveikis.

| (257) | Du kiti tiekėjai, kurie buvo susiję su eksportuojančiais JAV biodyzelino gamintojais, teigė, kad galimos priemonės neturėtų didelio poveikio, nes jas nustačius pasikeistų prekybos srautai (būtų pradėta importuoti iš šalių, kurioms priemonės netaikomos). |
| --- | --- |

(257)

Du kiti tiekėjai, kurie buvo susiję su eksportuojančiais JAV biodyzelino gamintojais, teigė, kad galimos priemonės neturėtų didelio poveikio, nes jas nustačius pasikeistų prekybos srautai (būtų pradėta importuoti iš šalių, kurioms priemonės netaikomos).

| (258) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad nustačius priemones žaliavų tiekėjams apskritai būtų padarytas teigiamas poveikis. |
| --- | --- |

(258)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, galima daryti išvadą, kad nustačius priemones žaliavų tiekėjams apskritai būtų padarytas teigiamas poveikis.

7.6.   Konkurenciją ir prekybą iškraipantis poveikis

| (259) | Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad šis tyrimas neatitinka tarptautinių ir Bendrijos politikos sprendimų skatinti biokuro gamybą ir pardavimą siekiant saugoti aplinką ir sumažinti priklausomybę nuo mineralinės kilmės kuro. |
| --- | --- |

(259)

Viena suinteresuotoji šalis teigė, kad šis tyrimas neatitinka tarptautinių ir Bendrijos politikos sprendimų skatinti biokuro gamybą ir pardavimą siekiant saugoti aplinką ir sumažinti priklausomybę nuo mineralinės kilmės kuro.

| (260) | Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį reikalaujama ypatingai atsižvelgti į tai, kad būtina pašalinti prekybą iškraipantį žalingo subsidijavimo poveikį ir atkurti veiksmingą konkurenciją. Tokiomis aplinkybėmis analizuojant negalima atsižvelgti į bendrus svarstymus dėl aplinkos apsaugos ir mineralinio dyzelino tiekimo, be to, tokiais svarstymais negalima pateisinti nesąžiningos prekybos praktikos. |
| --- | --- |

(260)

Šiuo atžvilgiu reikia pažymėti, kad pagal pagrindinio reglamento 31 straipsnį reikalaujama ypatingai atsižvelgti į tai, kad būtina pašalinti prekybą iškraipantį žalingo subsidijavimo poveikį ir atkurti veiksmingą konkurenciją. Tokiomis aplinkybėmis analizuojant negalima atsižvelgti į bendrus svarstymus dėl aplinkos apsaugos ir mineralinio dyzelino tiekimo, be to, tokiais svarstymais negalima pateisinti nesąžiningos prekybos praktikos.

| (261) | Dėl Bendrijos rinkos: nustačius antisubsidijų priemones susiję eksportuojantys JAV gamintojai, atsižvelgiant į stiprią jų padėtį rinkoje, veikiausiai toliau pardavinės savo produktus, nors ir ne subsidijuotomis kainomis. Be to, gali būti, kad Bendrijos rinkoje vis tiek būtų pakankamas skaičius stambių konkurentų, tiksliau Bendrijos gamintojų, kurie buvo laikinai sustabdę gamybą, ir kitų, kurie negalėjo pradėti gamybos dėl subsidijuoto importo. Dėl to reikėtų pažymėti, kad analizuoto laikotarpio pradžioje Bendrijos gamintojų, kurie su šiuo tyrimu nėra susiję, pardavimas sudarė ne mažiau kaip 30 % Bendrijos rinkoje ir ši dalis dėl subsidijuoto importo iš JAV labai sumažėjo. Todėl tikėtina, kad naudotojai galės ir toliau rinktis iš įvairių biodyzelino tiekėjų. Kita vertus, jei nebūtų nustatyta jokių priemonių, Bendrijos pramonės ateičiai gali kilti pavojus. Jos išnykimas labai sumažintų konkurenciją Bendrijos rinkoje. |
| --- | --- |

(261)

Dėl Bendrijos rinkos: nustačius antisubsidijų priemones susiję eksportuojantys JAV gamintojai, atsižvelgiant į stiprią jų padėtį rinkoje, veikiausiai toliau pardavinės savo produktus, nors ir ne subsidijuotomis kainomis. Be to, gali būti, kad Bendrijos rinkoje vis tiek būtų pakankamas skaičius stambių konkurentų, tiksliau Bendrijos gamintojų, kurie buvo laikinai sustabdę gamybą, ir kitų, kurie negalėjo pradėti gamybos dėl subsidijuoto importo. Dėl to reikėtų pažymėti, kad analizuoto laikotarpio pradžioje Bendrijos gamintojų, kurie su šiuo tyrimu nėra susiję, pardavimas sudarė ne mažiau kaip 30 % Bendrijos rinkoje ir ši dalis dėl subsidijuoto importo iš JAV labai sumažėjo. Todėl tikėtina, kad naudotojai galės ir toliau rinktis iš įvairių biodyzelino tiekėjų. Kita vertus, jei nebūtų nustatyta jokių priemonių, Bendrijos pramonės ateičiai gali kilti pavojus. Jos išnykimas labai sumažintų konkurenciją Bendrijos rinkoje.

7.7.   Išvada dėl Bendrijos interesų

| (262) | Priemonių nustatymas importuojamam JAV kilmės biodyzelinui akivaizdžiai atitiktų Bendrijos pramonės interesus. Tai leistų Bendrijos pramonei augti ir atsigauti nuo subsidijuoto importo padarytos žalos. Tačiau, jei priemonės nebūtų nustatytos, Bendrijos pramonės ekonominė padėtis veikiausiai toliau blogėtų, o iš verslo pasitrauktų dar daugiau ūkinės veiklos vykdytojų. Be to, nors dėl naudotojų ir importuotojų nebuvo galima padaryti aiškių išvadų, tikėtina, kad priemonių nustatymas atitiktų žaliavų tiekėjų interesus. |
| --- | --- |

(262)

Priemonių nustatymas importuojamam JAV kilmės biodyzelinui akivaizdžiai atitiktų Bendrijos pramonės interesus. Tai leistų Bendrijos pramonei augti ir atsigauti nuo subsidijuoto importo padarytos žalos. Tačiau, jei priemonės nebūtų nustatytos, Bendrijos pramonės ekonominė padėtis veikiausiai toliau blogėtų, o iš verslo pasitrauktų dar daugiau ūkinės veiklos vykdytojų. Be to, nors dėl naudotojų ir importuotojų nebuvo galima padaryti aiškių išvadų, tikėtina, kad priemonių nustatymas atitiktų žaliavų tiekėjų interesus.

| (263) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad nėra jokių įtikinamų su Bendrijos interesais susijusių priežasčių, dėl kurių šiuo atveju nebūtų galima nustatyti kompensacinių muitų. |
| --- | --- |

(263)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, padaryta preliminari išvada, kad nėra jokių įtikinamų su Bendrijos interesais susijusių priežasčių, dėl kurių šiuo atveju nebūtų galima nustatyti kompensacinių muitų.

8.   PASIŪLYMAS DĖL LAIKINŲJŲ ANTISUBSIDIJŲ PRIEMONIŲ

8.1.   Žalos pašalinimo lygis

| (264) | Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl subsidijavimo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias antisubsidijų priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonei daro subsidijuotas importas. |
| --- | --- |

(264)

Atsižvelgiant į išvadas, padarytas dėl subsidijavimo, žalos, priežastinio ryšio ir Bendrijos interesų, reikėtų nustatyti laikinąsias antisubsidijų priemones, kad būtų užkirstas kelias tolesnei žalai, kurią Bendrijos pramonei daro subsidijuotas importas.

| (265) | Visų kompensacinių priemonių dydis turėtų būti toks, kad pakaktų pašalinti žalą, kurią Bendrijos pramonei padarė subsidijuotas importas, tačiau nebūtų viršyti nustatyti subsidijų skirtumai. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo subsidijavimo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad bet kurios priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų subsidijuoto importo. |
| --- | --- |

(265)

Visų kompensacinių priemonių dydis turėtų būti toks, kad pakaktų pašalinti žalą, kurią Bendrijos pramonei padarė subsidijuotas importas, tačiau nebūtų viršyti nustatyti subsidijų skirtumai. Apskaičiuojant muito, kurio reikia žalingo subsidijavimo poveikiui pašalinti, dydį, manyta, kad bet kurios priemonės turėtų padėti Bendrijos pramonei gauti tokį ikimokestinį pelną, kurį būtų galima pagrįstai gauti įprastomis konkurencijos sąlygomis, t. y. jeigu nebūtų subsidijuoto importo.

