# Euroopa Liidu L 87/31.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 87 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide31. märts 2009 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 87

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide31. märts 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2009, 11. märts 2009, nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (uuesti sõnastatud)
   (
  1
  ) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 217/2009, 11. märts 2009, Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastatud)
   (
  1
  ) | 42 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 218/2009, 11. märts 2009, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastatud)
   (
  1
  ) | 70 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2009, 11. märts 2009, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas - Kontrolliga regulatiivmenetlusega kohandamine – 2. osa | 109 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 220/2009, 11. märts 2009, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad | 155 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 221/2009, 11. märts 2009, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas määrust (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta
   (
  1
  ) | 157 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 222/2009, 11. märts 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta | 160 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta
   (
  2
  ) | 164 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 216/2009, 11. märts 2009, nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (uuesti sõnastatud)
   (
  1
  )

(
  1

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 217/2009, 11. märts 2009, Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastatud)
   (
  1
  )

(
  1

42

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 218/2009, 11. märts 2009, Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastatud)
   (
  1
  )

(
  1

70

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2009, 11. märts 2009, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas - Kontrolliga regulatiivmenetlusega kohandamine – 2. osa

109

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 220/2009, 11. märts 2009, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad

155

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 221/2009, 11. märts 2009, millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas määrust (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta
   (
  1
  )

(
  1

157

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 222/2009, 11. märts 2009, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta

160

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 223/2009, 11. märts 2009, Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta
   (
  2
  )

(
  2

164

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1394/2007 (uudsete ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta) parandus (ELT L 324, 10.12.2007) | 174 |

Parandused

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1394/2007 (uudsete ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta) parandus (ELT L 324, 10.12.2007)

(ELT L 324, 10.12.2007)

174

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |
| | (2)   EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

(2)   EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst

2

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 216/2009,

11. märts 2009,

nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades, (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Kuna on tehtud uusi muudatusi kõnealusesse määrusesse, on selguse huvides soovitatav kõnealused sätted uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 23. oktoobri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 2597/95 nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta liikmesriikide poolt, kes kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades, (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Kuna on tehtud uusi muudatusi kõnealusesse määrusesse, on selguse huvides soovitatav kõnealused sätted uuesti sõnastada.

| (2) | Euroopa Ühendus on saanud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) liikmeks. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ühendus on saanud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) liikmeks.

| (3) | Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel sõlmitud protokollis on sätestatud, et komisjon annab FAO-le nõutud statistilised andmed. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Ühenduste Komisjoni vahel sõlmitud protokollis on sätestatud, et komisjon annab FAO-le nõutud statistilised andmed.

| (4) | Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on kavandatava meetme eesmärke võimalik saavutada üksnes ühenduse õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab kooskõlastada statistiliste andmete ühtlustamist ühenduse tasandil, kuna kalandusstatistika kogumise ja nende statistiliste andmete töötlemiseks ja usaldusväärsuse kontrollimiseks vajaliku infrastruktuuri eest vastutavad eelkõige liikmesriigid. |
| --- | --- |

(4)

Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on kavandatava meetme eesmärke võimalik saavutada üksnes ühenduse õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab kooskõlastada statistiliste andmete ühtlustamist ühenduse tasandil, kuna kalandusstatistika kogumise ja nende statistiliste andmete töötlemiseks ja usaldusväärsuse kontrollimiseks vajaliku infrastruktuuri eest vastutavad eelkõige liikmesriigid.

| (5) | Mitmed liikmesriigid on taotlenud, et andmeid võiks esitada teistsuguses vormis või teistsugusel kandjal, kui on sätestatud V lisas (samaväärne Statlanti küsimustikega). |
| --- | --- |

(5)

Mitmed liikmesriigid on taotlenud, et andmeid võiks esitada teistsuguses vormis või teistsugusel kandjal, kui on sätestatud V lisas (samaväärne Statlanti küsimustikega).

| (6) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4). |
| --- | --- |

(6)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4).

| (7) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kohandada statistiliste kalastuspiirkondade ja nende alljaotiste ning liikide nimekirju. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, |
| --- | --- |

(7)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kohandada statistiliste kalastuspiirkondade ja nende alljaotiste ning liikide nimekirju. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Võttes nõuetekohaselt arvesse nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrust (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta, (5) esitab iga liikmesriik komisjonile andmed nende kõnealuses liikmesriigis registreeritud või tema lipu all sõitvate laevade nominaalsaagi kohta, mis kalastavad teatavates väljaspool Atlandi ookeani põhjaosa asuvates piirkondades.

Nominaalsaagi andmed hõlmavad kõiki maale toimetatud või merel ümberlaaditud kalasaadusi mis tahes kujul, ent sinna hulka ei loeta koguseid, mis on püügi järel merre tagasi heidetud, pardal tarbitud või pardal söödana kasutatud. Andmed kirjutatakse üles maale toimetatud või ümberlaaditud saagi eluskaalu ekvivalendina lähima tonnini ümardatult.

Artikkel 2

1.   Nominaalsaagi andmed tuleb esitada iga peamise püügipiirkonna ja selle alljaotiste kohta, nagu on loetletud I lisas, kirjeldatud II lisas ja kujutatud III lisas. IV lisas on loetletud iga peamise püügipiirkonna liigid, mille kohta andmeid nõutakse.

2.   Kalendriaasta andmed esitatakse kuue kuu jooksul aasta lõpust arvates.

3.   Kui liikmesriigi laevad ei ole artikli 1 kohaselt peamises püügipiirkonnas kalendriaasta jooksul kalastanud, teatab liikmesriik sellest komisjonile. Kui aga peamises püügipiirkonnas on kalastatud, nõutakse andmete esitamist üksnes nende liikide ja alljaotiste kohta, mille suhtes aruandeaasta jooksul on näidatud püügi toimumine.

4.   Liikmesriikide laevade püütud vähetähtsaid liike ei ole vaja andmete esitamisel ükshaaval nimetada, vaid need võib lisada kogusaagi alla, kui nende saaduste kaal ei ületa 5 % aastasest kogusaagist kõnealuses peamises püügipiirkonnas.

5.   Komisjon võib muuta statistiliste kalastuspiirkondade ja nende alljaotiste ning liikide nimekirju.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 5 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 3

Kui ühise kalanduspoliitika raames vastu võetud sätted ei näe ette teisiti, lubatakse liikmesriikidel kasutada püügiandmete tuletamisel valimivõtumeetodit nende kalalaevastiku osade kohta, mille puhul andmete esitamine täies ulatuses põhjustaks liigset haldusprotseduuride rakendamist. Liikmesriik peab artikli 6 lõike 1 alusel esitatavale aruandele lisama üksikasjalikud andmed valimivõtu korra ja selle kohta, kui suur osa koguandmestikust on saadud sel meetodil.

Artikkel 4

Liikmesriigid täidavad oma artiklitest 1 ja 2 tulenevaid kohustusi, esitades andmed magnetkandjal V lisas näidatud vormingus.

Liikmesriigid võivad esitada andmeid VI lisas täpsustatud vormingus.

Liikmesriigid võivad komisjoni eelneval nõusolekul esitada andmed teistsugusel kujul või teistsugusel kandjal.

Artikkel 5

1.   Komisjoni abistab nõukogu otsusega 72/279/EMÜ (6) loodud alaline põllumajandusstatistika komitee, edaspidi „komitee”.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 6

1.   Liikmesriigid esitavad 14. novembriks 1996 komisjonile üksikasjaliku aruande, milles kirjeldatakse, kuidas püügiandmeid tuletatakse, ning näidatakse andmete representatiivsuse ja usaldusväärsuse aste. Komisjon koostab nende aruannete kokkuvõtte komitee pädevas töörühmas läbiarutamiseks.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist muudatustest lõike 1 alusel antud teabes kolme kuu jooksul muudatuste tegemisest arvates.

3.   Metoodikaaruanded, andmete kättesaadavus ja andmete usaldusväärsus, millele on viidatud lõikes 1, ja muud käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimused vaadatakse läbi üks kord aastas komitee pädevas töörühmas.

Artikkel 7

1.   Määrus (EÜ) nr 2597/95 tunnistatakse kehtetuks.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt VIII lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. märts 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VONDRA

---

(1)  Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 26. veebruari 2009. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1.

2

(3)  Vt VII lisa.

3

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

4

(5)  EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.

5

(6)  EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.

6

---

I LISA

FAO PEAMISTE PÜÜGIPIIRKONDADE JA NENDE ALLJAOTISTE LOETELU, MILLE KOHTA TULEB ANDMED ESITADA

(Nende piirkondade ja alljaotiste kirjeldus on toodud II lisas)

KESK-ATLANDI IDAOSA (püügipiirkond 34)

| 34.1.1. | Maroko rannikuäärne rajoon |
| --- | --- |
| 34.1.2. | Kanaari saarte ja Madeira rajoon |
| 34.1.3. | Sahara rannikuäärne rajoon |
| 34.2. | Põhjapoolne ookeani alapiirkond |
| 34.3.1. | Cabo Verde rannikuäärne rajoon |
| 34.3.2. | Cabo Verde saarte rajoon |
| 34.3.3. | Sherbro rajoon |
| 34.3.4. | Guinea lahe lääneosa rajoon |
| 34.3.5. | Guinea lahe keskosa rajoon |
| 34.3.6. | Guinea lahe lõunaosa rajoon |
| 34.4.1. | Guinea lahe edelaosa rajoon |
| 34.4.2. | Edelapoolse ookeaniala rajoon |

34.1.1.

Maroko rannikuäärne rajoon

34.1.2.

Kanaari saarte ja Madeira rajoon

34.1.3.

Sahara rannikuäärne rajoon

34.2.

Põhjapoolne ookeani alapiirkond

34.3.1.

Cabo Verde rannikuäärne rajoon

34.3.2.

Cabo Verde saarte rajoon

34.3.3.

Sherbro rajoon

34.3.4.

Guinea lahe lääneosa rajoon

34.3.5.

Guinea lahe keskosa rajoon

34.3.6.

Guinea lahe lõunaosa rajoon

34.4.1.

Guinea lahe edelaosa rajoon

34.4.2.

Edelapoolse ookeaniala rajoon

VAHEMERI JA MUST MERI (püügipiirkond 37)

| 37.1.1. | Baleaari rajoon |
| --- | --- |
| 37.1.2. | Lioni lahe rajoon |
| 37.1.3. | Sardiinia rajoon |
| 37.2.1. | Aadria mere rajoon |
| 37.2.2. | Joonia mere rajoon |
| 37.3.1. | Egeuse mere rajoon |
| 37.3.2. | Levanti rajoon |
| 37.4.1. | Marmara mere rajoon |
| 37.4.2. | Musta mere rajoon |
| 37.4.3. | Aasovi mere rajoon |

37.1.1.

Baleaari rajoon

37.1.2.

Lioni lahe rajoon

37.1.3.

Sardiinia rajoon

37.2.1.

Aadria mere rajoon

37.2.2.

Joonia mere rajoon

37.3.1.

Egeuse mere rajoon

37.3.2.

Levanti rajoon

37.4.1.

Marmara mere rajoon

37.4.2.

Musta mere rajoon

37.4.3.

Aasovi mere rajoon

ATLANDI EDELAOSA (püügipiirkond 41)

| 41.1.1. | Amazonase rajoon |
| --- | --- |
| 41.1.2. | Natali rajoon |
| 41.1.3. | Salvadori rajoon |
| 41.1.4. | Põhjapoolse ookeaniala rajoon |
| 41.2.1. | Santose rajoon |
| 41.2.2. | Rio Grande rajoon |
| 41.2.3. | Platense rajoon |
| 41.2.4. | Keskmise ookeaniala rajoon |
| 41.3.1. | Põhja-Patagoonia rajoon |
| 41.3.2. | Lõuna-Patagoonia rajoon |
| 41.3.3. | Lõunapoolse ookeaniala rajoon |

41.1.1.

Amazonase rajoon

41.1.2.

Natali rajoon

41.1.3.

Salvadori rajoon

41.1.4.

Põhjapoolse ookeaniala rajoon

41.2.1.

Santose rajoon

41.2.2.

Rio Grande rajoon

41.2.3.

Platense rajoon

41.2.4.

Keskmise ookeaniala rajoon

41.3.1.

Põhja-Patagoonia rajoon

41.3.2.

Lõuna-Patagoonia rajoon

41.3.3.

Lõunapoolse ookeaniala rajoon

ATLANDI KAGUOSA (püügipiirkond 47)

| 47.1.1. | Palmeirinhasi neeme rajoon |
| --- | --- |
| 47.1.2. | Salinasi neeme rajoon |
| 47.1.3. | Cunene rajoon |
| 47.1.4. | Cape Crossi rajoon |
| 47.1.5. | Oranje jõe rajoon |
| 47.1.6. | Hea Lootuse neeme rajoon |
| 47.2.1. | Kesk-Agulhasi rajoon |
| 47.2.2. | Ida-Agulhasi rajoon |
| 47.3. | Lõunapoolne ookeani alapiirkond |
| 47.4. | Tristan da Cunha alapiirkond |
| 47.5. | St. Helena ja Ascensióni alapiirkond |

47.1.1.

Palmeirinhasi neeme rajoon

47.1.2.

Salinasi neeme rajoon

47.1.3.

Cunene rajoon

47.1.4.

Cape Crossi rajoon

47.1.5.

Oranje jõe rajoon

47.1.6.

Hea Lootuse neeme rajoon

47.2.1.

Kesk-Agulhasi rajoon

47.2.2.

Ida-Agulhasi rajoon

47.3.

Lõunapoolne ookeani alapiirkond

47.4.

Tristan da Cunha alapiirkond

47.5.