| (266) | Dėl to, remiantis Bendrijos pramonės veiklos rodikliais per pirmąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį (2004, 2005 ir 2006 m.), 15 % apyvartos pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu lygiu, kurį Bendrijos pramonė galėtų pasiekti, jei nebūtų žalingo subsidijavimo, ir pagrįstu dydžiu, kuris užtikrintų produktyvias ilgalaikes investicijas šiai naujai susikūrusiai pramonės šakai. |
| --- | --- |

(266)

Dėl to, remiantis Bendrijos pramonės veiklos rodikliais per pirmąją nagrinėjamojo laikotarpio dalį (2004, 2005 ir 2006 m.), 15 % apyvartos pelno dydis galėtų būti laikomas tinkamu lygiu, kurį Bendrijos pramonė galėtų pasiekti, jei nebūtų žalingo subsidijavimo, ir pagrįstu dydžiu, kuris užtikrintų produktyvias ilgalaikes investicijas šiai naujai susikūrusiai pramonės šakai.

| (267) | Tuomet, remiantis svertinės vidutinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Nežalinga kaina apskaičiuota prie atrinktų Bendrijos gamintojų pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota atsižvelgiant į faktinį pelną ir (arba) nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį. Tuomet visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti visos CIF importo vertės procentais. |
| --- | --- |

(267)

Tuomet, remiantis svertinės vidutinės importo kainos, nustatytos skaičiuojant priverstinį kainų mažinimą, palyginimu su Bendrijos pramonės Bendrijos rinkoje parduoto panašaus produkto nežalinga kaina, nustatyta, kiek būtina didinti kainą. Nežalinga kaina apskaičiuota prie atrinktų Bendrijos gamintojų pardavimo kainos, kuri buvo pakoreguota atsižvelgiant į faktinį pelną ir (arba) nuostolį per TL, pridėjus pirmiau minėtą pelno dydį. Tuomet visi dėl šio palyginimo atsiradę skirtumai buvo išreikšti visos CIF importo vertės procentais.

| (268) | 9 konstatuojamojoje dalyje nurodyta bendrovė, kuriai leista atlikti individualų nagrinėjimą, nepateikė tinkamos informacijos apie pardavimą eksportui į Bendriją ir jos susijusio Bendrijos importuotojo perpardavimą. Bendrovės paprašyta pateikti tam tikrą informaciją, kad būtų ištaisyti su klausimyno atsakymais bendrovės pateiktos informacijos trūkumai. Be to, Komisija pranešė bendrovei, kad nepateikus prašomos informacijos, pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį gali būti neatsižvelgta į neišsamią informaciją, pateiktą su klausimyno atsakymais, nes dėl to susiduriama su pernelyg dideliais sunkumais darant tikslias išvadas dėl tos bendrovės. |
| --- | --- |

(268)

9 konstatuojamojoje dalyje nurodyta bendrovė, kuriai leista atlikti individualų nagrinėjimą, nepateikė tinkamos informacijos apie pardavimą eksportui į Bendriją ir jos susijusio Bendrijos importuotojo perpardavimą. Bendrovės paprašyta pateikti tam tikrą informaciją, kad būtų ištaisyti su klausimyno atsakymais bendrovės pateiktos informacijos trūkumai. Be to, Komisija pranešė bendrovei, kad nepateikus prašomos informacijos, pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį gali būti neatsižvelgta į neišsamią informaciją, pateiktą su klausimyno atsakymais, nes dėl to susiduriama su pernelyg dideliais sunkumais darant tikslias išvadas dėl tos bendrovės.

| (269) | Bendrovei pranešta apie pasekmes, jei ji bendradarbiaus iš dalies, ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Tačiau per šiam tikslui nustatytą laikotarpį atsakymo negauta. |
| --- | --- |

(269)

Bendrovei pranešta apie pasekmes, jei ji bendradarbiaus iš dalies, ir suteikta galimybė pateikti pastabas. Tačiau per šiam tikslui nustatytą laikotarpį atsakymo negauta.

| (270) | Taigi, šiai bendrovei laikinai nustatytas atrinktoms bendrovėms nustatytam didžiausiam žalos skirtumui lygus žalos pašalinimo lygis. |
| --- | --- |

(270)

Taigi, šiai bendrovei laikinai nustatytas atrinktoms bendrovėms nustatytam didžiausiam žalos skirtumui lygus žalos pašalinimo lygis.

8.2.   Laikinosios priemonės

| (271) | Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalimi, turėtų būti nustatytos laikinosios kompensacinės priemonės, kurių dydis prilygtų nustatytam subsidijų skirtumo dydžiui, bet nebūtų didesnės už žalos skirtumą, apskaičiuotą vadovaujantis mažesniojo muito taisykle. |
| --- | --- |

(271)

Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, manoma, kad, remiantis pagrindinio reglamento 12 straipsnio 1 dalimi, turėtų būti nustatytos laikinosios kompensacinės priemonės, kurių dydis prilygtų nustatytam subsidijų skirtumo dydžiui, bet nebūtų didesnės už žalos skirtumą, apskaičiuotą vadovaujantis mažesniojo muito taisykle.

| (272) | Remiantis tuo, kas išdėstyta, kompensacinio muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus lyginant su subsidijų skirtumais. Todėl siūlomi tokie kompensaciniai muitai:








  Bendrovė | Žalos skirtumas | Subsidijų skirtumas | Kompensacinio muito norma |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 35,1 % | 35,1 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 34,5 % | 34,5 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,1 % | 29,1 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 41,0 % | 41,0 % |
| Vinmar Overseas Limited | 69,9 % | 41,1 % | 41,1 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 37,6 % | 37,6 % |
| Neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms | 51,4 % | 36,0 % | 36,0 % |

(272)

Remiantis tuo, kas išdėstyta, kompensacinio muito normos apskaičiuotos žalos pašalinimo skirtumus lyginant su subsidijų skirtumais. Todėl siūlomi tokie kompensaciniai muitai:

Bendrovė

Žalos skirtumas

Subsidijų skirtumas

Kompensacinio muito norma

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

35,1 %

35,1 %

Cargill Inc.

58,9 %

34,5 %

34,5 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

39,0 %

39,0 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,1 %

29,1 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

41,0 %

41,0 %

Vinmar Overseas Limited

69,9 %

41,1 %

41,1 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

37,6 %

37,6 %

Neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms

51,4 %

36,0 %

36,0 %

| (273) | Atsižvelgiant į tai, kad kompensacinis muitas bus taikomas mišiniams, kurių sudėtyje yra daugiau nei 20 % masės biodyzelino, proporcingai jų biodyzelino kiekiui, manoma, kad siekiant, jog valstybių narių muitinės veiksmingai įgyvendintų priemones, būtų tikslinga muitus nustatyti kaip fiksuotą sumą, remiantis biodyzelino kiekiu. |
| --- | --- |

(273)

Atsižvelgiant į tai, kad kompensacinis muitas bus taikomas mišiniams, kurių sudėtyje yra daugiau nei 20 % masės biodyzelino, proporcingai jų biodyzelino kiekiui, manoma, kad siekiant, jog valstybių narių muitinės veiksmingai įgyvendintų priemones, būtų tikslinga muitus nustatyti kaip fiksuotą sumą, remiantis biodyzelino kiekiu.

| (274) | Šiame reglamente nurodytos individualių bendrovių kompensacinių muitų normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi jos parodo šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma. |
| --- | --- |

(274)

Šiame reglamente nurodytos individualių bendrovių kompensacinių muitų normos nustatytos remiantis šio tyrimo išvadomis. Taigi jos parodo šių bendrovių padėtį, nustatytą atliekant tyrimą. Todėl šios muito normos (kitaip nei visos šalies mastu nustatytas muitas, taikomas „visoms kitoms bendrovėms“) taikomos tik tiems importuojamiems nagrinėjamosios šalies kilmės produktams, kuriuos pagamino bendrovės, t. y. konkretūs nurodyti juridiniai asmenys. Importuojamiems produktams, pagamintiems bet kurios kitos bendrovės, kurios pavadinimas ir adresas konkrečiai nepaminėtas šio reglamento rezoliucinėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su konkrečiai paminėtomis bendrovėmis, negali būti taikomos šios normos – jiems taikoma visoms kitoms bendrovėms nustatyta muito norma.

9.   ATSKLEIDIMAS

| (275) | Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir prieš priimant galutinį sprendimą prireikus į jas bus atsižvelgta. Siekiant priimti galutines išvadas preliminarios išvados gali būti svarstomos iš naujo, |
| --- | --- |

(275)

Pirmiau nurodytos preliminarios išvados bus atskleistos visoms suinteresuotosioms šalims, kurios bus paragintos raštu pareikšti nuomonę ir pateikti prašymą išklausyti. Jų pastabos bus nagrinėjamos ir prieš priimant galutinį sprendimą prireikus į jas bus atsižvelgta. Siekiant priimti galutines išvadas preliminarios išvados gali būti svarstomos iš naujo,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Importuojamiems JAV kilmės riebalų rūgščių monoalkilesteriams ir (arba) parafininiams gazoliams, gaunamiems sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės (dažniausiai vadinamiems biodyzelinu), tiek gryniems, tiek mišinio pavidalo, kurių sudėtyje yra daugiau nei 20 % masės riebalų rūgščių monoalkilesterių ir (arba) parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, kurių KN kodai yra ex 1516 20 98 (TARIC kodas 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC kodas 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC kodas 1518009920), ex 2710 19 41 (TARIC kodas 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC kodas 3824909787), nustatomas laikinasis kompensacinis muitas.

2.   Laikinojo kompensacinio muito norma, taikoma 1 dalyje aprašytiems produktams, kuriuos pagamino toliau išvardytos bendrovės, yra tokia:

| Bendrovė | Kompensacinio muito norma
  EUR už toną | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Priede išvardytoms bendrovėms | 219,4 | žr. priedą |
| Visoms kitoms bendrovėms | 237,0 | A999 |

Bendrovė

Kompensacinio muito norma

EUR už toną

Papildomas TARIC kodas

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Priede išvardytoms bendrovėms

219,4

žr. priedą

Visoms kitoms bendrovėms

237,0

A999

Kompensacinis muitas mišiniams taikomas atsižvelgiant į bendrą riebalų rūgščių monoalkilesterių ir parafininių gazolių, gaunamų sintetinant ir (arba) apdorojant vandeniu, neiškastinės kilmės, kiekį pagal masę (biodyzelino kiekį) mišinyje.

3.   1 dalyje nurodytas produktas į laisvą apyvartą Bendrijoje išleidžiamas tik tuo atveju, jeigu pateikiama laikinojo muito dydžio garantija.

4.   Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitus reglamentuojančios nuostatos.

2 straipsnis

1.   Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 2026/97 30 straipsnio, suinteresuotosios šalys per 16 dienų nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos gali reikalauti atskleisti esminius faktus ir aplinkybes, kuriais remiantis buvo priimtas šis reglamentas, raštu pareikšti savo nuomonę ir pateikti prašymą būti išklausytoms Komisijos.

2.   Pagal Reglamento (EB) Nr. 2026/97 31 straipsnio 4 dalį susijusios šalys gali pateikti pastabas dėl šio reglamento taikymo per vieną mėnesį nuo jo įsigaliojimo dienos.

3 straipsnis

Šio reglamento 1 straipsnis taikomas keturis mėnesius.

Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 11 d.

Komisijos vardu

Catherine ASHTON

Komisijos narė

---

(1)  OL L 288, 1997 10 21, p. 1.

1

(2)  OL C 147, 2008 6 13, p. 10.

2

(3)  OL C 147, 2008 6 13, p. 5.

3

(4)  JAV vyriausybė pateikė visą atnaujintą vidaus mokesčių kodeksą, kuris apima visus su mokesčiais susijusius teisės aktus iki 2006 m. gruodžio 15 d. (2006 m. gruodžio mėn. versija), t. y. su šio tyrimo TL susijusiu laikotarpiu.

4

(5)  Pavyzdžiui: a) Nacionalinės atsinaujinančios energijos laboratorijos (NAEL) 2008 m. rugsėjo mėn. išleistas Biodyzelino tvarkymo ir naudojimo vadovas, b) NAEL 2004 m. birželio mėn. išleista Bionaftos analizė, c) žinios visuomenei, informacija ir specifikacijos apie biodyzeliną (platina Amerikos bandymų ir medžiagų draugija), d) NBB apie biodyzeliną platinamos žinios visuomenei ir informacija, e) JAV energetikos departamento vykdant Švarių miestų veiklą leidžiamos faktų suvestinės ir pan.

5

(6)  Grynas aliejus, įskaiant esterius, gautus iš įvairių žemės ūkio produktų, kaip antai javų, sojos pupelių, saulėgrąžų sėklų, medvilnės sėklų, sareptinių bastučių, balžų, rapsų, dygminų, sėmenų, ryžių, sėlenų, garstyčių sėklų ir pan., arba gyvūniniai riebalai.

6

(7)  Iš tiesų 99,9 %, nes JAV pakanka pridėti 0,1 % mineralinio dyzelino, kad būtų gautas maišytojų kreditas.

7

(8)  Iš esmės B99–B50 mišiniai.

8

(9)  Iš esmės B2–B20 mišiniai.

9

(10)  Žr. 1992 Energetikos politikos aktą.

10

(11)  JAV kodekse terminas agro-biodyzelinas reiškia biodyzeliną, gautą tik iš grynų aliejų, įskaitant esterius, gautus iš kukurūzų, sojų pupelių, saulėgrąžų sėklų, medvilnės sėklų, sareptinių bastučių, balžų, rapsų, dygminų, sėmenų, ryžių, sėlenų ir garstyčių sėklų, ir gyvūninių riebalų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad daugiau nei 98 % per TL iš JAV į Bendriją eksportuoto biodyzelino buvo agro-biodyzelinas.

11

(12)  0,50 JAV dolerio už galoną kreditas 2008 m. energetikos gerinimo ir plėtojimo aktu padidintas iki 1,00 JAV dolerio už galoną (įsigaliojo nuo 2009 m. sausio 1 d.).

12

(13)  Bioenergijos programos mokestiniai metai prasidėdavo spalio 1 d. ir baigdavosi kitų metų rugsėjo 30 d.

13

(14)  Materialus asmeninis turtas Ilinojaus teisės aktuose neapibrėžtas, tačiau laikomas bet kokiu materialiu turtu.

14

(15)  Sąvoka „vyriausybė“ šiame reglamente aiškinama pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, kurioje teigiama, kad „sąvoka „vyriausybė“ šiame reglamente apibrėžiama kaip vyriausybė ar bet kuri valstybinė institucija, esanti kilmės valstybės ar eksportuojančios valstybės teritorijoje“.

15

„sąvoka „vyriausybė“ šiame reglamente apibrėžiama kaip vyriausybė ar bet kuri valstybinė institucija, esanti kilmės valstybės ar eksportuojančios valstybės teritorijoje“.

(16)  OL L 123, 2003 3 17, p. 42.

16

(17)  OL L 283, 2003 10 31, p. 51.

17

(18)  Po šio patvirtinimo 2008 m. gruodžio mėn. Parlamentas ir Taryba susitarė dėl direktyvos, kuria skatinama naudoti energiją iš atsinaujinančių šaltinių, ir kuria keliamas tikslas iki 2020 m. transporto sektoriuje naudoti 10 % atsinaujinančios energijos – šį tikslą iš esmės ketinama pasiekti naudojant biokurą.

18

(19)  „Energiesteuergesetz“ įsigaliojo 2006 m. rugpjūčio 1 d. – nustatytas 9 eurocentų mokestis už litrą B100.

19

(20)  2006 m. gruodžio 21 d.„Biokraftstoffquotengesetz“ BGBl. 2006, Nr. 62 I dalis, p. 3180, kuriuo įgyvendinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/96/EB.

20

---

PRIEDAS

Neatrinkti bendradarbiaujantys eksportuojantys JAV gamintojai

| Bendrovės pavadinimas | Miestas | Papildomas TARIC kodas |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Amereco | Phoenix | A941 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Wilton | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Pacific Biodiesel Inc. | Kahului | A941 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Bendrovės pavadinimas

Miestas

Papildomas TARIC kodas

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Amereco

Phoenix

A941

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Wilton

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Pacific Biodiesel Inc.