St. Helena ja Ascensióni alapiirkond

INDIA OOKEANI LÄÄNEOSA (püügipiirkond 51)

| 51.1. | Punase mere alapiirkond |
| --- | --- |
| 51.2. | Pärsia lahe alapiirkond |
| 51.3. | Araabia mere lääneosa alapiirkond |
| 51.4. | Araabia mere idaosa, Lakadiivide ja Sri Lanka alapiirkond |
| 51.5. | Somaalia, Kenya ja Tansaania alapiirkond |
| 51.6. | Madagaskari ja Mosambiigi väina alapiirkond |
| 51.7. | Ookeani alapiirkond |
| 51.8.1. | Marioni-Edwardi rajoon |
| 51.8.2. | Zambezi rajoon |

51.1.

Punase mere alapiirkond

51.2.

Pärsia lahe alapiirkond

51.3.

Araabia mere lääneosa alapiirkond

51.4.

Araabia mere idaosa, Lakadiivide ja Sri Lanka alapiirkond

51.5.

Somaalia, Kenya ja Tansaania alapiirkond

51.6.

Madagaskari ja Mosambiigi väina alapiirkond

51.7.

Ookeani alapiirkond

51.8.1.

Marioni-Edwardi rajoon

51.8.2.

Zambezi rajoon

---

II LISA

KESK-ATLANDI IDAOSA (püügipiirkond 34)

III A lisas on näidatud Kesk-Atlandi idaosa (püügipiirkond 34 (Kesk-Atlandi idaosa)) piirid, selle alapiirkonnad, rajoonid ja alarajoonid. Järgneb piirkonna, alapiirkondade, rajoonide ja alarajoonide kirjeldus. Kesk-Atlandi idaosa hõlmab kõiki Atlandi ookeani vesi, mis jäävad järgmistesse piiridesse:

Põhja-Aafrikas 5o36' läänepikkust tõusuveepiiril asuvast punktist mööda nimetatud ranniku tõusuveepiiri edela suunas Ponta do Padrãos (6o04'36′′ lõunalaiust ja 12o19'48′′ idapikkust) asuva punktini; sealt mööda loksodroomi loode suunas kuni 6o00' lõunalaiust ja 12o00' idapikkust asuva punktini; sealt mööda 6o00' lõunalaiust otse läände kuni 20o00' läänepikkuseni; sealt otse põhja ekvaatorini; sealt otse läände kuni 30o00' läänepikkuseni; sealt otse põhja kuni 5o00' põhjalaiuseni; sealt otse läände kuni 40o00' läänepikkuseni, sealt otse põhja kuni 36o00' põhjalaiuseni; sealt otse itta kuni Punta Marroquíni, mis asub punktis 5o36' läänepikkust; sealt otse lõunasse kuni alguspunktini Aafrika rannikul.

Kesk-Atlandi idaosa jaotatakse järgmiselt.

Põhjapoolne rannikuäärne alapiirkond (alapiirkond 34.1)

a)   Maroko rannikuäärne rajoon (rajoon 34.1.1)

Veed, mis asuvad 36o00' põhjalaiuse ja 26o00' põhjalaiuse vahel ida pool joont, mis kulgeb mööda 13o00' läänepikkust otse lõunasse 36o00' põhjalaiusest kuni 29o00' põhjalaiuseni, ning sealt mööda loksodroomi edela suunas kuni 26o00' põhjalaiust ja 16o00' läänepikkust asuva punktini.

b)   Kanaari saared ja Madeira (rajoon 34.1.2)

Veed, mis asuvad 36o00' põhjalaiuse ja 26o00' põhjalaiuse ning 20o00' läänepikkuse ja joone vahel, mis kulgeb mööda 13o00' läänepikkust 36o00' põhjalaiuskraadist kuni 29o00' põhjalaiuseni ja sealt mööda loksodroomi kuni 26o00' põhjalaiust ja 16o00' läänepikkust asuva punktini.

c)   Sahara rannikuäärne rajoon (rajoon 34.1.3)

Veed, mis asuvad 26o00' põhjalaiuse ja 19o00' põhjalaiuse vahel ida pool 20o00' läänepikkust.

Põhjapoolne ookeani alapiirkond (alapiirkond 34.2)

Veed, mis asuvad 36o00' põhjalaiuse ja 20o00' põhjalaiuse ning 40o00' läänepikkuse ja 20o00' läänepikkuse vahel.

Lõunapoolne rannikuäärne alapiirkond (alapiirkond 34.3)

a)   Cabo Verde rannikuäärne rajoon (rajoon 34.3.1)

Veed, mis asuvad 19o00' põhjalaiuse ja 9o00' põhjalaiuse vahel ida pool 20o00' läänepikkust.

b)   Cabo Verde saarte rajoon (rajoon 34.3.2)

Veed, mis asuvad 20o00' põhjalaiuse ja 10o00' põhjalaiuse ning 30o00' läänepikkuse ja 20o00' läänepikkuse vahel.

c)   Sherbro rajoon (rajoon 34.3.3)

Veed, mis asuvad 9o00' põhjalaiuse ja ekvaatori ning 20o00' läänepikkuse ja 8o00' läänepikkuse vahel.

d)   Guinea lahe lääneosa rajoon (rajoon 34.3.4)

Veed, mis asuvad põhja pool ekvaatorit 8o00' läänepikkuse ja 3o00' idapikkuse vahel.

e)   Guinea lahe keskosa rajoon (rajoon 34.3.5)

Veed, mis asuvad põhja pool ekvaatorit ja ida pool 3o00' idapikkust.

f)   Guinea lahe lõunaosa rajoon (rajoon 34.3.6)

Veed, mis asuvad ekvaatori ja 6o00' lõunalaiuse vahel ida pool 3o00' idapikkust. Siia sektorisse kuuluvad ka lõuna pool 6o00' lõunalaiust asuvad Kongo suudme veed alates piirist, mis kulgeb Ponta do Padrãos asuvast punktist (6o04'36′′ lõunalaiust ja 12o19'48′′ idapikkust) mööda loksodroomi loode suunas kuni 6o00' lõunalaiust ja 12o00' idapikkust asuva punktini, sealt otse itta mööda 6o00' lõunalaiuskraadi kuni Aafrika rannikuni ja sealt mööda Aafrika rannikut tagasi alguspunkti Ponta do Padrãos.

Lõunapoolne ookeani alapiirkond (alapiirkond 34.4)

a)   Guinea lahe edelaosa rajoon (rajoon 34.4.1)

Veed, mis asuvad ekvaatori ja 6o00' lõunalaiuse ning 20o00' läänepikkuse ja 3o00' idapikkuse vahel.

b)   Edelapoolse ookeaniala rajoon (rajoon 34.4.2)

Veed, mis asuvad 20o00' põhjalaiuse ja 5o00' põhjalaiuse ning 40o00' läänepikkuse ja 30o00' läänepikkuse vahel; veed, mis asuvad 10o00' põhjalaiuse ja ekvaatori ning 30o00' läänepikkuse ja 20o00' läänepikkuse vahel.

VAHEMERI JA MUST MERI (püügipiirkond 37)

III B lisas on näidatud Vahemere ja Musta mere (püügipiirkonna 37) piirid, selle alapiirkonnad ja rajoonid. Järgneb selle piirkonna ning selle alljaotiste kirjeldus.

Vahemere ja Musta mere statistiline piirkond hõlmab kõiki a) Vahemere, b) Marmara mere, c) Musta mere ja d) Aasovi mere vesi. Merevete hulka loetakse ka riimveed ja kõik muud alad, kus on ülekaalus kalad ja muud merelist päritolu organismid. Lääne- ja kagupiirid on määratud järgmiselt:

| a) | läänepiir: mööda joont, mis kulgeb mööda 5o36' läänepikkust Punta Marroquíst otse lõunasse Aafrika rannikule; |
| --- | --- |

a)

läänepiir: mööda joont, mis kulgeb mööda 5o36' läänepikkust Punta Marroquíst otse lõunasse Aafrika rannikule;

| b) | kagupiir: Suessi kanali põhjapoolne (Vahemere-poolne) suue. |
| --- | --- |

b)

kagupiir: Suessi kanali põhjapoolne (Vahemere-poolne) suue.

VAHEMERE STATISTILISE PIIRKONNA ALAPIIRKONNAD JA RAJOONID

Vahemere lääneosa (alapiirkond 37.1) koosneb järgmistest rajoonidest:

a)   Baleaarid (rajoon 37.1.1)

Vahemere lääneosa veed, mille piiriks on joon, mis algab Aafrika rannikult Alžeeria-Tuneesia piirilt ja kulgeb otse põhja kuni 38o00' põhjalaiuseni; sealt otse läände kuni 8o00' idapikkuseni; sealt otse põhja kuni 41o20' põhjalaiuseni; sealt mööda loksodroomi läände kuni Prantsusmaa ja Hispaania vahelise maismaapiiri idapoolseima punktini mandri rannikul; sealt piki Hispaania rannikut Punta Marroquíni; sealt mööda 5o36' läänepikkust otse lõunasse Aafrika rannikuni; sealt piki Aafrika rannikut ida suunas alguspunktini.

b)   Lioni laht (rajoon 37.1.2)

Vahemere loodeosa veed, mille piir algab Prantsusmaa ja Hispaania vahelise maismaapiiri idapoolseimast punktist mandri rannikul ja kulgeb mööda loksodroomi ida suunas kuni 8o00' idapikkust ja 41o20' põhjalaiust asuva punktini; sealt mööda loksodroomi põhja suunas kuni rannikuni Prantsusmaa ja Itaalia vahelisel piiril; sealt piki Prantsusmaa rannikut edela suunas alguspunktini.

c)   Sardiinia (rajoon 37.1.3)

Türreeni meri ja sellega külgnevad veed, mille piiriks on joon, mis algab Aafrika rannikul Alžeeria-Tuneesia piiril ja kulgeb otse põhja kuni 38o00' põhjalaiuseni; sealt otse läände kuni 8o00' idapikkuseni; sealt otse põhja kuni 41o20' põhjalaiuseni; sealt mööda loksodroomi põhja suunas kuni rannikuni Prantsusmaa ja Itaalia vahelisel piiril; sealt piki Itaalia rannikut kuni 38o00' põhjalaiuseni; sealt otse läände mööda 38o00' põhjalaiust Sitsiilia rannikuni; sealt piki Sitsiilia põhjarannikut Trapanini; sealt mööda loksodroomi Boni neemeni; sealt piki Tuneesia rannikut lääne suunas alguspunktini.

Vahemere keskosa (alapiirkond 37.2) koosneb järgmistest rajoonidest:

a)   Aadria meri (rajoon 37.2.1)

Aadria mere veed, mis asuvad põhja pool joont, mis kulgeb Albaania ja Montenegro piirist Aadria mere idarannikul otse läände Gargano neemeni Itaalia rannikul.

b)   Joonia meri (rajoon 37.2.2)

Vahemere keskosa ja sellega külgnevad veed, mille piir algab Põhja-Aafrika rannikul 25o00' idapikkusel ja kulgeb otse põhja kuni 34o00' põhjalaiuseni; sealt otse läände kuni 23o00' idapikkuseni; sealt otse põhja Kreeka rannikuni; sealt piki Kreeka läänerannikut ja Albaania rannikut kuni Albaania ja Montenegro piirini; sealt otse läände Gargano neemeni Itaalia rannikul; sealt piki Itaalia rannikut kuni 38o00' põhjalaiuseni; sealt otse läände mööda 38o00' põhjalaiust Sitsiilia rannikuni; sealt piki Sitsiilia põhjarannikut Trapanini; Trapanist Boni mööda loksodroomi neemeni; sealt piki Põhja-Aafrika rannikut ida suunas alguspunktini.

Vahemere idaosa (alapiirkond 37.3) koosneb järgmistest rajoonidest:

a)   Egeuse meri (rajoon 37.3.1)

Egeuse meri ja sellega külgnevad veed, mille piiriks on joon, mis algab Kreeka lõunarannikul 23o00' idapikkusel ja kulgeb otse lõunasse kuni 34o00' põhjalaiuseni; sealt otse itta kuni 29o00' idapikkuseni; sealt otse põhja Türgi rannikuni; sealt piki Türgi läänerannikut Kum Kaleni; Kum Kalest mööda loksodroomi Hellase neemeni; sealt piki Türgi ja Kreeka rannikut alguspunktini.

b)   Levant (rajoon 37.3.2)

Vahemere veed ida pool joont, mis algab Põhja-Aafrika rannikul 25o00' idapikkusel ja kulgeb otse põhja kuni 34o00' põhjalaiuseni; sealt otse itta kuni 29o00' idapikkuseni; sealt otse põhja Türgi rannikuni; sealt piki Türgi ja muude Vahemere idaosa riikide rannikut alguspunktini.

Must meri (alapiirkond 37.4) koosneb järgmistest rajoonidest:

a)   Marmara meri (rajoon 37.4.1)

Marmara mere veed, mille piiriks on lääne pool joon, mis kulgeb Hellase neemest Kum Kaleni Dardanellide suudmes; ida pool joon, mis kulgeb Kumderest üle Bosporuse.

b)   Must meri (rajoon 37.4.2)

Must meri ja sellega külgnevad veed, mida piirab edelast joon, mis kulgeb Kumderest üle Bosporuse, ning kirdest joon, mis kulgeb Takili neeme tipust Kertši poolsaarel kuni Panagija neeme tipuni Tamani poolsaarel.

c)   Aasovi meri (rajoon 37.4.3)

Aasovi meri põhja pool joont, mis kulgeb piki Kertši väina lõunapoolset suuet Kertši poolsaarel asuvast Takili neeme tipust punktist 45o06'N ja 36o27'E üle väina Tamani poolsaarel asuva Panagija neeme tipuni punktini 45o08'N ja 36o38'E.

ATLANDI EDELAOSA (püügipiirkond 41)

III C lisas on näidatud Atlandi edelaosa (püügipiirkonna 41) piirid ja alljaotised.

Nende kirjeldus on järgmine.