Kahului

A941

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Komisija

| 12.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 67/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 67/85

---

KOMISIJOS SPRENDIMAS

2009 m. kovo 11 d.

dėl standarto EN 12312–9:2005 „Orlaivių pagalbinė antžeminė įranga. Ypatingieji reikalavimai. 9 dalis. Konteinerių ir padėklų krautuvai“ nuorodos skelbimo ribojimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/37/EB

(pranešta dokumentu Nr. C(2009) 1551)

(Tekstas svarbus EEE)

(2009/180/EB)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/37/EB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su mašinomis, suderinimo (1), ypač į jos 6 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į nuolatinio komiteto, įsteigto pagal 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EB, nustatančios informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką (2), 5 straipsnį, nuomonę,

kadangi:

| (1) | Kai nacionalinis standartas, kuriuo į nacionalinę teisę perkeliamas darnusis standartas, kurio nuoroda buvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, apima vieną ar daugiau Direktyvos 98/37/EB I priede nustatytų esminių sveikatos ir saugos reikalavimų, laikomasi prielaidos, kad pagal šį standartą sukonstruota mašina atitinka šiuos esminius reikalavimus. |
| --- | --- |

(1)

Kai nacionalinis standartas, kuriuo į nacionalinę teisę perkeliamas darnusis standartas, kurio nuoroda buvo paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, apima vieną ar daugiau Direktyvos 98/37/EB I priede nustatytų esminių sveikatos ir saugos reikalavimų, laikomasi prielaidos, kad pagal šį standartą sukonstruota mašina atitinka šiuos esminius reikalavimus.

| (2) | Remdamasi Direktyvos 98/37/EB 6 straipsnio 1 dalimi Prancūzija pateikė oficialų protestą dėl Europos standartizacijos komiteto (CEN) 2005 m. kovo 21 d. priimto standarto EN 12312–9:2005 „Orlaivių pagalbinė antžeminė įranga. Ypatingieji reikalavimai. 9 dalis. Konteinerių ir padėklų krautuvai“, kurio nuoroda paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3). |
| --- | --- |

(2)

Remdamasi Direktyvos 98/37/EB 6 straipsnio 1 dalimi Prancūzija pateikė oficialų protestą dėl Europos standartizacijos komiteto (CEN) 2005 m. kovo 21 d. priimto standarto EN 12312–9:2005 „Orlaivių pagalbinė antžeminė įranga. Ypatingieji reikalavimai. 9 dalis. Konteinerių ir padėklų krautuvai“, kurio nuoroda paskelbta Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje
   (3).

| (3) | Vienas pagrindinių pavojų, susijusių su oro uosto konteinerių ir padėklų krautuvais – pavojus nukristi dirbant tam tikrame aukštyje ar kitoje padėtyje, kurioje operatoriai gali būti, dirbdami prie orlaivio krovinių skyriaus durų ir kraudami krovinius. Priemonės apsisaugoti nuo šio pavojaus turi būti veiksmingos, pritaikytos prie orlaivio formos ir turi nekenkti jam. |
| --- | --- |

(3)

Vienas pagrindinių pavojų, susijusių su oro uosto konteinerių ir padėklų krautuvais – pavojus nukristi dirbant tam tikrame aukštyje ar kitoje padėtyje, kurioje operatoriai gali būti, dirbdami prie orlaivio krovinių skyriaus durų ir kraudami krovinius. Priemonės apsisaugoti nuo šio pavojaus turi būti veiksmingos, pritaikytos prie orlaivio formos ir turi nekenkti jam.

| (4) | Išnagrinėjusi standartą EN 12312–9:2005, Komisija nustatė, kad jis neatitinka pagrindinio Direktyvos 98/37/EB I priedo 1.5.15 dalies sveikatos ir saugos reikalavimo dėl slydimo, užkliuvimo ir griuvimo rizikos ir pagrindinio šiame priede 1.1.2 dalies b punkte išdėstyto sveikatos reikalavimo, susijusio su saugos integravimo principais. Visų pirma, standarto 5.6 punkte „Traiškymas, lūžimas ir kritimas“ nenurodomas priemonių, skirtų apsisaugoti nuo kritimo nuo konteinerių ir padėklų krautuvų, pasirinkimas, forma, vieta ir konstrukcija, o tik pateikiama nuoroda į bendrąsias standarto EN 1915–1:2001 „Orlaivių pagalbinė antžeminė įranga. Bendrieji reikalavimai. 1 dalis. Pagrindiniai saugos reikalavimai“ specifikacijas, kuriose nurodoma įvairių rūšių apsauga, kuri gali būti taikoma. |
| --- | --- |

(4)

Išnagrinėjusi standartą EN 12312–9:2005, Komisija nustatė, kad jis neatitinka pagrindinio Direktyvos 98/37/EB I priedo 1.5.15 dalies sveikatos ir saugos reikalavimo dėl slydimo, užkliuvimo ir griuvimo rizikos ir pagrindinio šiame priede 1.1.2 dalies b punkte išdėstyto sveikatos reikalavimo, susijusio su saugos integravimo principais. Visų pirma, standarto 5.6 punkte „Traiškymas, lūžimas ir kritimas“ nenurodomas priemonių, skirtų apsisaugoti nuo kritimo nuo konteinerių ir padėklų krautuvų, pasirinkimas, forma, vieta ir konstrukcija, o tik pateikiama nuoroda į bendrąsias standarto EN 1915–1:2001 „Orlaivių pagalbinė antžeminė įranga. Bendrieji reikalavimai. 1 dalis. Pagrindiniai saugos reikalavimai“ specifikacijas, kuriose nurodoma įvairių rūšių apsauga, kuri gali būti taikoma.

| (5) | Todėl saugos ir teisinio tikrumo tikslais kartu su standarto EN 12312–9:2005 nuoroda Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje turėtų būti skelbiamas atitinkamas įspėjimas. |
| --- | --- |

(5)

Todėl saugos ir teisinio tikrumo tikslais kartu su standarto EN 12312–9:2005 nuoroda Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje turėtų būti skelbiamas atitinkamas įspėjimas.

| (6) | Valstybės narės turėtų įtraukti tokį įspėjimą skelbdamos nacionalinių standartų, kuriais į nacionalinę teisę perkeliamas standartas EN 12312–9:2005, nuorodą, |
| --- | --- |

(6)

Valstybės narės turėtų įtraukti tokį įspėjimą skelbdamos nacionalinių standartų, kuriais į nacionalinę teisę perkeliamas standartas EN 12312–9:2005, nuorodą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Standarto EN 12312–9:2005 „Orlaivių pagalbinė antžeminė įranga. Ypatingieji reikalavimai. 9 dalis. Konteinerių ir padėklų krautuvai“ nuoroda Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje skelbiama, kaip nurodyta priede.

2 straipsnis

Valstybės narės, pagal Direktyvos 98/37/EB 5 straipsnio 2 dalį skelbdamos nacionalinio standarto, kuriuo į nacionalinę teisę perkeliamas darnusis standartas EN 12312–9:2005, nuorodą, kartu pateikia tokį patį įspėjimą, koks pateikiamas šio sprendimo priede.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 11 d.

Komisijos vardu

Günter VERHEUGEN

Pirmininko pavaduotojas

---

(1)  OL L 207, 1998 7 23, p. 1.

1

(2)  OL L 204, 1998 7 21, p. 37.

2

(3)  OL C 336, 2005 12 31, p. 12.

3

---

PRIEDAS

Darniųjų standartų pavadinimų ir nuorodinių žymenų skelbimas pagal Direktyvą 98/37/EB

| ESO (1) | Darniojo standarto nuorodinis žymuo ir antraštė
  (ir pamatinis dokumentas) | Pirmą kartą paskelbta OL | Pakeisto standarto nuorodinis žymuo | Pakeisto standarto atitikties prielaidos atšaukimo data
  (1 pastaba) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 12312–9:2005
  Orlaivių pagalbinė antžeminė įranga. Ypatingieji reikalavimai. 9 dalis. Konteinerių ir padėklų krautuvai | 2005 12 31 | — | |
| Įspėjimas. | Šis skelbimas nėra susijęs su standarto 5.6 punktu, kurį taikant nelaikoma, kad standartas atitinka esminį Direktyvos 98/37/EB I priedo 1.5.15 dalyje nustatytą sveikatos ir saugos reikalavimą ir to priedo 1.1.2 dalies b punkte nustatytą reikalavimą. |

ESO (1)

Darniojo standarto nuorodinis žymuo ir antraštė

(ir pamatinis dokumentas)

Pirmą kartą paskelbta OL

Pakeisto standarto nuorodinis žymuo

Pakeisto standarto atitikties prielaidos atšaukimo data

(1 pastaba)

CEN

EN 12312–9:2005

Orlaivių pagalbinė antžeminė įranga. Ypatingieji reikalavimai. 9 dalis. Konteinerių ir padėklų krautuvai

2005 12 31

—

Įspėjimas.

Šis skelbimas nėra susijęs su standarto 5.6 punktu, kurį taikant nelaikoma, kad standartas atitinka esminį Direktyvos 98/37/EB I priedo 1.5.15 dalyje nustatytą sveikatos ir saugos reikalavimą ir to priedo 1.1.2 dalies b punkte nustatytą reikalavimą.

| 1 pastaba | Paprastai atitikties prielaidos atšaukimo data – tai paskelbimo netekusiu galios data (angl. „dow“ – date of withdrawal), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais ši data gali būti ir kita. |
| --- | --- |

1 pastaba

Paprastai atitikties prielaidos atšaukimo data – tai paskelbimo netekusiu galios data (angl. „dow“ – date of withdrawal), kurią nustato Europos standartizacijos organizacija, tačiau šių standartų naudotojų dėmesys atkreipiamas į tai, kad tam tikrais išimtiniais atvejais ši data gali būti ir kita.

Pastaba:

| — | visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Direktyvos 98/34/EB priede. |
| --- | --- |

—

visą informaciją apie esamus standartus gali suteikti Europos standartizacijos organizacijos arba nacionalinės standartizacijos įstaigos, kurių sąrašas pateikiamas Direktyvos 98/34/EB priede.

| — | standartų nuorodų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis. |
| --- | --- |

—

standartų nuorodų skelbimas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje nereiškia, kad standartai parengti visomis Bendrijos kalbomis.

Daugiau informacijos apie darniuosius standartus rasite internete:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  ESO – Europos standartizacijos organizacija:

| — | CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. + 32 25500811; fax + 32 25500819 (http://www.cen.eu). |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. + 32 25500811; fax + 32 25500819 (http://www.cen.eu).

---

III Aktai, priimti remiantis ES sutartimi

AKTAI, PRIIMTI REMIANTIS ES SUTARTIES V ANTRAŠTINE DALIMI

| 12.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 67/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 67/88

---

TARYBOS BENDRIEJI VEIKSMAI 2009/181/BUSP

2009 m. kovo 11 d.

dėl Europos Sąjungos specialiojo įgaliotinio Bosnijoje ir Hercegovinoje paskyrimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 14 straipsnį, 18 straipsnio 5 dalį ir 23 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | 2007 m. birželio 18 d. Taryba priėmė sprendimą 2007/427/BUSP (1), kuriuo Miroslav LAJČÁK buvo paskirtas Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (ESSĮ) Bosnijoje ir Hercegovinoje. |
| --- | --- |

(1)

2007 m. birželio 18 d. Taryba priėmė sprendimą 2007/427/BUSP (1), kuriuo Miroslav LAJČÁK buvo paskirtas Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (ESSĮ) Bosnijoje ir Hercegovinoje.

| (2) | 2008 m. vasario 18 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/130/BUSP (2), kuriais pratęsė ESSĮ įgaliojimus iki 2009 m. vasario 28 d. |
| --- | --- |

(2)

2008 m. vasario 18 d. Taryba priėmė Bendruosius veiksmus 2008/130/BUSP (2), kuriais pratęsė ESSĮ įgaliojimus iki 2009 m. vasario 28 d.

| (3) | Remiantis Bendrųjų veiksmų 2008/130/BUSP peržiūra, ESSĮ įgaliojimai turėtų būti pratęsti dar 12 mėnesių laikotarpiui. |
| --- | --- |

(3)

Remiantis Bendrųjų veiksmų 2008/130/BUSP peržiūra, ESSĮ įgaliojimai turėtų būti pratęsti dar 12 mėnesių laikotarpiui.

| (4) | 2009 m. sausio 26 d. laišku Miroslav LAJČÁK pranešė apie atsistatydinimą. Todėl laikotarpiui nuo 2009 m. kovo 1 d. iki 2010 m. vasario 28 d. reikėtų paskirti naują ESSĮ. |
| --- | --- |

(4)

2009 m. sausio 26 d. laišku Miroslav LAJČÁK pranešė apie atsistatydinimą. Todėl laikotarpiui nuo 2009 m. kovo 1 d. iki 2010 m. vasario 28 d. reikėtų paskirti naują ESSĮ.

| (5) | Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis rekomendavo, kad naujuoju ESSĮ Bosnijoje ir Hercegovinoje būtų paskirtas Valentin INZKO. |
| --- | --- |

(5)

Generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis rekomendavo, kad naujuoju ESSĮ Bosnijoje ir Hercegovinoje būtų paskirtas Valentin INZKO.

| (6) | ESSĮ įgaliojimai turėtų būti vykdomi derinant su Komisija, kad būtų užtikrinamas suderinamumas su kita Bendrijos kompetencijai priklausančia atitinkama veikla. |
| --- | --- |

(6)

ESSĮ įgaliojimai turėtų būti vykdomi derinant su Komisija, kad būtų užtikrinamas suderinamumas su kita Bendrijos kompetencijai priklausančia atitinkama veikla.

| (7) | ESSĮ vykdys savo įgaliojimus tokioje situacijoje, kuri gali pablogėti ir kurios metu gali būti pakenkta bendros užsienio ir saugumo politikos tikslams, nustatytiems Sutarties 11 straipsnyje, |
| --- | --- |

(7)

ESSĮ vykdys savo įgaliojimus tokioje situacijoje, kuri gali pablogėti ir kurios metu gali būti pakenkta bendros užsienio ir saugumo politikos tikslams, nustatytiems Sutarties 11 straipsnyje,

PRIĖMĖ ŠIUOS BENDRUOSIUS VEIKSMUS:

1 straipsnis

Europos Sąjungos specialusis įgaliotinis

Valentin INZKO skiriamas Europos Sąjungos specialiuoju įgaliotiniu (ESSĮ) Bosnijoje ir Hercegovinoje laikotarpiui nuo 2009 m. kovo 1 d. iki 2010 m. vasario 28 d.

2 straipsnis

Politikos tikslai

ESSĮ įgaliojimai grindžiami Europos Sąjungos (ES) politikos tikslais Bosnijoje ir Hercegovinoje. Šiais tikslais numatoma tolesnė pažanga įgyvendinant Bendrąjį pamatinį susitarimą dėl taikos Bosnijoje ir Hercegovinoje, laikantis vyriausiojo įgaliotinio biuro misijos įgyvendinimo plano, bei tolesnė pažanga vykdant stabilizacijos ir asociacijos procesą, siekiant sukurti stabilią, perspektyvią, taikią ir daugiatautę Bosniją ir Hercegoviną, taikiai bendradarbiaujančią su savo kaimyninėmis šalimis ir negrįžtamai einančią link narystės ES.

3 straipsnis

Įgaliojimai

Kad būtų pasiekti ES politikos tikslai Bosnijoje ir Hercegovinoje, ES specialiajam įgaliotiniui suteikiami įgaliojimai:

| a) | teikti ES patarimus ir siūlyti būdus, kaip sudaryti palankesnes sąlygas politiniam procesui; |
| --- | --- |

a)

teikti ES patarimus ir siūlyti būdus, kaip sudaryti palankesnes sąlygas politiniam procesui;

| b) | skatinti bendrą ES politinį koordinavimą ir prisidėti stiprinant ES veiklos Bosnijoje ir Hercegovinoje koordinavimą vidaus lygiu ir darną, be kita ko, teikiant informaciją ES misijų vadovams, dalyvaujant jų reguliariuose posėdžiuose arba būnant juose atstovaujamam, pirmininkaujant iš visų veiksmų vietoje esančių ES veikėjų sudarytai koordinavimo grupei, siekiant koordinuoti ES veiksmų įgyvendinimo aspektus, bei teikiant jiems konsultacijas dėl santykių su Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

b)

skatinti bendrą ES politinį koordinavimą ir prisidėti stiprinant ES veiklos Bosnijoje ir Hercegovinoje koordinavimą vidaus lygiu ir darną, be kita ko, teikiant informaciją ES misijų vadovams, dalyvaujant jų reguliariuose posėdžiuose arba būnant juose atstovaujamam, pirmininkaujant iš visų veiksmų vietoje esančių ES veikėjų sudarytai koordinavimo grupei, siekiant koordinuoti ES veiksmų įgyvendinimo aspektus, bei teikiant jiems konsultacijas dėl santykių su Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijomis;