Atlandi edelaosa (püügipiirkond 41) määratletakse kui vesi, mille piiriks on joon, mis algab Lõuna-Ameerika rannikult mööda 5o00' põhjalaiuse paralleeli kuni 30o00' läänepikkust asuva meridiaanini; sealt kulgeb see otse lõunasse ekvaatorini; sealt otse itta meridiaanini 20o00' läänepikkust; sealt otse lõunasse paralleelini 50o00' lõunalaiust; sealt otse läände meridiaanini 50o00' läänepikkust; sealt otse lõunasse paralleelini 60o00' lõunalaiust; sealt otse läände meridiaanini 67o16' läänepikkust; sealt otse põhja punktini 56o22'S ja 67o16'W; sealt mööda 56o22'S otse itta 65o43'W asuva punktini; mööda joont, mis ühendab punkte 55o22'S ja 65o43'W, 55o11'S ja 66o04'W, 55o07'S ja 66o25'W; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja suunas alguspunktini.

Atlandi edelaosa jaguneb järgmisteks rajoonideks:

Amazonase rajoon (rajoon 41.1.1)

Veed, mille piiriks on joon, mis algab Lõuna-Ameerika rannikult 5o00' põhjalaiuskraadil ja kulgeb mööda seda paralleeli kuni lõikumiseni meridiaaniga 40o00' läänepikkust; sealt otse lõunasse punktini, kus see meridiaan lõikub Brasiilia rannikuga; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut loode suunas alguspunktini.

Natali rajoon (rajoon 41.1.2)

Veed, mille piiriks on joon, mis kulgeb Brasiilia rannikust mööda meridiaani 40o00' läänepikkust otse põhja kuni ekvaatorini; sealt mööda ekvaatorit otse itta kuni meridiaanini 32o00'W; sealt otse lõunasse paralleelini 10o00' lõunalaiust; sealt otse läände kuni punktini, kus paralleel 10o00'S lõikub Lõuna-Ameerika rannikuga; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja poole kuni alguspunktini.

Salvadori rajoon (rajoon 41.1.3)

Veed, mille piiriks on joon, mis kulgeb Lõuna-Ameerika rannikult mööda 10o00' lõunalaiust otse itta kuni meridiaanini 35o00'W; sealt otse lõunasse kuni paralleelini 20o00'S; sealt mööda sama paralleeli otse läände kuni Lõuna-Ameerika rannikuni; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja poole alguspunktini.

Põhjapoolse ookeaniala rajoon (rajoon 41.1.4)

Veed, mida piirab joon, mis kulgeb punktist 5o00'N ja 40o00'W otse itta meridiaanini 30o00'W; sealt otse lõunasse ekvaatorini; sealt otse itta meridiaanini 20o00'W; sealt otse lõunasse paralleelini 20o00'S; sealt otse läände meridiaanini 35o00'W; sealt otse põhja paralleelini 10o00'S; sealt otse itta meridiaanini 32o00'W; sealt otse põhja ekvaatorini; sealt otse läände meridiaanini 40o00'W; sealt otse põhja alguspunktini.

Santose rajoon (rajoon 41.2.1)

Veed, mille piir kulgeb Lõuna-Ameerika rannikult mööda 20o00' lõunalaiust otse itta kuni meridiaanini 39o00'W; sealt otse lõunasse paralleelini 29o00'S; sealt mööda sama paralleeli otse läände Lõuna-Ameerika rannikuni; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja suunas alguspunktini.

Rio Grande rajoon (rajoon 41.2.2)

Veed, mille piir kulgeb Lõuna-Ameerika rannikult mööda 29o00' lõunalaiust otse itta kuni meridiaanini 45o00'W; sealt otse lõunasse paralleelini 34o00'S; sealt mööda seda paralleeli otse läände Lõuna-Ameerika rannikuni; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja suunas alguspunkti.

Platense rajoon (rajoon 41.2.3)

Veed, mille piir kulgeb Lõuna-Ameerika rannikult mööda 34o00' lõunalaiust otse itta kuni meridiaanini 50o00'W; sealt otse lõunasse paralleelini 40o00'S; sealt mööda sama paralleeli otse läände kuni Lõuna-Ameerika rannikuni; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja suunas alguspunkti.

Keskmine ookeaniala (rajoon 41.2.4)

Veed, mille piir kulgeb punktist 20o00'S ja 39o00'W otse itta kuni meridiaanini 20o00'W; sealt otse lõunasse kuni paralleelini 40o00'S; sealt otse läände kuni meridiaanini 50o00'W; sealt otse põhja kuni paralleelini 34o00'S; sealt otse itta kuni meridiaanini 45o00'W; sealt otse põhja paralleelini 29o00'S; sealt otse itta meridiaanini 39o00'W; sealt otse põhja alguspunktini.

Põhja-Patagoonia rajoon (rajoon 41.3.1)

Veed, mille piir kulgeb Lõuna-Ameerika rannikust mööda 40o00' lõunalaiust otse itta kuni meridiaanini 50o00'W; sealt otse lõunasse paralleelini 48o00'S; sealt mööda sama paralleeli otse läände Lõuna-Ameerika rannikuni; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja suunas alguspunktini.

Lõuna-Patagoonia rajoon (rajoon 41.3.2)

Veed, mille piir kulgeb Lõuna-Ameerika rannikult mööda 48o00' lõunalaiust otse itta kuni meridiaanini 50o00'W; sealt otse lõunasse kuni paralleelini 60o00'S; sealt mööda sama paralleeli otse läände kuni meridiaanini 67o16'W; sealt otse põhja kuni 56o22'S ja 67o16'W asuva punktini; sealt mööda loksodroomi, mis ühendab punkte 56o22'S ja 65o43'W, 55o22'S ja 65o43'W, 55o11'S ja 66o04'W ning 55o07'S ja 66o25'W; sealt piki Lõuna-Ameerika rannikut põhja suunas alguspunktini.

Lõunapoolse ookeaniala rajoon (rajoon 41.3.3)

Veed, mille piir kulgeb punktist 40o00'S ja 50o00'W otse itta kuni meridiaanini 20o00'W; sealt otse lõunasse kuni paralleelini 50o00'S; siis otse põhja alguspunkti.

ATLANDI KAGUOSA (püügipiirkond 47)

III D lisas on näidatud Atlandi kaguosa piirid ja alljaotised. ICSEAFi konventsiooniala kirjeldus on järgmine.

Atlandi kaguosa (püügipiirkond 47) hõlmab vesi, mille piir algab punktis 6o04'36′′S ja 12o19'48′′W; sealt kulgeb see mööda loksodroomi loode suunas kuni meridiaani 12oE ja paralleeli 6oS lõikumispunktini; sealt mööda nimetatud paralleeli otse läände kuni meridiaanini 20oW; sealt mööda seda meridiaani otse lõunasse paralleelini 50oS, sealt mööda seda paralleeli otse itta kuni meridiaanini 30oE; sealt mööda seda meridiaani otse põhja Aafrika mandri rannikuni; sealt piki rannikut lääne suunas alguspunktini.

Atlandi kaguosa (püügipiirkond 47) jaotatakse järgmiselt:

Läänepoolne rannikuäärne alapiirkond (alapiirkond 47.1)

a)   Palmeirinhasi neeme rajoon (rajoon 47.1.1)

Veed, mis asuvad 6o00' ja 10o00' lõunalaiuse vahel ida pool 10o00' idapikkust. Sellest sektorist on jäetud välja Kongo jõe suudmeala, s.o veed, mis asuvad kirde pool joont, mis kulgeb Ponta do Padrãost (6o04'36′′S ja 12o19'48′′E) punkti 6o00'S ja 12o00'E.

b)   Salinasi neeme rajoon (rajoon 47.1.2)

Veed, mis asuvad 10o00' ja 15o00' lõunalaiuse vahel ida pool 10o00' idapikkust.

c)   Cunene rajoon (rajoon 47.1.3)

Veed, mis asuvad 15o00' ja 20o00' lõunalaiuse vahel ida pool 10o00' idapikkust.

d)   Cape Crossi rajoon (rajoon 47.1.4)

Veed, mis asuvad 20o00' ja 25o00' lõunalaiuse vahel ida pool 10o00' idapikkust.

e)   Oranje jõe rajoon (rajoon 47.1.5)

Veed, mis asuvad 25o00' ja 30o00' lõunalaiuse vahel ida pool 10o00' idapikkust.

f)   Hea Lootuse neeme rajoon (rajoon 47.1.6)

Veed, mis asuvad 30o00' ja 40o00' lõunalaiuse ning 10o00' idapikkuse ja 20o00' idapikkuse vahel.

Agulhasi rannikuäärne alapiirkond (alapiirkond 47.2)

a)   Kesk-Agulhasi rajoon (rajoon 47.2.1)

Veed, mis asuvad põhja pool 40o00' lõunalaiust 20o00' ja 25o00' idapikkuse vahel.

b)   Ida-Agulhasi rajoon (rajoon 47.2.2)

Veed, mis asuvad põhja pool 40o00' lõunalaiust 25o00' ja 30o00' idapikkuse vahel.

Lõunapoolne ookeani alapiirkond (alapiirkond 47.3)

Veed, mis asuvad 40o00' ja 50o00' lõunalaiuse ning 10o00' ja 30o00' idapikkuse vahel.

Tristan da Cunha alapiirkond (alapiirkond 47.4)

Veed, mis asuvad 20o00' ja 50o00' lõunalaiuse ning 20o00' ja 10o00' idapikkuse vahel.

St Helena ja Ascensióni alapiirkond (alapiirkond 47.5)

Veed, mis asuvad 6o00' ja 20o00' lõunalaiuse ning 20o00' ja 10o00' idapikkuse vahel.

INDIA OOKEANI LÄÄNEOSA (püügipiirkond 51)

India ookeani lääneossa kuulub:

| a) | Punane meri; |
| --- | --- |

a)

Punane meri;

| b) | Adeni laht; |
| --- | --- |

b)

Adeni laht;

| c) | Iraani ranniku ja Araabia poolsaare vaheline laht; |
| --- | --- |

c)

Iraani ranniku ja Araabia poolsaare vaheline laht;

| d) | Araabia meri; |
| --- | --- |

d)

Araabia meri;

| e) | see osa India ookeanist, mis asub meridiaanide 30o00'E ja 80o00'E vahel põhja pool antarktilist konvergentsivööndit; siia kuuluvad ka Sri Lankat ümbritsevad veed ja Mosambiigi väin. |
| --- | --- |

e)

see osa India ookeanist, mis asub meridiaanide 30o00'E ja 80o00'E vahel põhja pool antarktilist konvergentsivööndit; siia kuuluvad ka Sri Lankat ümbritsevad veed ja Mosambiigi väin.

III E lisas on näidatud India ookeani lääneosa (püügipiirkonna 51) piirid ja alarajoonid.

India ookeani lääneosa on määratletud järgmiste piiridega:

| — | piir Vahemerega: Suessi kanali põhjapoolne suue; |
| --- | --- |

—

piir Vahemerega: Suessi kanali põhjapoolne suue;

| — | läänepoolne merepiir: joon, mis algab Aafrika idarannikult 30o00' idapikkuskraadil ja kulgeb otse lõunasse 45o00' lõunalaiuseni; |
| --- | --- |

—

läänepoolne merepiir: joon, mis algab Aafrika idarannikult 30o00' idapikkuskraadil ja kulgeb otse lõunasse 45o00' lõunalaiuseni;

| — | idapoolne merepiir: loksodroom, mis algab India kagurannikult (Calimere’i neeme tipult) ja kulgeb kirde suunas punktini 82o00'E ja 11o00'N, sealt otse itta kuni meridiaanini 85o00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 3o00'N; sealt otse läände meridiaanini 80o00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 45o00'S; |
| --- | --- |

—

idapoolne merepiir: loksodroom, mis algab India kagurannikult (Calimere’i neeme tipult) ja kulgeb kirde suunas punktini 82o00'E ja 11o00'N, sealt otse itta kuni meridiaanini 85o00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 3o00'N; sealt otse läände meridiaanini 80o00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 45o00'S;

| — | lõunapiir: joon, mis kulgeb mööda paralleeli 45o00'S alates 30o00' idapikkusest kuni 80o00' idapikkuseni. |
| --- | --- |

—

lõunapiir: joon, mis kulgeb mööda paralleeli 45o00'S alates 30o00' idapikkusest kuni 80o00' idapikkuseni.

India ookeani lääneosa jagatakse järgmiselt:

Punase mere alapiirkond (alapiirkond 51.1)

| — | põhjapiir: Suessi kanali põhjapoolne suue; |
| --- | --- |

—

põhjapiir: Suessi kanali põhjapoolne suue;

| — | lõunapiir: loksodroom Etioopia ja Djibouti Vabariigi vahelisest piirist Aafrika rannikul üle Punase mere suudme kuni endise Jeemeni Araabia Vabariigi ja endise Jeemeni Rahvademokraatliku Vabariigi vahelise piirini Araabia poolsaarel. |
| --- | --- |

—

lõunapiir: loksodroom Etioopia ja Djibouti Vabariigi vahelisest piirist Aafrika rannikul üle Punase mere suudme kuni endise Jeemeni Araabia Vabariigi ja endise Jeemeni Rahvademokraatliku Vabariigi vahelise piirini Araabia poolsaarel.

Pärsia lahe alapiirkond (alapiirkond 51.2)

Pärsia lahe suudme piiriks on joon, mis algab Ra's Musandami põhjatipust ja kulgeb otse itta Iraani rannikule.

Araabia mere lääneosa alapiirkond (alapiirkond 51.3)

Ida- ja lõunapiiriks on joon, mis kulgeb Iraani-Pakistani piirist Aasia rannikult otse lõunasse paralleelini 20o00'N; sealt otse itta meridiaanini 65o00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 10o00'N; sealt otse läände Aafrika rannikule; muud merepiirid on ühised alapiirkondadega 51.1 ja 51.2 (vt eespool).