| c) | skatinti bendrą ES veiklos koordinavimą ir teikti vietos lygio politines gaires dėl ES pastangų kovojant su organizuotu nusikalstamumu, nedarant poveikio Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) vadovaujančiam vaidmeniui koordinuojant šių pastangų viešosios tvarkos palaikymo policijos pajėgomis aspektus bei ALTHEA (EUFOR) karinei pavaldumo tvarkai; |
| --- | --- |

c)

skatinti bendrą ES veiklos koordinavimą ir teikti vietos lygio politines gaires dėl ES pastangų kovojant su organizuotu nusikalstamumu, nedarant poveikio Europos Sąjungos policijos misijos (ESPM) vadovaujančiam vaidmeniui koordinuojant šių pastangų viešosios tvarkos palaikymo policijos pajėgomis aspektus bei ALTHEA (EUFOR) karinei pavaldumo tvarkai;

| d) | nedarant poveikio karinei pavaldumo tvarkai, teikti ES pajėgų vadui politines konsultacijas vietos politinio pobūdžio kariniais klausimais, visų pirma susijusias su ypatingomis operacijomis, santykiais su vietos valdžios institucijomis ir su vietos žiniasklaida; |
| --- | --- |

d)

nedarant poveikio karinei pavaldumo tvarkai, teikti ES pajėgų vadui politines konsultacijas vietos politinio pobūdžio kariniais klausimais, visų pirma susijusias su ypatingomis operacijomis, santykiais su vietos valdžios institucijomis ir su vietos žiniasklaida;

| e) | konsultuotis su ES pajėgų vadu prieš imantis politinių veiksmų, kurie gali turėti poveikio saugumo padėčiai; |
| --- | --- |

e)

konsultuotis su ES pajėgų vadu prieš imantis politinių veiksmų, kurie gali turėti poveikio saugumo padėčiai;

| f) | užtikrinti ES veiksmų, skirtų plačiajai visuomenei, nuoseklumą ir darną. ESSĮ atstovas spaudai yra pagrindinis ES kontaktinis asmuo Bosnijos ir Hercegovinos žiniasklaidai bendros užsienio ir saugumo politikos / Europos saugumo ir gynybos politikos (BUSP / ESGP) klausimais; |
| --- | --- |

f)

užtikrinti ES veiksmų, skirtų plačiajai visuomenei, nuoseklumą ir darną. ESSĮ atstovas spaudai yra pagrindinis ES kontaktinis asmuo Bosnijos ir Hercegovinos žiniasklaidai bendros užsienio ir saugumo politikos / Europos saugumo ir gynybos politikos (BUSP / ESGP) klausimais;

| g) | nuolat stebėti visų rūšių veiklą teisinės valstybės srityje ir šiuo klausimu prireikus teikti patarimus generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui ir Komisijai; |
| --- | --- |

g)

nuolat stebėti visų rūšių veiklą teisinės valstybės srityje ir šiuo klausimu prireikus teikti patarimus generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui ir Komisijai;

| h) | teikti ESPM misijos vadovui konsultacijas vietos politiniais klausimais. ES specialusis įgaliotinis ir civilinės operacijos vadas prireikus konsultuojasi tarpusavyje; |
| --- | --- |

h)

teikti ESPM misijos vadovui konsultacijas vietos politiniais klausimais. ES specialusis įgaliotinis ir civilinės operacijos vadas prireikus konsultuojasi tarpusavyje;

| i) | esant tarptautinės bendruomenės bei Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijų bendro siekio įtvirtinti teisinę valstybę dalimi, pasinaudojant ESPM teikiama technine viešosios tvarkos palaikymo policijos pajėgomis patirtimi ir parama šioje srityje, remti pasirengimą policijos restruktūrizavimui ir jo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

i)

esant tarptautinės bendruomenės bei Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijų bendro siekio įtvirtinti teisinę valstybę dalimi, pasinaudojant ESPM teikiama technine viešosios tvarkos palaikymo policijos pajėgomis patirtimi ir parama šioje srityje, remti pasirengimą policijos restruktūrizavimui ir jo įgyvendinimą;

| j) | remti sustiprintą ir veiksmingesnį Bosnijos ir Hercegovinos baudžiamojo teisingumo sistemos ir policijos bendradarbiavimą, palaikant glaudžius ryšius su ESPM; |
| --- | --- |

j)

remti sustiprintą ir veiksmingesnį Bosnijos ir Hercegovinos baudžiamojo teisingumo sistemos ir policijos bendradarbiavimą, palaikant glaudžius ryšius su ESPM;

| k) | konsultuotis su ES policijos misijos vadovu prieš imantis politinių veiksmų, kurie gali turėti poveikio policijos ir saugumo padėčiai; |
| --- | --- |

k)

konsultuotis su ES policijos misijos vadovu prieš imantis politinių veiksmų, kurie gali turėti poveikio policijos ir saugumo padėčiai;

| l) | prireikus teikti patarimus generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui bei Komisijai ir atitinkamais atvejais dalyvauti veiklos koordinavime vietos lygiu, kai tai susiję su Sutarties VI antraštinėje dalyje numatyta veikla, įskaitant Europolą, ir atitinkama Bendrijos veikla; |
| --- | --- |

l)

prireikus teikti patarimus generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui bei Komisijai ir atitinkamais atvejais dalyvauti veiklos koordinavime vietos lygiu, kai tai susiję su Sutarties VI antraštinėje dalyje numatyta veikla, įskaitant Europolą, ir atitinkama Bendrijos veikla;

| m) | siekiant darnos ir galimos sinergijos, toliau teikti konsultacijas dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės prioritetų; |
| --- | --- |

m)

siekiant darnos ir galimos sinergijos, toliau teikti konsultacijas dėl Pasirengimo narystei pagalbos priemonės prioritetų;

| n) | padėti planuoti sustiprintą ESSĮ biurą, atsižvelgiant į vyriausiojo įgaliotinio biuro uždarymą, įskaitant patarimų dėl pereinamojo laikotarpio viešosios informacijos aspektų teikimą, glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija; |
| --- | --- |

n)

padėti planuoti sustiprintą ESSĮ biurą, atsižvelgiant į vyriausiojo įgaliotinio biuro uždarymą, įskaitant patarimų dėl pereinamojo laikotarpio viešosios informacijos aspektų teikimą, glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija;

| o) | prisidėti prie pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms plėtojimo ir stiprinimo Bosnijoje ir Hercegovinoje, laikantis ES žmogaus teisių politikos ir ES gairių dėl žmogaus teisių; |
| --- | --- |

o)

prisidėti prie pagarbos žmogaus teisėms bei pagrindinėms laisvėms plėtojimo ir stiprinimo Bosnijoje ir Hercegovinoje, laikantis ES žmogaus teisių politikos ir ES gairių dėl žmogaus teisių;

| p) | skatinti atitinkamas Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ); |
| --- | --- |

p)

skatinti atitinkamas Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ);

| q) | teikti politinius patarimus ir siūlyti būdus, kaip palengvinti konstitucinės reformos procesą; |
| --- | --- |

q)

teikti politinius patarimus ir siūlyti būdus, kaip palengvinti konstitucinės reformos procesą;

| r) | nedarant poveikio taikomai pavaldumo tvarkai, padėti užtikrinti, kad visomis ES priemonėmis veiksmų vietoje būtų darniai siekiama Tarybos nustatytų politinių tikslų. |
| --- | --- |

r)

nedarant poveikio taikomai pavaldumo tvarkai, padėti užtikrinti, kad visomis ES priemonėmis veiksmų vietoje būtų darniai siekiama Tarybos nustatytų politinių tikslų.

4 straipsnis

Įgaliojimų vykdymas

1.   ESSĮ atsakingas už įgaliojimų vykdymą, jo veiklą prižiūri ir jam vadovauja generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis.

2.   Politinis ir saugumo komitetas (PSK) palaiko privilegijuotą ryšį su ESSĮ, o su Taryba bendraujama pirmiausia per šį komitetą. PSK teikia ESSĮ strategines konsultacijas ir politines nuorodas pagal jo įgaliojimus.

5 straipsnis

Vyriausiasis įgaliotinis

ESSĮ vaidmuo, įskaitant visų civilinių organizacijų ir agentūrų visos veiklos koordinavimą, kaip nustatyta Bendrajame pamatiniame susitarime dėl taikos Bosnijoje ir Hercegovinoje ir vėlesnėse Tarybos išvadose bei deklaracijose dėl taikos įgyvendinimo, nedaro poveikio vyriausiojo įgaliotinio Bosnijoje ir Hercegovinoje įgaliojimams.