Araabia mere idaosa, Lakadiivide ja Sri Lanka alapiirkond (alapiirkond 51.4)

Merepiiriks on joon, mis algab Aasia rannikult Iraani-Pakistani piirilt ja kulgeb otse lõunasse paralleelini 20o00'N; sealt otse itta meridiaanini 65o00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 10o00'S; sealt otse itta meridiaanini 80o00'E; sealt otse põhja paralleelini 3o00'N; sealt otse itta meridiaanini 85o00'E; sealt otse põhja paralleelini 11o00'N; sealt otse läände meridiaanini 82o00'E; sealt mööda loksodroomi edela suunas India kagurannikule.

Somaalia, Kenya ja Tansaania alapiirkond (alapiirkond 51.5)

Joon, mis algab Somaalia rannikult punktist 10o00'N ja kulgeb otse itta meridiaanini 65o00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 10o00'S; sealt otse läände meridiaanini 45o00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 10o28'S; sealt otse läände Aafrika idarannikule Ras Mwambo (põhjas) ja Mwambo küla (lõunas) vahel.

Madagaskari ja Mosambiigi väina alapiirkond (alapiirkond 51.6)

Joon, mis algab Aafrika idarannikul Ras Mwambo (põhjas) ja Mwambo küla (lõunas) vahel 10o28' lõunalaiusel ja kulgeb otse itta meridiaanini 45o00'E; sealt otse põhja paralleelini 10o00'S; sealt otse itta meridiaanini 55o00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 30o00'S; sealt otse läände meridiaanini 40o00'E; sealt otse põhja Mosambiigi rannikule.

Ookeani alapiirkond (India ookeani lääneosa) (alapiirkond 51.7)

Joon, mis algab punktist 10o00S ja 55o00'E ning kulgeb otse itta meridiaanini 80o00'E; sealt otse lõunasse paralleelini 45o00'S; sealt otse läände meridiaanini 40o00'E; sealt otse põhja paralleelini 30o00'S; sealt otse itta meridiaanini 55o00'E; sealt otse põhja alguspunkti paralleelil 10o00'S.

Mosambiigi alapiirkond (alapiirkond 51.8)

Sellesse alapiirkonda kuuluvad veed, mis asuvad põhja pool paralleeli 45o00'S meridiaanide 30o00'E ja 40o00'E vahel. See jaguneb omakorda kaheks rajooniks.

Marioni-Edwardi rajoon (rajoon 51.8.1)

Veed, mis asuvad paralleelide 40o00'S ja 50o00'S ning meridiaanide 30o00'E ja 40o00'E vahel.

Zambezi rajoon (rajoon 51.8.2)

Veed, mis asuvad põhja pool paralleeli 40o00'S meridiaanide 30o00'E ja 40o00'E vahel.

---

III LISA

A: KESK-ATLANDI IDAOSA (püügipiirkond 34)

Image

B: VAHEMERI JA MUST MERI (püügipiirkond 37)

Image

C: ATLANDI EDELAOSA (püügipiirkond 41)

Image

D: ATLANDI KAGUOSA (püügipiirkond 47)

Image

E: INDIA OOKEANI LÄÄNEOSA (püügipiirkond 51)

Image

---

IV LISA

NENDE LIIKIDE NIMEKIRI, MILLE ANDMED TULEB ESITADA IGA PEAMISE PÜÜGIPIIRKONNA KOHTA

Allpool on loetletud liigid, mille saaki käsitlevad andmed on esitatud riiklikus statistikas. Liikmesriigid peavad võimaluse korral esitama andmed kõikide kindlaksmääratud liikide kohta. Kui üksikuid liike ei ole võimalik kindlaks määrata, tuleb andmed koondada ja esitada võimalikult üksikasjalikus kirjes.

| Märkus | = | lühend m.n mujal nimetamata |
| --- | --- | --- |

Märkus

=

lühend m.n mujal nimetamata

KESK-ATLANDI IDAOSA (püügipiirkond 34)

| Eestikeelne nimi | 3-täheline kood | Teaduslik nimi | Ingliskeelne nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| harilik angerjas | ELE | Anguilla anguilla | European eel |
| aloosad, m.n | SHZ | Alosa spp. | Shads n.e.i. |
| aafrika iliša | ILI | Ilisha africana | West African ilisha |
| lestalised, m.n | FLX | Pleuronectiformes | Flatfishes n.e.i. |
| rombkalalased | LEF | Bothidae | Lefteye flounders |
| harilik merikeel | SOL | Solea solea | Common sole |
| lestlased | CET | Dicologlossa cuneata | Wedge (= Senegal) sole |
| merikeellased, m.n | SOX | Soleidae | Soles n.e.i. |
| koerakeellased, m.n | TOX | Cynoglossidae | Tonguefishes n.e.i. |
| kammellased | MEG | Lepidorhombus whiffiagonis | Megrim |
| kammellased, m.n | LEZ | Lepidorhombus spp. | Megrims n.e.i. |
| niituimluts | GFB | Phycis blennoides | Greater forkbeard |
| tursik | BIB | Trisopterus luscus | Pouting (= Bib) |
| põhjaputassuu | WHB | Micromesistius poutassou | Blue whiting (= Poutassou) |
| merluus | HKE | Merluccius merluccius | European hake |
| senegali merluus | HKM | Merluccius senegalensis | Senegalese hake |
| merluusid, m.n | HKX | Merluccius spp. | Hakes n.e.i. |
| tursalised, m.n | GAD | Gadiformes | Gadiformes n.e.i. |
| hammassägalased, m.n | CAX | Ariidae | Sea catfishes n.e.i. |
| harilik meriangerjas | COE | Conger conger | European conger |
| meriangerlased, m.n | COX | Congridae | Congereels n.e.i. |
| kurvitskala | SNS | Macroramphosus scolopax | Slender snipefish |
| limapead | ALF | Beryx spp. | Alfonsinos |
| harilik peetrikala | JOD | Zeus faber | John Dory |
| hõbedane peetrikala | JOS | Zenopsis conchifer | Silvery John Dory |
| hirvkalalased | BOR | Caproidae | Boar fishes |
| põhjalähedased ahvenalised, m.n | DPX | Perciformes | Demersal percomorphs n.e.i. |
| kivikoha | GPD | Epinephelus marginatus | Dusky grouper |
| valgevööt-kivikoha | GPW | Epinephelus aeneus | White grouper |
| kivikohad, m.n | GPX | Epinephelus spp. | Groupers n.e.i. |
| ameerika vrakkahven | WRF | Polyprion americanus | Wreckfish |
| kiviahvenlased, m.n | BSX | Serranidae | Groupers, seabasses n.e.i. |
| ahvenaline | SPU | Dicentrarchus punctatus | Spotted seabass |
| huntahven | BSS | Dicentrarchus labrax | Seabass |
| suursilmahvenad, m.n | BIG | Priacanthus spp. | Bigeyes n.e.i. |
| kardinalahvenlased, m.n | APO | Apogonidae | Cardinal fishes n.e.i. |
| kübarahvenlased | TIS | Branchiostegidae | Tilefishes |
| punasilmlased | EMT | Emmelichthyidae | Bonnetmouths, rubyfishes, etc. |
| riffahvenad, m.n | SNA | Lutjanus spp. | Snappers n.e.i. |
| riffahvenlased, m.n | SNX | Lutjanidae | Snappers, iobfishes, n.e.i. |
| urisejalane | GBR | Plectorhinchus mediterraneus | Rubberlip grunt |
| triibuline uriseja | BGR | Pomadasys incisus | Bastard grunt |
| urisejalane | BUR | Pomadasys jubelini | Sompat grunt |
| otoperka | GRB | Brachydeuterus auritus | Bigeye grunt |
| urisejalased, m.n | GRX | Haemulidae (= Pomedasyidae) | Grunts, sweetlips, n.e.i. |
| kotkaskalad | DRU | Sciaena spp. | Drums |
| hele umbriin | COB | Umbrina cirrosa | Shi drum (= Corb) |
| kotkaskala | MGR | Argyrosomus regius | Meagre |
| kotkaskalalane | DRS | Pteroscion peli | Boe drum |
| väikesuu-kaptenkala | CKL | Pseudotolithus brachygnatus | Law croaker |
| senegali kaptenkala | PSS | Pseudotolithus senegalensis | Cassava croaker |
| kaptenkala | PSE | Pseudotolithus elongatus | Bobo croaker |
| kaptenkalad | CKW | Pseudotolithus spp. | West African croakers |
| kotkaskalalased, m.n | CDX | Sciaenidae | Croakers, drums n.e.i. |
| besuugo | SBR | Pagellus bogaraveo | Red (= Blackspot) seabream |
| punane besuugo | PAC | Pagellus erythrinus | Common pandora |
| besuugo | SBA | Pagellus acarne | Axillary seabream |
| besuugo | PAR | Pagellus bellottii | Red pandora |
| besuugod, m.n | PAX | Pagellus spp. | Pandoras n.e.i. |
| peitelhammasahvenad, m.n | SRG | Diplodus spp. | Sargo breams, n.e.i. |
| suursilm-hammasahven | DEL | Dentex macrophthalmus | Large-eye dentex |
| hammasahven | DEC | Dentex dentex | Common dentex |
| hammasahven | DEA | Dentex angolensis | Angolan dentex |
| hammasahven | DNC | Dentex congoensis | Congo dentex |
| hammasahvenad | DEX | Dentex spp. | Dentex n.e.i. |
| merikogerlane | BRB | Spondyliosoma cantharus | Black seabream |
| merikogerlane | SBS | Oblada melanura | Saddled seabream |
| merikoger | BSC | Pagrus caeruleostictus | Bluespotted seabream |
| merikoger | RPG | Pagrus pagrus | Red porgy |
| kuld-merikoger | SBG | Sparus aurata | Gilthead seabream |
| merikogred, pagrused, m.n | SBP | Pagrus spp. | Pargo breams, n.e.i. |
| suursilm-kuldvöötahven | BOG | Boops boops | Bogue |
| merikogerlased, m.n | SBX | Sparidae | Porgies, seabreams, n.e.i. |
| ahvenalised | PIC | Spicara spp. | Picarels |
| meripoisurid | MUX | Mullus spp. | Surmullets (= Red mullets) |
| lääneaafrika merisultan | GOA | Pseudopeneus prayensis | West African goatfish |
| meripoisurlased, m.n | MUM | Mullidae | Goatfishes, red mullets n.e.i. |
| hõbesõõrkala | SIC | Drepane africana | African sicklefish |
| merilabidaslased | SPA | Ephippidae | Spadefishes |
| pärisahvenalised, m.n | PRC | Percoidei | Percoids n.e.i. |
| habemik nirkkala | BRD | Brotula barbata | Bearded brotula |
| kirurgkalalased | SUR | Acanthuridae | Surgeonfishes |
| merikuklased, m.n | GUX | Triglidae | Gurnards, searobins n.e.i. |
| ogaselglased | TRI | Balistidae | Triggerfishes, durgons |
| euroopa merikurat e õngitseja | MON | Lophius piscatorius | Angler (= Monk) |
| merikuratlased, m.n | ANF | Lophiidae | Anglerfishes n.e.i. |
| tuulehauglased, m.n | BEN | Belonidae | Needlefishes, n.e.i. |
| pääsukalalased, m.n | FLY | Exocoetidae | Flying fishes n.e.i. |
| noolhaugid | BAR | Sphyraena spp. | Barracudas |
| harilik kefaal e meriärn | MUF | Mugil cephalus | Flathead grey mullet |
| hispaania hulksõrmkala | TGA | Polydactylus quadrifilis | Giant African threadfin |
| rehauim | GAL | Galeoides decadactylus | Lesser African threadfin |
| pikkuim-viissõrmkala | PET | Pentanemus quinquarius | Royal threadfin |
| sõrmuimlased, m.n | THF | Polynemidae | Threadfins, tasselfishes n.e.i. |
| pelaagilised ahvenalised, m.n | PPX | Perciformes | Pelagic percomorphs n.e.i. |
| sinikala e lufar | BLU | Pomatomus saltatrix | Bluefish |
| seersantkala | CBA | Rachycentron canadum | Cobia |
| harilik stauriid | HOM | Trachurus trachurus | Atlantic horse mackerel |
| stauriidid, m.n | JAX | Trachurus spp. | Jack and horse mackerels n.e.i. |
| sigarstauriidid | SDX | Decapterus spp. | Scads |
| hiid-hobumakrell | CVJ | Caranx hippos | Crevalle jack |
| harilik sigarstauriid | HMY | Caranx rhonchus | False scad |
| hobumakrellid, m.n | TRE | Caranx spp. | Jacks, crevalles n.e.i. |
| hõbeküür | LUK | Selene dorsalis | Lookdown fish |
| pompaanod | POX | Trachinotus spp. | Pompanos |
| serioolid, m.n | AMX | Seriola spp. | Amberjacks n.e.i. |
| harilik lihhia | LEE | Lichia amia | Leerfish (= Garrick) |
| harilik puhverkala | BUA | Chloroscombrus chrysurus | Atlantic bumper |
| harilik kuldmakrell | DOL | Coryphaena hippurus | Common dolphinfish |
| idaatlandi stromateus | BLB | Stromateus fiatola | Blue butterfish |
| stromateuslased | BUX | Stromateidae | Butterfishes, silver pomfrets |
| luiskala | BOF | Albula vulpes | Bonefish |
| ümar sardinell e alaša | SAA | Sardinella aurita | Round sardinella |
| madeira sardinell | SAE | Sardinella maderensis | Madeiran sardinella |
| sardinellid | SIX | Sardinella spp. | Sardinellas |
| bonga | BOA | Ethmalosa fimbriata | Bonga shad |
| sardiin | PIL | Sardina pilchardus | European pilchard (sardine) |
| euroopa anšoovis | ANE | Engraulis encrasicolus | European anchovy |
| pärisheeringalised, m.n | CLU | Clupeoidei | Clupeoids n.e.i. |
| atlandi pelamiid | BON | Sarda sarda | Atlantic bonito |
| vöötideta pelamiid | BOP | Orcynopsis unicolor | Plain bonito |
| vahuu | WAH | Acanthocybium solandri | Wahoo |
| kuningmakrell | MAW | Scomberomorus tritor | West African Spanish mackerel |
| makrellased, makrelltuun | FRZ | Auxis thazard, A. rochei | Frigate and bullet tunas |
| harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus | Northern bluefin tuna |
| pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga | Albacore |
| kulduim-tuun | YFT | Thunnus albacares | Yellowfin tuna |
| suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus | Bigeye tuna |
| tuunid, m.n | TUN | Thunnini | Tunas n.e.i. |
| saagrailased | SAW | Pristidae | Sawfishes |
| atlandi purikala | SAI | Istiophorus albicans | Atlantic sailfish |
| sinine marliin | BUM | Makaira nigricans | Atlantic blue marlin |
| valge odanina | WHM | Tetrapturus albidus | Atlantic white marlin |
| purikalalased | BIL | Istiophoridae | Marlins, sailfishes, spearfishes |
| mõõkkala | SWO | Xiphias gladius | Swordfish |
| makrellilised, m.n | TUX | Scombroidei | Tuna-like fishes n.e.i. |
| lintsaba | LHT | Trichiurus lepturus | Largehead hairtail |
| lintuim | SFS | Lepidopus caudatus | Silver scabbardfish |
| süsisaba | BSF | Aphanopus carbo | Black scabbardfish |
| lintsabalased, m.n | CUT | Trichiuridae | Hairtails, cutlassfishes, n.e.i. |
| jaapani makrell | MAS | Scomber japonicus | Chub mackerel |
| harilik makrell | MAC | Scomber scombrus | Atlantic mackerel |
| makrellid, m.n | MAZ | Scomber spp. | „Scomber” mackerels n.e.i. |
| makrellilised, m.n | MKX | Scombroidei | Mackerel-like fishes n.e.i. |
| harilik rebashai | ALV | Alopias vulpinus | Thresher shark |
| suursilm-rebashai | BTH | Alopias superciliosus | Bigeye thresher |
| makohaid | MAK | Isurus spp. | Mako sharks |
| sinihai | BSH | Prionace glauca | Blue shark |
| siidhallhai | FAL | Carcharhinus falciformis | Silky shark |
| harilik vasarhai | SPZ | Sphyrna zygaena | Smooth hammerhead |
| indopatsi vasarhai | SPL | Sphyrna lewini | Scalloped hammerhead |
| vasarhailased, m.n | SPY | Sphyrnidae | Hammerhead sharks, etc. n.e.i. |
| šokolaadogahai | SCK | Dalatias licha | Kitefin shark |
| logardrailased, m.n | GTF | Rhinobatidae | Guitarfishes, etc. n.e.i. |
| kärphaid | SDV | Mustelus spp. | Smoothhounds |
| railised, m.n | SRX | Rajiformes | Skates and rays n.e.i. |
| varilõpusesed, m.n | SKX | Elasmobranchii | Sharks, rays, skates, n.e.i. |
| luukalad, m.n | MZZ | Osteichthyes | Marine fishes n.e.i. |
| ronivähilised, m.n | CRA | Brachyura | Marine crabs n.e.i. |
| ebalangustid, m.n | SLV | Panulirus spp. | Tropical spiny lobsters n.e.i. |
| langustid, m.n | CRW | Palinurus spp. | Palinurid spiny lobsters n.e.i. |
| norra salehomaar | NEP | Nephrops norvegicus | Norway lobster |
| euroopa homaar | LBE | Homarus gammarus | European lobster |
| karamot-viburhännak | TGS | Melicertus kerathurus | Caramote prawn |
| viburhännak | SOP | Farfantepenaeus notialis | Southern pink shrimp |
| viburhännakud, m.n | PEN | Penaeus spp. | Penaeus shrimps n.e.i. |
| viburhännak | DPS | Parapenaeus longirostris | Deepwater rose shrimp |
| viburhännak | GUS | Parapenaeopsis atlantica | Guinea shrimp |
| kümnejalaline | SSH | Aristaeopsis edwardsiana | Scarlet shrimp |
| krevetlased | PAL | Palaemonidae | Palaemonid shrimps |
| krevetilised, m.n | DCP | Natantia | Natantian decapods n.e.i. |
| vähid, m.n | CRU | Crustacea | Marine crustaceans n.e.i. |
| kõhtjalgsed e teod, m.n | GAS | Gastropoda | Gastropods n.e.i. |
| hiidaustrid, m.n | OYC | Crassostrea spp. | Cupped oysters n.e.i. |
| rannakarplased, m.n | MSX | Mytilidae | Sea mussels n.e.i. |
| peajalgsed, m.n | CEP | Cephalopoda | Cephalopods n.e.i. |
| harilik seepia | CTC | Sepia officinalis | Common cuttlefish |
| seepialased, pisiseepialased | CTL | Sepiidae, Sepiolidae | Cuttlefishes, bobtail squids |
| ebakalmaarid | SQC | Loligo spp. | Common squids |
| harilik kaheksajalg | OCC | Octopus vulgaris | Common octopus |
| kaheksajalglased | OCT | Octopodidae | Octopuses |
| ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n | SQU | Loliginidae, Ommastrephidae | Squids n.e.i. |
| limused, m.n | MOL | Mollusca | Marine molluscs n.e.i. |
| meres elavad kilpkonnalised, m.n | TTX | Testudinata | Marine turtles n.e.i. |

Eestikeelne nimi

3-täheline kood

Teaduslik nimi

Ingliskeelne nimi

harilik angerjas

ELE

Anguilla anguilla

European eel

aloosad, m.n

SHZ

Alosa spp.

Shads n.e.i.

aafrika iliša

ILI

Ilisha africana

West African ilisha

lestalised, m.n

FLX

Pleuronectiformes

Flatfishes n.e.i.

rombkalalased

LEF

Bothidae

Lefteye flounders

harilik merikeel

SOL

Solea solea

Common sole

lestlased

CET

Dicologlossa cuneata

Wedge (= Senegal) sole

merikeellased, m.n

SOX

Soleidae

Soles n.e.i.

koerakeellased, m.n

TOX

Cynoglossidae

Tonguefishes n.e.i.

kammellased

MEG

Lepidorhombus whiffiagonis

Megrim

kammellased, m.n

LEZ

Lepidorhombus spp.

Megrims n.e.i.

niituimluts

GFB

Phycis blennoides

Greater forkbeard

tursik

BIB

Trisopterus luscus

Pouting (= Bib)

põhjaputassuu

WHB

Micromesistius poutassou

Blue whiting (= Poutassou)

merluus

HKE

Merluccius merluccius

European hake

senegali merluus

HKM

Merluccius senegalensis

Senegalese hake

merluusid, m.n

HKX

Merluccius spp.

Hakes n.e.i.

tursalised, m.n

GAD

Gadiformes

Gadiformes n.e.i.

hammassägalased, m.n

CAX

Ariidae

Sea catfishes n.e.i.

harilik meriangerjas

COE

Conger conger

European conger

meriangerlased, m.n

COX

Congridae

Congereels n.e.i.

kurvitskala

SNS

Macroramphosus scolopax

Slender snipefish

limapead

ALF

Beryx spp.

Alfonsinos

harilik peetrikala

JOD

Zeus faber

John Dory

hõbedane peetrikala

JOS

Zenopsis conchifer

Silvery John Dory

hirvkalalased

BOR

Caproidae

Boar fishes

põhjalähedased ahvenalised, m.n

DPX

Perciformes

Demersal percomorphs n.e.i.

kivikoha

GPD

Epinephelus marginatus

Dusky grouper

valgevööt-kivikoha

GPW

Epinephelus aeneus

White grouper

kivikohad, m.n

GPX

Epinephelus spp.

Groupers n.e.i.

ameerika vrakkahven

WRF

Polyprion americanus

Wreckfish

kiviahvenlased, m.n

BSX

Serranidae

Groupers, seabasses n.e.i.

ahvenaline

SPU

Dicentrarchus punctatus

Spotted seabass

huntahven

BSS

Dicentrarchus labrax

Seabass

suursilmahvenad, m.n

BIG

Priacanthus spp.

Bigeyes n.e.i.

kardinalahvenlased, m.n

APO

Apogonidae

Cardinal fishes n.e.i.

kübarahvenlased

TIS

Branchiostegidae

Tilefishes

punasilmlased

EMT

Emmelichthyidae

Bonnetmouths, rubyfishes, etc.

riffahvenad, m.n

SNA

Lutjanus spp.

Snappers n.e.i.

riffahvenlased, m.n

SNX

Lutjanidae

Snappers, iobfishes, n.e.i.

urisejalane

GBR

Plectorhinchus mediterraneus

Rubberlip grunt

triibuline uriseja

BGR

Pomadasys incisus

Bastard grunt

urisejalane

BUR

Pomadasys jubelini

Sompat grunt

otoperka

GRB

Brachydeuterus auritus

Bigeye grunt

urisejalased, m.n

GRX

Haemulidae (= Pomedasyidae)

Grunts, sweetlips, n.e.i.

kotkaskalad

DRU

Sciaena spp.

Drums

hele umbriin

COB

Umbrina cirrosa

Shi drum (= Corb)

kotkaskala

MGR

Argyrosomus regius

Meagre

kotkaskalalane

DRS

Pteroscion peli

Boe drum

väikesuu-kaptenkala

CKL

Pseudotolithus brachygnatus

Law croaker

senegali kaptenkala

PSS

Pseudotolithus senegalensis

Cassava croaker

kaptenkala

PSE

Pseudotolithus elongatus

Bobo croaker

kaptenkalad

CKW

Pseudotolithus spp.

West African croakers

kotkaskalalased, m.n

CDX

Sciaenidae

Croakers, drums n.e.i.

besuugo

SBR

Pagellus bogaraveo

Red (= Blackspot) seabream

punane besuugo

PAC

Pagellus erythrinus

Common pandora

besuugo

SBA

Pagellus acarne

Axillary seabream

besuugo

PAR

Pagellus bellottii

Red pandora

besuugod, m.n

PAX

Pagellus spp.

Pandoras n.e.i.

peitelhammasahvenad, m.n

SRG

Diplodus spp.

Sargo breams, n.e.i.

suursilm-hammasahven

DEL

Dentex macrophthalmus

Large-eye dentex

hammasahven

DEC

Dentex dentex

Common dentex

hammasahven

DEA

Dentex angolensis

Angolan dentex

hammasahven

DNC

Dentex congoensis

Congo dentex

hammasahvenad

DEX

Dentex spp.

Dentex n.e.i.

merikogerlane

BRB

Spondyliosoma cantharus

Black seabream

merikogerlane

SBS

Oblada melanura

Saddled seabream

merikoger

BSC

Pagrus caeruleostictus

Bluespotted seabream

merikoger

RPG

Pagrus pagrus

Red porgy

kuld-merikoger

SBG

Sparus aurata

Gilthead seabream

merikogred, pagrused, m.n

SBP

Pagrus spp.

Pargo breams, n.e.i.

suursilm-kuldvöötahven

BOG

Boops boops

Bogue

merikogerlased, m.n

SBX

Sparidae

Porgies, seabreams, n.e.i.

ahvenalised

PIC

Spicara spp.

Picarels

meripoisurid

MUX

Mullus spp.

Surmullets (= Red mullets)

lääneaafrika merisultan

GOA

Pseudopeneus prayensis

West African goatfish

meripoisurlased, m.n

MUM

Mullidae

Goatfishes, red mullets n.e.i.

hõbesõõrkala

SIC

Drepane africana

African sicklefish

merilabidaslased

SPA

Ephippidae

Spadefishes

pärisahvenalised, m.n

PRC

Percoidei

Percoids n.e.i.

habemik nirkkala

BRD

Brotula barbata

Bearded brotula

kirurgkalalased

SUR

Acanthuridae

Surgeonfishes

merikuklased, m.n

GUX

Triglidae

Gurnards, searobins n.e.i.

ogaselglased

TRI

Balistidae

Triggerfishes, durgons

euroopa merikurat e õngitseja

MON

Lophius piscatorius

Angler (= Monk)

merikuratlased, m.n

ANF

Lophiidae

Anglerfishes n.e.i.

tuulehauglased, m.n

BEN

Belonidae

Needlefishes, n.e.i.

pääsukalalased, m.n

FLY

Exocoetidae

Flying fishes n.e.i.

noolhaugid

BAR

Sphyraena spp.

Barracudas

harilik kefaal e meriärn

MUF

Mugil cephalus

Flathead grey mullet

hispaania hulksõrmkala

TGA

Polydactylus quadrifilis

Giant African threadfin

rehauim

GAL

Galeoides decadactylus

Lesser African threadfin

pikkuim-viissõrmkala

PET

Pentanemus quinquarius

Royal threadfin

sõrmuimlased, m.n

THF

Polynemidae

Threadfins, tasselfishes n.e.i.

pelaagilised ahvenalised, m.n

PPX

Perciformes

Pelagic percomorphs n.e.i.

sinikala e lufar

BLU

Pomatomus saltatrix

Bluefish

seersantkala

CBA

Rachycentron canadum

Cobia

harilik stauriid

HOM

Trachurus trachurus

Atlantic horse mackerel

stauriidid, m.n

JAX

Trachurus spp.

Jack and horse mackerels n.e.i.

sigarstauriidid

SDX

Decapterus spp.

Scads

hiid-hobumakrell

CVJ

Caranx hippos

Crevalle jack

harilik sigarstauriid

HMY

Caranx rhonchus

False scad

hobumakrellid, m.n

TRE

Caranx spp.

Jacks, crevalles n.e.i.

hõbeküür

LUK

Selene dorsalis

Lookdown fish

pompaanod

POX

Trachinotus spp.

Pompanos

serioolid, m.n

AMX

Seriola spp.