6 straipsnis

Finansavimas

1.   Su ESSĮ įgaliojimų vykdymu nuo 2009 m. kovo 1 d. iki 2010 m. vasario 28 d. susijusioms išlaidoms padengti skiriama orientacinė finansavimo suma yra 3 200 000 EUR.

2.   Iš 1 dalyje nurodytos sumos finansuojamos išlaidos padengiamos nuo 2009 m. kovo 1 d. Išlaidos tvarkomos pagal Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomas procedūras ir taisykles.

3.   Išlaidos tvarkomos pagal ESSĮ ir Komisijos sudarytą sutartį. Už visas išlaidas ES specialusis įgaliotinis yra atskaitingas Komisijai.

7 straipsnis

Darbuotojų grupės struktūra ir sudėtis

1.   Neviršydamas savo įgaliojimų ir turimų atitinkamų finansinių išteklių, ESSĮ sudaro savo darbuotojų grupę konsultuodamasis su pirmininkaujančia valstybe nare, padedamas generalinio sekretoriaus-vyriausiojo įgaliotinio ir visapusiškai bendradarbiaudamas su Komisija. Į darbuotojų grupę įtraukiami darbuotojai, turintys profesinės patirties specifinėse politikos srityse, kaip reikalaujama įgaliojimuose. ESSĮ reguliariai informuoja generalinį sekretorių-vyriausiąjį įgaliotinį, pirmininkaujančią valstybę narę ir Komisiją apie savo darbuotojų grupės sudėtį.

2.   Valstybės narės ir ES institucijos gali pasiūlyti komandiruoti darbuotojus dirbti su ESSĮ. Atlyginimą personalui, kurį valstybė narė ar ES institucija komandiruoja dirbti su ESSĮ, moka atitinkamai ta valstybė narė arba ES institucija. Valstybių narių į Tarybos generalinį sekretoriatą komandiruoti ekspertai taip pat gali būti komandiruojami dirbti ESSĮ. Pagal sutartį pasamdyti kitų šalių darbuotojai turi turėti vienos iš ES valstybių narių pilietybę.

3.   Visi komandiruoti darbuotojai administraciniu požiūriu lieka pavaldūs siunčiančiajai valstybei narei arba ES institucijai ir vykdo savo pareigas bei veikia ESSĮ įgaliojimų labui.

8 straipsnis

ESSĮ ir jo personalo privilegijos ir imunitetai

Atitinkamai su priimančiąja (-iosiomis) šalimi (-imis) susitariama dėl ESSĮ misijos ir jo personalo narių užduočių įvykdymui ir sklandžiam darbui užtikrinti būtinų privilegijų, imunitetų ir papildomų garantijų. Valstybės narės ir Komisija tam teikia visą reikalingą paramą.

9 straipsnis

ES įslaptintos informacijos saugumas

ESSĮ ir jo grupės nariai laikosi saugumo principų ir būtiniausių standartų, nustatytų 2001 m. kovo 19 d. Tarybos sprendimu 2001/264/EB dėl Tarybos saugumo nuostatų patvirtinimo (3), visų pirma dirbdami su ES įslaptinta informacija.

10 straipsnis

Galimybė susipažinti su informacija ir logistinė parama

1.   Valstybės narės, Komisija ir Tarybos generalinis sekretoriatas užtikrina, kad ESSĮ būtų sudaryta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija.

2.   Prireikus pirmininkaujanti valstybė narė, Komisija ir (arba) valstybės narės teikia logistinę paramą regione.

11 straipsnis

Saugumas

ESSĮ, laikydamasis ES politikos dėl personalo, dislokuoto už ES ribų vykdyti veiksmus pagal Sutarties V antraštinę dalį, saugumo, neviršydamas savo įgaliojimų ir atsižvelgdamas į saugumo padėtį jo atsakomybei priskirtoje geografinėje teritorijoje, imasi visų praktiškai įgyvendinamų priemonių tiesiogiai sau pavaldaus personalo saugumui užtikrinti, visų pirma:

| a) | sudarydamas Tarybos generalinio sekretoriato gairėmis pagrįstą misijai skirtą saugumo planą, į jį įtraukdamas misijai skirtas fizines, organizacines ir procedūrines saugumo priemones, reglamentuojančias saugaus personalo atvykimo į misijos teritoriją ir judėjimo toje teritorijoje valdymą, o taip pat saugumo incidentų valdymą, bei įskaitant misijos nenumatytų atvejų ir evakuacijos planą; |
| --- | --- |

a)

sudarydamas Tarybos generalinio sekretoriato gairėmis pagrįstą misijai skirtą saugumo planą, į jį įtraukdamas misijai skirtas fizines, organizacines ir procedūrines saugumo priemones, reglamentuojančias saugaus personalo atvykimo į misijos teritoriją ir judėjimo toje teritorijoje valdymą, o taip pat saugumo incidentų valdymą, bei įskaitant misijos nenumatytų atvejų ir evakuacijos planą;

| b) | užtikrindamas, kad visi už ES ribų dislokuoti personalo nariai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu dėl misijos teritorijoje esančių sąlygų; |
| --- | --- |

b)

užtikrindamas, kad visi už ES ribų dislokuoti personalo nariai būtų apdrausti didelės rizikos draudimu, būtinu dėl misijos teritorijoje esančių sąlygų;

| c) | užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į misijos teritoriją būtų organizuotas visų jo darbuotojų grupės narių, kurie turi būti dislokuoti už ES ribų, įskaitant vietoje pasamdytus darbuotojus, atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į Tarybos generalinio sekretoriato nustatytą rizikos lygį misijos teritorijoje; |
| --- | --- |

c)

užtikrindamas, kad prieš atvykstant arba atvykus į misijos teritoriją būtų organizuotas visų jo darbuotojų grupės narių, kurie turi būti dislokuoti už ES ribų, įskaitant vietoje pasamdytus darbuotojus, atitinkamas mokymas saugumo klausimais, atsižvelgiant į Tarybos generalinio sekretoriato nustatytą rizikos lygį misijos teritorijoje;

| d) | užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai bei Komisijai būtų teikiamos raštiškos jų įgyvendinimo ir kitų saugumo klausimų ataskaitos, sudarančios laikotarpio vidurio ir įgaliojimų vykdymo ataskaitų dalį. |
| --- | --- |

d)

užtikrindamas, kad būtų įgyvendinamos visos sutartos rekomendacijos, pateiktos remiantis reguliariais saugumo įvertinimais, ir generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai bei Komisijai būtų teikiamos raštiškos jų įgyvendinimo ir kitų saugumo klausimų ataskaitos, sudarančios laikotarpio vidurio ir įgaliojimų vykdymo ataskaitų dalį.

12 straipsnis

Ataskaitų teikimas

ESSĮ generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui ir PSK reguliariai teikia ataskaitas žodžiu ir raštu. ESSĮ taip pat prireikus teikia ataskaitas darbo grupėms. Reguliariai teikiamos ataskaitos raštu platinamos per COREU tinklą. Generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui arba PSK rekomendavus, ESSĮ gali teikti ataskaitas Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybai.

13 straipsnis

Koordinavimas

1.   ESSĮ veiksmai atitinkamai derinami su pirmininkaujančios valstybės narės ir Komisijos veiksmais bei su kitų tame regione veikiančių ESSĮ veiksmais. ESSĮ reguliariai informuoja valstybių narių atstovybes ir Komisijos delegacijas.

Veiksmų vietoje glaudus ryšys palaikomas su pirmininkaujančia valstybe nare, Komisija ir valstybių narių atstovybių vadovais. Jie deda visas įmanomas pastangas padėdami ES specialiajam įgaliotiniui vykdyti savo įgaliojimus. ES specialusis įgaliotinis taip pat palaiko ryšius su kitais veiksmų vietoje esančiais tarptautiniais ir regioniniais subjektais.

2.   Prisidėdamas prie ES krizių valdymo operacijų, ES specialusis įgaliotinis kartu su kitais veiksmų vietoje esančiais ES subjektais gerina informacijos skleidimą ir veiksmų vietoje esančių ES subjektų keitimąsi ja siekiant kuo geresnio bendros padėties suvokimo ir įvertinimo.