Amberjacks n.e.i.

harilik lihhia

LEE

Lichia amia

Leerfish (= Garrick)

harilik puhverkala

BUA

Chloroscombrus chrysurus

Atlantic bumper

harilik kuldmakrell

DOL

Coryphaena hippurus

Common dolphinfish

idaatlandi stromateus

BLB

Stromateus fiatola

Blue butterfish

stromateuslased

BUX

Stromateidae

Butterfishes, silver pomfrets

luiskala

BOF

Albula vulpes

Bonefish

ümar sardinell e alaša

SAA

Sardinella aurita

Round sardinella

madeira sardinell

SAE

Sardinella maderensis

Madeiran sardinella

sardinellid

SIX

Sardinella spp.

Sardinellas

bonga

BOA

Ethmalosa fimbriata

Bonga shad

sardiin

PIL

Sardina pilchardus

European pilchard (sardine)

euroopa anšoovis

ANE

Engraulis encrasicolus

European anchovy

pärisheeringalised, m.n

CLU

Clupeoidei

Clupeoids n.e.i.

atlandi pelamiid

BON

Sarda sarda

Atlantic bonito

vöötideta pelamiid

BOP

Orcynopsis unicolor

Plain bonito

vahuu

WAH

Acanthocybium solandri

Wahoo

kuningmakrell

MAW

Scomberomorus tritor

West African Spanish mackerel

makrellased, makrelltuun

FRZ

Auxis thazard, A. rochei

Frigate and bullet tunas

harilik tuun

BFT

Thunnus thynnus

Northern bluefin tuna

pikkuim-tuun

ALB

Thunnus alalunga

Albacore

kulduim-tuun

YFT

Thunnus albacares

Yellowfin tuna

suursilm-tuun

BET

Thunnus obesus

Bigeye tuna

tuunid, m.n

TUN

Thunnini

Tunas n.e.i.

saagrailased

SAW

Pristidae

Sawfishes

atlandi purikala

SAI

Istiophorus albicans

Atlantic sailfish

sinine marliin

BUM

Makaira nigricans

Atlantic blue marlin

valge odanina

WHM

Tetrapturus albidus

Atlantic white marlin

purikalalased

BIL

Istiophoridae

Marlins, sailfishes, spearfishes

mõõkkala

SWO

Xiphias gladius

Swordfish

makrellilised, m.n

TUX

Scombroidei

Tuna-like fishes n.e.i.

lintsaba

LHT

Trichiurus lepturus

Largehead hairtail

lintuim

SFS

Lepidopus caudatus

Silver scabbardfish

süsisaba

BSF

Aphanopus carbo

Black scabbardfish

lintsabalased, m.n

CUT

Trichiuridae

Hairtails, cutlassfishes, n.e.i.

jaapani makrell

MAS

Scomber japonicus

Chub mackerel

harilik makrell

MAC

Scomber scombrus

Atlantic mackerel

makrellid, m.n

MAZ

Scomber spp.

„Scomber” mackerels n.e.i.

makrellilised, m.n

MKX

Scombroidei

Mackerel-like fishes n.e.i.

harilik rebashai

ALV

Alopias vulpinus

Thresher shark

suursilm-rebashai

BTH

Alopias superciliosus

Bigeye thresher

makohaid

MAK

Isurus spp.

Mako sharks

sinihai

BSH

Prionace glauca

Blue shark

siidhallhai

FAL

Carcharhinus falciformis

Silky shark

harilik vasarhai

SPZ

Sphyrna zygaena

Smooth hammerhead

indopatsi vasarhai

SPL

Sphyrna lewini

Scalloped hammerhead

vasarhailased, m.n

SPY

Sphyrnidae

Hammerhead sharks, etc. n.e.i.

šokolaadogahai

SCK

Dalatias licha

Kitefin shark

logardrailased, m.n

GTF

Rhinobatidae

Guitarfishes, etc. n.e.i.

kärphaid

SDV

Mustelus spp.

Smoothhounds

railised, m.n

SRX

Rajiformes

Skates and rays n.e.i.

varilõpusesed, m.n

SKX

Elasmobranchii

Sharks, rays, skates, n.e.i.

luukalad, m.n

MZZ

Osteichthyes

Marine fishes n.e.i.

ronivähilised, m.n

CRA

Brachyura

Marine crabs n.e.i.

ebalangustid, m.n

SLV

Panulirus spp.

Tropical spiny lobsters n.e.i.

langustid, m.n

CRW

Palinurus spp.

Palinurid spiny lobsters n.e.i.

norra salehomaar

NEP

Nephrops norvegicus

Norway lobster

euroopa homaar

LBE

Homarus gammarus

European lobster

karamot-viburhännak

TGS

Melicertus kerathurus

Caramote prawn

viburhännak

SOP

Farfantepenaeus notialis

Southern pink shrimp

viburhännakud, m.n

PEN

Penaeus spp.

Penaeus shrimps n.e.i.

viburhännak

DPS

Parapenaeus longirostris

Deepwater rose shrimp

viburhännak

GUS

Parapenaeopsis atlantica

Guinea shrimp

kümnejalaline

SSH

Aristaeopsis edwardsiana

Scarlet shrimp

krevetlased

PAL

Palaemonidae

Palaemonid shrimps

krevetilised, m.n

DCP

Natantia

Natantian decapods n.e.i.

vähid, m.n

CRU

Crustacea

Marine crustaceans n.e.i.

kõhtjalgsed e teod, m.n

GAS

Gastropoda

Gastropods n.e.i.

hiidaustrid, m.n

OYC

Crassostrea spp.

Cupped oysters n.e.i.

rannakarplased, m.n

MSX

Mytilidae

Sea mussels n.e.i.

peajalgsed, m.n

CEP

Cephalopoda

Cephalopods n.e.i.

harilik seepia

CTC

Sepia officinalis

Common cuttlefish

seepialased, pisiseepialased

CTL

Sepiidae, Sepiolidae

Cuttlefishes, bobtail squids

ebakalmaarid

SQC

Loligo spp.

Common squids

harilik kaheksajalg

OCC

Octopus vulgaris

Common octopus

kaheksajalglased

OCT

Octopodidae

Octopuses

ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n

SQU

Loliginidae, Ommastrephidae

Squids n.e.i.

limused, m.n

MOL

Mollusca

Marine molluscs n.e.i.

meres elavad kilpkonnalised, m.n

TTX

Testudinata

Marine turtles n.e.i.

VAHEMERI JA MUST MERI (püügipiirkond 37)

| Eestikeelne nimi | 3-täheline kood | Teaduslik nimi | Ingliskeelne nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| tuurlased, m.n | STU | Acipenseridae | Sturgeons n.e.i. |
| harilik angerjas | ELE | Anguilla anguilla | European eel |
| musta ja aasovi mere aloosa | SHC | Alosa immaculata | Pontic shad |
| aloosad, m.n | SHD | Alosa spp. | Shads n.e.i. |
| tülka | CLA | Clupeonella cultriventris | Azov tyulka |
| lestalised, m.n | FLX | Pleuronectiformes | Flatfishes n.e.i. |
| atlandi merilest | PLE | Pleuronectes platessa | European plaice |
| lest | FLE | Platichthys flesus | European flounder |
| merikeel | SOL | Solea solea | Common sole |
| merikeellased, m.n | SOX | Solea spp. | Soles n.e.i. |
| kammellased | MEG | Lepidorhombus whiffiagonis | Megrim |
| kammellased, m.n | LEZ | Lepidorhombus spp. | Megrims n.e.i. |
| harilik kammeljas | TUR | Psetta maxima | Turbot |
| musta mere kammeljas | TUB | Psetta maeotica | Black Sea turbot |
| niituimluts | GFB | Phycis blennoides | Greater forkbeard |
| tursik | POD | Trisopterus minutus | Poor cod |
| tursik | BIB | Trisopterus luscus | Pouting (= Bib) |
| põhjaputassuu | WHB | Micromesistius poutassou | Blue whiting (= Poutassou) |
| merlang | WHG | Merlangius merlangus | Whiting |
| merluus | HKE | Merluccius merluccius | European hake |
| tursalised, m.n | GAD | Gadiformes | Gadiformes n.e.i. |
| hõbekalad | ARG | Argentina spp. | Argentines |
| eso-merisaurus | LIB | Saurida undosquamis | Brushtooth lizardfish |
| sisalikkalalased, m.n | LIX | Synodontidae | Lizardfishes n.e.i. |
| harilik meriangerjas | COE | Conger conger | European conger |
| meriangerlased, m.n | COX | Congridae | Conger eels n.e.i. |
| harilik peetrikala | JOD | Zeus faber | John Dory |
| põhjalähedased ahvenalised, m.n | DPX | Perciformes | Demersal percomorphs n.e.i. |
| kivikoha | GPD | Epinephelus marginatus | Dusky grouper |
| valgevööt-kivikoha | GPW | Epinephelus aeneus | White grouper |
| kivikohad, m.n | GPX | Epinephelus spp. | Groupers n.e.i. |
| ameerika vrakkahven | WRF | Polyprion americanus | Wreckfish |
| kiviahven | CBR | Serranus cabrilla | Comber |
| kiviahvenlased, m.n | BSX | Serranidae | Groupers, seabasses n.e.i. |
| huntahven | BSS | Dicentrarchus labrax | Seabass |
| ahvenalised | BSE | Dicentrarchus spp. | Seabasses |
| urisejalane | GBR | Plectorhinchus mediterraneus | Rubberlip grunt |
| kotkaskalad | DRU | Sciaena spp. | Drums |
| hele umbriin | COB | Umbrina cirrosa | Shi drum (= Corb) |
| kotkaskala | MGR | Argyrosomus regius | Meagre |
| kotkaskalalased, m.n | CDX | Sciaenidae | Croakers, drums n.e.i. |
| besuugo | SBR | Pagellus bogaraveo | Red (= Blackspot) seabream |
| punane besuugo | PAC | Pagellus erythrinus | Common pandora |
| besuugo | SBA | Pagellus acarne | Axillary seabream |
| besuugod, m.n | PAX | Pagellus spp. | Pandoras n.e.i. |
| peitelhammasahven | SWA | Diplodus sargus | White seabream |
| peitelhammasahvenad, m.n | SRG | Diplodus spp. | Sargo breams, n.e.i. |
| suursilm hammasahven | DEL | Dentex macrophthalmus | Large-eye dentex |
| hammasahven | DEC | Dentex dentex | Common dentex |
| hammasahvenad, m.n | DEX | Dentex spp. | Dentex n.e.i. |
| merikogerlane | BRB | Spondyliosoma cantharus | Black seabream |
| merikogerlane | SBS | Oblada melanura | Saddled sea bream |
| merikoger | RPG | Pagrus pagrus | Red porgy |
| kuld-merikoger | SBG | Sparus aurata | Gilthead seabream |
| merikogred, pagrused, m.n | SBP | Pagrus spp. | Pargo breams, n.e.i. |
| suursilm-kuldvöötahven | BOG | Boops boops | Bogue |
| merikogerlane | SSB | Lithognathus mormyrus | Sand steenbras |
| merikogerlane | SLM | Sarpa salpa | Salema (= Strepie) |
| merikogerlased, m.n | SBX | Sparidae | Porgies, seabreams, n.e.i. |
| ahvenaline | BPI | Spicara maena | Blotched picarel |
| ahvenalised | PIC | Spicara spp. | Picarels |
| vahemere meripoisur | MUR | Mullus surmuletus | Red mullet |
| harilik meripoisur | MUT | Mullus barbatus | Striped mullet |
| meripoisurid | MUX | Mullus spp. | Surmullets (= red mullets) |
| harilik merilohe | WEG | Trachinus draco | Greater weever |
| pärisahvenalised, m.n | PRC | Percoidei | Percoids n.e.i. |
| tobiad | SAN | Ammodytes spp. | Sandeels (= Sandlances) |
| küülikkalad | SPI | Siganus spp. | Spinefeet (= Rabbitfishes) |
| mudilad | GOB | Gobius spp. | Atlantic gobies |
| mudillased, m.n | GPA | Gobiidae | Gobies n.e.i. |
| meripuuklased, m.n | SCO | Scorpaenidae | Scorpionfishes, n.e.i. |
| merikukk | GUN | Trigla lyra | Piper gurnard |
| merikuklased, m.n | GUX | Triglidae | Gurnards, searobins n.e.i. |
| euroopa merikurat e õngitseja | MON | Lophius piscatorius | Angler (= Monk) |
| merikuratlased, m.n | ANF | Lophiidae | Anglerfishes n.e.i. |
| harilik tuulehaug | GAR | Belone belone | Garfish |
| noolhaugid | BAR | Sphyraena spp. | Barracudas |
| harilik kefaal e meriärn | MUF | Mugil cephalus | Flathead grey mullet |
| ateriinlased | SIL | Atherinidae | Silversides (Sandsmelts) |
| pelaagilised ahvenalised, m.n | PPX | Perciformes | Pelagic percomorphs n.e.i. |
| sinikala e lufar | BLU | Pomatomus saltatrix | Bluefish |
| harilik stauriid | HOM | Trachurus trachurus | Atlantic horse mackerel |
| vahemere stauriid | HMM | Trachurus mediterraneus | Mediterranean horse mackerel |
| stauriidid, m.n | JAX | Trachurus spp. | Jack and horse mackerels n.e.i. |
| hobumakrellid, m.n | TRE | Caranx spp. | Jacks, crevalles n.e.i. |
| merevaik-seriool | AMB | Seriola dumerili | Greater amberjack |
| serioolid, m.n | AMX | Seriola spp. | Amberjacks n.e.i. |
| harilik lihhia | LEE | Lichia amia | Leerfish (= Garrick) |
| hobumakrelllased, m.n | CGX | Carangidae | Carangids n.e.i. |
| atlandi merilatikas | POA | Brama brama | Atlantic pomfret |
| harilik kuldmakrell | DOL | Coryphaena hippurus | Common dolphinfish |
| sardinellid, m.n | SIX | Sardinella spp. | Sardinellas n.e.i. |
| sardiin | PIL | Sardina pilchardus | European pilchard (= Sardine) |
| euroopa kilu | SPR | Sprattus sprattus | European sprat |
| euroopa anšoovis | ANE | Engraulis encrasicolus | European anchovy |
| pärisheeringalised, m.n | CLU | Clupeoidei | Clupeoids n.e.i. |
| atlandi pelamiid | BON | Sarda sarda | Atlantic bonito |
| vöötideta pelamiid | BOP | Orcynopsis unicolor | Plain bonito |
| makrelllased, makrelltuun | FRZ | Auxis thazard A. rochei | Frigate and bullet tunas |
| atlandi väiketuun | LTA | Euthynnus alletteratus | Atlantic black skipjack |
| vööttuun | SKJ | Katsuwonus pelamis | Skipjack tuna |
| harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus | Northern bluefin tuna |
| pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga | Albacore |
| suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus | Bigeye tuna |
| tuunid, m.n | TUN | Thunnini | Tunas n.e.i. |
| atlandi purikala | SAI | Istiophorus albicans | Atlantic sailfish |
| purikalalased | BIL | Istiophoridae | Marlins, sailfishes, spearfishes |
| mõõkkalad | SWO | Xiphias gladius | Swordfishes |
| makrellilised, m.n | TUX | Scombroidei | Tuna-like fishes n.e.i. |
| lintuim | SFS | Lepidopus caudatus | Silver scabbardfish |
| jaapani makrell | MAS | Scomber japonicus | Chub mackerel |
| harilik makrell | MAC | Scomber scombrus | Atlantic mackerel |
| makrellid, m.n | MAZ | Scomber spp. | Scomber mackerels n.e.i. |
| makrellilised, m.n | MKX | Scombroidei | Mackerel-like fishes n.e.i. |
| hiidhai | BSK | Cetorhinus maximus | Basking shark |
| harilik rebashai | ALV | Alopias vulpinus | Thresher |
| atlandi makohai | SMA | Isurus oxyrinchus | Shortfin mako |
| mustsuu-koerhai | SHO | Galeus melastomus | Blackmouth catshark |
| sinihai | BSH | Prionace glauca | Blue shark |
| sinkjas hallhai | CCP | Carcharhinus plumbeus | Sandbar shark |
| harilik vasarhai | SPZ | Sphyrna zygaena | Smooth hammerhead |
| indopatsi vasarhai | SPL | Sphyrna lewini | Scalloped hammerhead |
| väike ogahai | QUB | Squalus blainville | Longnose spurdog |
| kare ogahai | GUP | Centrophorus granulosus | Gulper shark |
| šokolaadogahai | SCK | Dalatias licha | Kitefin shark |
| harilik tumehai | ETX | Etmopterus spinax | Velvet belly |
| ogarai | RJC | Raja clavata | Thornback ray |
| harilik astelrai | JDP | Dasyatis pastinaca | Common stingray |
| harilik e atlandi heeringahai | POR | Lamna nasus | Porbeagle |
| koerhailased | SCL | Scyliorhinus spp. | Catsharks, nursehound |
| kärphaid | SDV | Mustelus spp. | Smoothhounds |
| harilik ogahai | DGS | Squalus acanthias | Picked (= Spiny) dogfish |
| ogahailased, m.n | DGX | Squalidae | Dogfish sharks n.e.i. |
| euroopa ingelhai | AGN | Squatina squatina | Angelshark |
| ingelhailased | ASK | Squatinidae | Angelsharks, sand devils |
| ogahailised, m.n | SHX | Squaliformes | Large sharks n.e.i. |
| logardrailased | GTF | Rhinobatidae | Guitarfishes |
| raid | SKA | Raja spp. | Skates |
| railised, m.n | SRX | Rajiformes | Skates and rays n.e.i. |
| varilõpusesed | SKX | Elasmobranchii | Sharks, rays and skates etc. |
| luukalad, m.n | MZZ | Osteichthyes | Marine fishes n.e.i. |
| harilik taskukrabi | CRE | Cancer pagurus | Edible crab |
| rannakrabi | CMR | Carcinus aestuarii | Mediterranean shore crab |
| roosa ämblikkrabi | SCR | Maja squinado | Spinous spider crab |
| ronivähilised, m.n | CRA | Brachyura | Marine crabs n.e.i. |
| langust | PSL | Palinurus mauritanicus | Pink spiny lobster |
| harilik e euroopa langust | SLO | Palinurus elephas | Common spiny lobster |
| langustid, m.n | CRW | Palinurus spp. | Palinurid spiny lobsters n.e.i. |
| norra salehomaar | NEP | Nephrops norvegicus | Norway lobster |
| euroopa homaar | LBE | Homarus gammarus | European lobster |
| karamot-viburhännak | TGS | Melicertus kerathurus | Caramote prawn |
| viburhännak | DPS | Parapenaeus longirostris | Deepwater rose shrimp |
| kümnejalaline | SSH | Aristaeopsis edwardsiana | Scarlet shrimp |
| kümnejalalised vähid | ARA | Aristeus antennatus | Blue and red shrimp |
| krevett | CPR | Palaemon serratus | Common prawn |
| põhjamere garneel | CSH | Crangon crangon | Common shrimp |
| krevetilised, m.n | DCP | Natantia | Natantian decapods n.e.i. |
| harilik ritsikvähk | MTS | Squilla mantis | Mantis squillid |
| vähid, m.n | CRU | Crustacea | Marine crustaceans n.e.i. |
| kõhtjalgsed e teod, m.n | GAS | Gastropoda | Gastropods n.e.i. |
| harilik ranniklane | PEE | Littorina littorea | Periwinkle |
| söödav auster | OYF | Ostrea edulis | European flat oyster |
| suur hiidauster | OYG | Crassostrea gigas | Pacific cupped oyster |
| vahemere rannakarp | MSM | Mytilus galloprovincialis | Mediterranean mussel |
| jakobi kammkarp | SJA | Pecten jacobaeus | Great scallop |
| ogakodalased | MUE | Murex spp. | Murex |
| söödav südakarp | COC | Cerastoderma edule | Common cockle |
| veenuskarp | SVE | Chamelea gallina | Striped Venus |
| veenuskarp | CTG | Ruditapes decussatus | Grooved carpetshell |
| veenuskarp | CTS | Venerupis pullastra | Carpetshell |
| veenuskarplased, m.n | TPS | Tapes spp. | Carpetshells n.e.i. |
| kolmnurk-karbid | DON | Donax spp. | Donax clams |
| kaunkarbid | RAZ | Solen spp. | Razor clams |
| karbid, m.n | CLX | Bivalvia | Clams n.e.i. |
| peajalgsed, m.n | CEP | Cephalopoda | Cephalopods n.e.i. |
| harilik seepia | CTC | Sepia officinalis | Common cuttlefish |
| seepialased, pisiseepialased | CTL | Sepiidae, Sepiolidae | Cuttlefishes, bobtail squids |
| ebakalmaarid | SQC | Loligo spp. | Common squids |
| kalmaar | SQE | Todarodes sagittatus | European flying squid |
| harilik kaheksajalg | OCC | Octopus vulgaris | Common octopus |
| muskuspolüübid | OCM | Eledone spp. | Horned and musky octopuses |
| kaheksajalglased, m.n | OCT | Octopodidae | Octopuses n.e.i. |
| ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n | SQU | Loliginidae, Ommastrephidae | Squids n.e.i. |
| limused, m.n | MOL | Mollusca | Marine molluscs n.e.i. |
| meres elavad kilpkonnalised, m.n | TTX | Testudinata | Marine turtles n.e.i. |
| mantelloom | SSG | Microcosmus sulcatus | Grooved sea-squirt |
| tavaline kaljusiilik | URM | Paracentrotus lividus | Stony sea-urchin |
| meduusid | JEL | Rhopilema spp. | Jellyfishes |

Eestikeelne nimi

3-täheline kood

Teaduslik nimi

Ingliskeelne nimi

tuurlased, m.n

STU

Acipenseridae

Sturgeons n.e.i.

harilik angerjas

ELE

Anguilla anguilla

European eel

musta ja aasovi mere aloosa

SHC

Alosa immaculata

Pontic shad

aloosad, m.n

SHD

Alosa spp.

Shads n.e.i.

tülka

CLA

Clupeonella cultriventris

Azov tyulka

lestalised, m.n

FLX

Pleuronectiformes

Flatfishes n.e.i.

atlandi merilest

PLE

Pleuronectes platessa

European plaice

lest

FLE

Platichthys flesus

European flounder

merikeel

SOL

Solea solea

Common sole

merikeellased, m.n

SOX

Solea spp.

Soles n.e.i.

kammellased

MEG

Lepidorhombus whiffiagonis

Megrim

kammellased, m.n

LEZ

Lepidorhombus spp.

Megrims n.e.i.

harilik kammeljas

TUR

Psetta maxima

Turbot

musta mere kammeljas

TUB

Psetta maeotica

Black Sea turbot

niituimluts

GFB

Phycis blennoides

Greater forkbeard

tursik

POD

Trisopterus minutus

Poor cod

tursik

BIB

Trisopterus luscus

Pouting (= Bib)

põhjaputassuu

WHB

Micromesistius poutassou

Blue whiting (= Poutassou)

merlang

WHG

Merlangius merlangus

Whiting

merluus

HKE

Merluccius merluccius

European hake

tursalised, m.n

GAD

Gadiformes

Gadiformes n.e.i.

hõbekalad

ARG

Argentina spp.

Argentines

eso-merisaurus

LIB

Saurida undosquamis

Brushtooth lizardfish

sisalikkalalased, m.n

LIX

Synodontidae

Lizardfishes n.e.i.

harilik meriangerjas

COE

Conger conger

European conger

meriangerlased, m.n

COX

Congridae

Conger eels n.e.i.

harilik peetrikala

JOD

Zeus faber

John Dory

põhjalähedased ahvenalised, m.n

DPX

Perciformes

Demersal percomorphs n.e.i.

kivikoha

GPD

Epinephelus marginatus

Dusky grouper

valgevööt-kivikoha

GPW

Epinephelus aeneus

White grouper

kivikohad, m.n

GPX

Epinephelus spp.

Groupers n.e.i.

ameerika vrakkahven

WRF

Polyprion americanus

Wreckfish

kiviahven

CBR

Serranus cabrilla

Comber

kiviahvenlased, m.n

BSX

Serranidae

Groupers, seabasses n.e.i.

huntahven

BSS

Dicentrarchus labrax

Seabass

ahvenalised

BSE

Dicentrarchus spp.

Seabasses

urisejalane

GBR

Plectorhinchus mediterraneus

Rubberlip grunt

kotkaskalad

DRU

Sciaena spp.

Drums

hele umbriin

COB

Umbrina cirrosa

Shi drum (= Corb)

kotkaskala

MGR

Argyrosomus regius

Meagre

kotkaskalalased, m.n

CDX

Sciaenidae

Croakers, drums n.e.i.

besuugo

SBR

Pagellus bogaraveo

Red (= Blackspot) seabream

punane besuugo

PAC

Pagellus erythrinus

Common pandora

besuugo

SBA

Pagellus acarne

Axillary seabream

besuugod, m.n

PAX

Pagellus spp.

Pandoras n.e.i.

peitelhammasahven

SWA

Diplodus sargus

White seabream

peitelhammasahvenad, m.n

SRG

Diplodus spp.

Sargo breams, n.e.i.

suursilm hammasahven

DEL

Dentex macrophthalmus

Large-eye dentex

hammasahven

DEC

Dentex dentex

Common dentex

hammasahvenad, m.n

DEX

Dentex spp.

Dentex n.e.i.

merikogerlane

BRB

Spondyliosoma cantharus

Black seabream

merikogerlane

SBS

Oblada melanura

Saddled sea bream

merikoger

RPG

Pagrus pagrus

Red porgy

kuld-merikoger

SBG

Sparus aurata

Gilthead seabream

merikogred, pagrused, m.n

SBP

Pagrus spp.

Pargo breams, n.e.i.

suursilm-kuldvöötahven

BOG

Boops boops

Bogue

merikogerlane

SSB

Lithognathus mormyrus

Sand steenbras

merikogerlane

SLM

Sarpa salpa

Salema (= Strepie)

merikogerlased, m.n

SBX

Sparidae

Porgies, seabreams, n.e.i.

ahvenaline

BPI

Spicara maena

Blotched picarel

ahvenalised

PIC

Spicara spp.

Picarels

vahemere meripoisur

MUR

Mullus surmuletus

Red mullet

harilik meripoisur

MUT

Mullus barbatus

Striped mullet

meripoisurid

MUX

Mullus spp.

Surmullets (= red mullets)

harilik merilohe

WEG

Trachinus draco

Greater weever

pärisahvenalised, m.n

PRC

Percoidei

Percoids n.e.i.

tobiad

SAN

Ammodytes spp.

Sandeels (= Sandlances)

küülikkalad

SPI

Siganus spp.

Spinefeet (= Rabbitfishes)

mudilad

GOB

Gobius spp.

Atlantic gobies

mudillased, m.n

GPA

Gobiidae

Gobies n.e.i.

meripuuklased, m.n

SCO

Scorpaenidae

Scorpionfishes, n.e.i.

merikukk

GUN

Trigla lyra

Piper gurnard

merikuklased, m.n

GUX

Triglidae

Gurnards, searobins n.e.i.

euroopa merikurat e õngitseja

MON

Lophius piscatorius

Angler (= Monk)

merikuratlased, m.n

ANF

Lophiidae

Anglerfishes n.e.i.

harilik tuulehaug

GAR

Belone belone

Garfish

noolhaugid

BAR

Sphyraena spp.

Barracudas

harilik kefaal e meriärn

MUF

Mugil cephalus

Flathead grey mullet

ateriinlased

SIL

Atherinidae

Silversides (Sandsmelts)

pelaagilised ahvenalised, m.n

PPX

Perciformes

Pelagic percomorphs n.e.i.

sinikala e lufar

BLU

Pomatomus saltatrix

Bluefish

harilik stauriid

HOM

Trachurus trachurus

Atlantic horse mackerel

vahemere stauriid

HMM

Trachurus mediterraneus

Mediterranean horse mackerel

stauriidid, m.n

JAX

Trachurus spp.