14 straipsnis

Peržiūra

Šių bendrųjų veiksmų įgyvendinimas ir jų suderinamumas su kita ES veikla regione yra nuolat peržiūrimi. Iki 2009 m. birželio mėn. pabaigos ES specialusis įgaliotinis pateikia generaliniam sekretoriui-vyriausiajam įgaliotiniui, Tarybai ir Komisijai pažangos ataskaitą, o iki 2009 m. lapkričio mėn. vidurio – išsamią įgaliojimų vykdymo ataskaitą. Remdamiesi šiomis ataskaitomis, atitinkamos darbo grupės ir PSK įvertina šiuos bendruosius veiksmus. Atsižvelgdamas į bendrus dislokavimo prioritetus, generalinis sekretorius-vyriausiasis įgaliotinis teikia rekomendacijas PSK dėl Tarybos sprendimo pratęsti, iš dalies pakeisti arba nutraukti įgaliojimus.

15 straipsnis

Įsigaliojimas

Šie bendrieji veiksmai įsigalioja jų priėmimo dieną.

16 straipsnis

Skelbimas

Šie bendrieji veiksmai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2009 m. kovo 11 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  OL L 159, 2007 6 20, p. 63.

1

(2)  OL L 43, 2008 2 19, p. 22.

2

(3)  OL L 101, 2001 4 11, p. 1.

3

---

IV Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

Nuolatinis ELPA valstybių komitetas

| 12.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 67/93 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 67/93

---

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIO KOMITETO SPRENDIMAS

Nr. 5/2008/SC

2008 m. gruodžio 4 d.

iš dalies keičiantis nuolatinio komiteto sprendimus Nr. 5/2004/SC ir Nr. 1/2007/SC, kuriais nustatomas sąnaudų paskirstymo principas EEE finansiniam mechanizmui

ELPA VALSTYBIŲ NUOLATINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą su pakeitimais, padarytais Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas),

atsižvelgdamas į 38a protokolą dėl EEE finansinio mechanizmo, įtrauktą į EEE susitarimą Susitarimu dėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respublikos, Latvijos Respublikos, Lietuvos Respublikos, Vengrijos Respublikos, Maltos Respublikos, Lenkijos Respublikos, Slovėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje ir iš dalies pakeistą Susitarimu dėl Bulgarijos ir Rumunijos dalyvavimo Europos ekonominėje erdvėje,

atsižvelgdamas į 2004 m. rugsėjo 23 d. ELPA valstybių nuolatinio komiteto sprendimą Nr. 5/2004/SC, kuriuo nustatomas sąnaudų paskirstymo principas EEE finansiniam mechanizmui,

atsižvelgdamas į tai, kad šiuo metu Lichtenšteinas gali pateikti oficialius bendrojo vidaus produkto (BVP) duomenis, tačiau paprastai šie duomenys pateikiami po dvejų metų,

atsižvelgdamas į 2008 m. balandžio 24 d. nacionalinių statistikos institutų vadovų rekomendacijas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Nuolatinio komiteto sprendimo Nr. 1/2007/SC, iš dalies keičiančio nuolatinio komiteto sprendimą Nr. 5/2004/SC, kuriuo nustatomas sąnaudų paskirstymo principas EEE finansiniam mechanizmui, 1 straipsnis pakeičiamas taip:

„Nuolatinio komiteto sprendimo Nr. 5/2004/SC, kuriuo nustatomas sąnaudų paskirstymo principas EEE finansiniam mechanizmui, priedo 6 ir 7 dalys pakeičiamos taip:

| „6. | BVP duomenys, kuriais turi būti paremti konkrečių t metų įnašai, pateikiami iki tų pačių metų vasario 1 d. ir siejami su t-2 metais. Jei BVP duomenų už t-2 metus nėra, Lichtenšteino atveju naudojamas apytikris įvertinimas, paremtas paskutiniais turimais BVP duomenimis (t-4), kurie patikslinami pagal Šveicarijos BVP augimo tempą t-3 ir t-2 metais. Šis metodas bus peržiūrimas per trejus metus.“ “ |
| --- | --- |

„6.

BVP duomenys, kuriais turi būti paremti konkrečių t metų įnašai, pateikiami iki tų pačių metų vasario 1 d. ir siejami su t-2 metais. Jei BVP duomenų už t-2 metus nėra, Lichtenšteino atveju naudojamas apytikris įvertinimas, paremtas paskutiniais turimais BVP duomenimis (t-4), kurie patikslinami pagal Šveicarijos BVP augimo tempą t-3 ir t-2 metais. Šis metodas bus peržiūrimas per trejus metus.“ “

2 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja nedelsiant ir taikomas išmokant penktąją (paskutiniąją) dalį (2008–2009 m.).

3 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

Europos Sąjungos oficialiojo leidinio

Priimta Briuselyje, 2008 m. gruodžio 4 d.

Nuolatinio komiteto vardu

Pirmininkas

H. S. H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN

Generalinis sekretorius

Kåre BRYN

---

Klaidų ištaisymas

| 12.3.2009 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 67/95 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 67/95

---

1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyvos 96/96/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių motorinių transporto priemonių ir jų priekabų techninę apžiūrą, suderinimo klaidų ištaisymas

(
  Europos Bendrijų oficialusis leidinys L 46, 1997 m. kovo 17 d.
  )

(Specialusis leidimas lietuvių kalba, 7 skyrius, 2 tomas, p. 514)

524 puslapis, II priedas, lentelė, 2 punktas:

yra:

| 2. | Vairo mechanizmas ir vairaratis |
| --- | --- |

2.

| 2. | Vairo mechanizmas |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Mechanizmo būklė |
| --- | --- |

2.1.

Mechanizmo būklė

| 2.2. | Vairaratis |
| --- | --- |

2.2.

Vairaratis

| 2.3. | Vairo mechanizmo laisvumas |
| --- | --- |

2.3.

Vairo mechanizmo laisvumas

| 2.4. | Vairo guoliai |
| --- | --- |

2.4.

Vairo guoliai

| 2.1. | Mechanizmo būklė |
| --- | --- |

2.1.

Mechanizmo būklė

| 2.2. | Vairo mechanizmo laisvumas |
| --- | --- |

2.2.

Vairo mechanizmo laisvumas

| 2.3. | Vairo mechanizmo sistemos tvirtinimas |
| --- | --- |

2.3.

Vairo mechanizmo sistemos tvirtinimas

turi būti:

| 2. | Vairo mechanizmas ir vairaratis |
| --- | --- |

2.

| 2. | Vairo mechanizmas |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Mechanizmo būklė |
| --- | --- |

2.1.

Mechanizmo būklė

| 2.2. | Vairaratis |
| --- | --- |

2.2.

Vairaratis

| 2.3. | Vairo mechanizmo laisvumas |
| --- | --- |

2.3.

Vairo mechanizmo laisvumas

| 2.1. | Mechanizmo būklė |
| --- | --- |

2.1.

Mechanizmo būklė

| 2.2. | Vairo mechanizmo laisvumas |
| --- | --- |

2.2.

Vairo mechanizmo laisvumas

| 2.3. | Vairo mechanizmo sistemos tvirtinimas |
| --- | --- |

2.3.

Vairo mechanizmo sistemos tvirtinimas

| 2.4. | Vairo guoliai |
| --- | --- |

2.4.

Vairo guoliai

526 puslapis, II priedas, lentelė, 7.5 punktas:

yra:

| 7.5. | Vaistinėlė |
| --- | --- |

7.5.

Vaistinėlė

| 7.5. | Saugos diržai |
| --- | --- |

7.5.

Saugos diržai

| 7.5.1. | Saugus laikymas (tvirtinimas) |
| --- | --- |

7.5.1.

Saugus laikymas (tvirtinimas)

| 7.5.3. | Veiksmingumas |
| --- | --- |

7.5.3.

Veiksmingumas

| 7.5.2. | Diržų būklė |
| --- | --- |

7.5.2.

Diržų būklė

turi būti:

| 7.5. | Vaistinėlė |
| --- | --- |

7.5.

Vaistinėlė

| 7.5. | Saugos diržai |
| --- | --- |

7.5.

Saugos diržai

| 7.5.1. | Saugus laikymas (tvirtinimas) |
| --- | --- |

7.5.1.

Saugus laikymas (tvirtinimas)

| 7.5.2. | Diržų būklė |
| --- | --- |

7.5.2.

Diržų būklė

| 7.5.3. | Veiksmingumas |
| --- | --- |

7.5.3.

Veiksmingumas

---