Jack and horse mackerels n.e.i.

hobumakrellid, m.n

TRE

Caranx spp.

Jacks, crevalles n.e.i.

merevaik-seriool

AMB

Seriola dumerili

Greater amberjack

serioolid, m.n

AMX

Seriola spp.

Amberjacks n.e.i.

harilik lihhia

LEE

Lichia amia

Leerfish (= Garrick)

hobumakrelllased, m.n

CGX

Carangidae

Carangids n.e.i.

atlandi merilatikas

POA

Brama brama

Atlantic pomfret

harilik kuldmakrell

DOL

Coryphaena hippurus

Common dolphinfish

sardinellid, m.n

SIX

Sardinella spp.

Sardinellas n.e.i.

sardiin

PIL

Sardina pilchardus

European pilchard (= Sardine)

euroopa kilu

SPR

Sprattus sprattus

European sprat

euroopa anšoovis

ANE

Engraulis encrasicolus

European anchovy

pärisheeringalised, m.n

CLU

Clupeoidei

Clupeoids n.e.i.

atlandi pelamiid

BON

Sarda sarda

Atlantic bonito

vöötideta pelamiid

BOP

Orcynopsis unicolor

Plain bonito

makrelllased, makrelltuun

FRZ

Auxis thazard A. rochei

Frigate and bullet tunas

atlandi väiketuun

LTA

Euthynnus alletteratus

Atlantic black skipjack

vööttuun

SKJ

Katsuwonus pelamis

Skipjack tuna

harilik tuun

BFT

Thunnus thynnus

Northern bluefin tuna

pikkuim-tuun

ALB

Thunnus alalunga

Albacore

suursilm-tuun

BET

Thunnus obesus

Bigeye tuna

tuunid, m.n

TUN

Thunnini

Tunas n.e.i.

atlandi purikala

SAI

Istiophorus albicans

Atlantic sailfish

purikalalased

BIL

Istiophoridae

Marlins, sailfishes, spearfishes

mõõkkalad

SWO

Xiphias gladius

Swordfishes

makrellilised, m.n

TUX

Scombroidei

Tuna-like fishes n.e.i.

lintuim

SFS

Lepidopus caudatus

Silver scabbardfish

jaapani makrell

MAS

Scomber japonicus

Chub mackerel

harilik makrell

MAC

Scomber scombrus

Atlantic mackerel

makrellid, m.n

MAZ

Scomber spp.

Scomber mackerels n.e.i.

makrellilised, m.n

MKX

Scombroidei

Mackerel-like fishes n.e.i.

hiidhai

BSK

Cetorhinus maximus

Basking shark

harilik rebashai

ALV

Alopias vulpinus

Thresher

atlandi makohai

SMA

Isurus oxyrinchus

Shortfin mako

mustsuu-koerhai

SHO

Galeus melastomus

Blackmouth catshark

sinihai

BSH

Prionace glauca

Blue shark

sinkjas hallhai

CCP

Carcharhinus plumbeus

Sandbar shark

harilik vasarhai

SPZ

Sphyrna zygaena

Smooth hammerhead

indopatsi vasarhai

SPL

Sphyrna lewini

Scalloped hammerhead

väike ogahai

QUB

Squalus blainville

Longnose spurdog

kare ogahai

GUP

Centrophorus granulosus

Gulper shark

šokolaadogahai

SCK

Dalatias licha

Kitefin shark

harilik tumehai

ETX

Etmopterus spinax

Velvet belly

ogarai

RJC

Raja clavata

Thornback ray

harilik astelrai

JDP

Dasyatis pastinaca

Common stingray

harilik e atlandi heeringahai

POR

Lamna nasus

Porbeagle

koerhailased

SCL

Scyliorhinus spp.

Catsharks, nursehound

kärphaid

SDV

Mustelus spp.

Smoothhounds

harilik ogahai

DGS

Squalus acanthias

Picked (= Spiny) dogfish

ogahailased, m.n

DGX

Squalidae

Dogfish sharks n.e.i.

euroopa ingelhai

AGN

Squatina squatina

Angelshark

ingelhailased

ASK

Squatinidae

Angelsharks, sand devils

ogahailised, m.n

SHX

Squaliformes

Large sharks n.e.i.

logardrailased

GTF

Rhinobatidae

Guitarfishes

raid

SKA

Raja spp.

Skates

railised, m.n

SRX

Rajiformes

Skates and rays n.e.i.

varilõpusesed

SKX

Elasmobranchii

Sharks, rays and skates etc.

luukalad, m.n

MZZ

Osteichthyes

Marine fishes n.e.i.

harilik taskukrabi

CRE

Cancer pagurus

Edible crab

rannakrabi

CMR

Carcinus aestuarii

Mediterranean shore crab

roosa ämblikkrabi

SCR

Maja squinado

Spinous spider crab

ronivähilised, m.n

CRA

Brachyura

Marine crabs n.e.i.

langust

PSL

Palinurus mauritanicus

Pink spiny lobster

harilik e euroopa langust

SLO

Palinurus elephas

Common spiny lobster

langustid, m.n

CRW

Palinurus spp.

Palinurid spiny lobsters n.e.i.

norra salehomaar

NEP

Nephrops norvegicus

Norway lobster

euroopa homaar

LBE

Homarus gammarus

European lobster

karamot-viburhännak

TGS

Melicertus kerathurus

Caramote prawn

viburhännak

DPS

Parapenaeus longirostris

Deepwater rose shrimp

kümnejalaline

SSH

Aristaeopsis edwardsiana

Scarlet shrimp

kümnejalalised vähid

ARA

Aristeus antennatus

Blue and red shrimp

krevett

CPR

Palaemon serratus

Common prawn

põhjamere garneel

CSH

Crangon crangon

Common shrimp

krevetilised, m.n

DCP

Natantia

Natantian decapods n.e.i.

harilik ritsikvähk

MTS

Squilla mantis

Mantis squillid

vähid, m.n

CRU

Crustacea

Marine crustaceans n.e.i.

kõhtjalgsed e teod, m.n

GAS

Gastropoda

Gastropods n.e.i.

harilik ranniklane

PEE

Littorina littorea

Periwinkle

söödav auster

OYF

Ostrea edulis

European flat oyster

suur hiidauster

OYG

Crassostrea gigas

Pacific cupped oyster

vahemere rannakarp

MSM

Mytilus galloprovincialis

Mediterranean mussel

jakobi kammkarp

SJA

Pecten jacobaeus

Great scallop

ogakodalased

MUE

Murex spp.

Murex

söödav südakarp

COC

Cerastoderma edule

Common cockle

veenuskarp

SVE

Chamelea gallina

Striped Venus

veenuskarp

CTG

Ruditapes decussatus

Grooved carpetshell

veenuskarp

CTS

Venerupis pullastra

Carpetshell

veenuskarplased, m.n

TPS

Tapes spp.

Carpetshells n.e.i.

kolmnurk-karbid

DON

Donax spp.

Donax clams

kaunkarbid

RAZ

Solen spp.

Razor clams

karbid, m.n

CLX

Bivalvia

Clams n.e.i.

peajalgsed, m.n

CEP

Cephalopoda

Cephalopods n.e.i.

harilik seepia

CTC

Sepia officinalis

Common cuttlefish

seepialased, pisiseepialased

CTL

Sepiidae, Sepiolidae

Cuttlefishes, bobtail squids

ebakalmaarid

SQC

Loligo spp.

Common squids

kalmaar

SQE

Todarodes sagittatus

European flying squid

harilik kaheksajalg

OCC

Octopus vulgaris

Common octopus

muskuspolüübid

OCM

Eledone spp.

Horned and musky octopuses

kaheksajalglased, m.n

OCT

Octopodidae

Octopuses n.e.i.

ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n

SQU

Loliginidae, Ommastrephidae

Squids n.e.i.

limused, m.n

MOL

Mollusca

Marine molluscs n.e.i.

meres elavad kilpkonnalised, m.n

TTX

Testudinata

Marine turtles n.e.i.

mantelloom

SSG

Microcosmus sulcatus

Grooved sea-squirt

tavaline kaljusiilik

URM

Paracentrotus lividus

Stony sea-urchin

meduusid

JEL

Rhopilema spp.

Jellyfishes

ATLANDI EDELAOSA (püügipiirkond 41)

| Eestikeelne nimi | 3-täheline kood | Teaduslik nimi | Ingliskeelne nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| aloosad, m.n | SHZ | Alosa spp. | Shads n.e.i. |
| lestalised, m.n | FLX | Pleuronectiformes | Flatfishes n.e.i. |
| ebapaltused | BAX | Paralichthys spp. | Bastard halibuts |
| koerakeellased, m.n | TOX | Cynoglossidae | Tonguefishes n.e.i. |
| patagoonia nototeenia | SAO | Salilota australis | Tadpole codling |
| morilased | MOR | Moridae | Moras |
| ameerika luts | HKU | Urophycis brasiliensis | Brazilian codling |
| lõunaputassuu | POS | Micromesistius australis | Southern blue whiting |
| argentiina merluus | HKP | Merluccius hubbsi | Argentine hake |
| merluus | HKN | Merluccius australis | Patagonian hake |
| merluusid, m.n | HKX | Merluccius spp. | Hakes n.e.i. |
| argentiina piitsmerluus | GRM | Macruronus magellanicus | Patagonian grenadier |
| piitsmerluusid | GRS | Macruronus spp. | Blue grenadiers |
| pikksabad | GRV | Macrourus spp. | Grenadiers |
| tursalised, m.n | GAD | Gadiformes | Gadiformes n.e.i. |
| hammassägalased, m.n | CAX | Ariidae | Sea catfishes n.e.i. |
| tumbil-merisaurus | LIG | Saurida tumbil | Greater lizardfish |
| meriangerjas | COS | Conger orbignyanus | Argentine conger |
| põhjalähedased ahvenalised, m.n | DPX | Perciformes | Demersal percomorphs n.e.i. |
| robalod, m.n | ROB | Centropomus spp. | Snooks (= Robalos) n.e.i. |
| kiviahvenlased | GPB | Mycteroperca spp. | Brazilian groupers |
| ameerika kivikoha | GPR | Epinephelus mario | Red grouper |
| kivikohad, m.n | GPX | Epinephelus spp. | Groupers n.e.i. |
| kotkaskalalane | BSZ | Acanthistius brasilianus | Argentine seabass |
| kiviahvenlased, m.n | BSX | Serranidae | Groupers, seabasses n.e.i. |
| riffahven | SNC | Lutjanus purpureus | Southern red snapper |
| kuldsaba | SNY | Ocyurus chrysurus | Yellowtail snapper |
| riffahvenlased, m.n | SNX | Lutjanidae | Snappers, jobfishes, n.e.i. |
| ronko | BRG | Conodon nobilis | Barred grunt |
| urisejalased, m.n | GRX | Haemulidae (= Pomadasyidae) | Grunts, sweetlips, n.e.i. |
| vöödiline varjukala | WKS | Cynoscion striatus | Striped weakfish |
| varjukalad, m.n | WKX | Cynoscion spp. | Weakfishes n.e.i. |
| krookskala | CKA | Micropogonias undulatus | Atlantic croaker |
| kotkaskalalane | KGB | Menticirrhus americanus | Southern kingcroaker |
| argentiina umbriin | CKY | Urnbrina canasai | Argentine croaker |
| kotkaskalalane | WKK | Macrodon ancylodon | King weakfish |
| trummkala | BDM | Pogonias cromis | Black drum |
| kotkaskalalased, m.n | CDX | Sciaenidae | Croakers, drums n.e.i. |
| peitelhammasahvenad, m.n | SRG | Diplodus spp. | Sargo breams n.e.i. |
| hammasahvenad, m.n | DEX | Dentex spp. | Dentex n.e.i. |
| merikoger | RPG | Pagrus pagrus | Red porgy |
| merikogerlased, m.n | SBX | Sparidae | Porgies, seabreams, n.e.i. |
| meripoisurid | MUX | Mullus spp. | Surmullets (= Red mullets) |
| küüsuim | CTA | Nemadactylus bergi | Castaneta |
| ahvenalised | SPB | Pinguipes spp. | Brazilian sandperches |
| ahvenaline | FLA | Percophis brasiliensis | Brazilian flathead |
| nototeenialane | BLP | Eleginops maclovinus | Patagonian blennie |
| patagoonia kihvkala | TOP | Dissostichus eleginoides | Patagonian toothfish |
| nototeenia | NOG | Gobiotothen gibberifrons | Humped rockcod |
| hall nototeenia | NOS | Lepidonotothen squamifrons | Grey rockcod |
| nototeenialane | NOT | Patagonotothen brevicauda | Patagonian rockcod |
| nototeenialane | PAT | Patagonotothen ramsayi | Cod icefish |
| nototeenialased, m.n | NOX | Nototheniidae | Antarctic rockcods, noties n.e.i. |
| krokodilljääkala | SSI | Chaenocephalus aceratus | Blackfin icefish |
| haugjääkala | ANI | Champsocephalus gunnari | Mackerel icefish |
| jääkalalased, m.n | ICX | Channichthyidae | Icefishes n.e.i. |
| pärisahvenalised, m.n | PRC | Percoidei | Percoids n.e.i. |
| lõunakongrio | CUS | Genypterus blacodes | Pink cusk-eel |
| tsentrolooflased, m.n | CEN | Centrolophidae | Ruffs, barrelfishes n.e.i. |
| sinisuu-liftahven | BRF | Helicolenus dactylopterus | Blackbelly rosefish |
| meripuuklased, m.n | SCO | Scorpaenidae | Scorpionfishes n.e.i. |
| ogakuked | SRA | Prionotus spp. | Atlantic searobins |
| poolkoonlane | BAL | Hemiramphus brasiliensis | Ballyhoo halfbeak |
| pääsukalalased, m.n | FLY | Exocoetidae | Flying fishes n.e.i. |
| noolhaugid | BAR | Sphyraena spp. | Barracudas |
| kefaallased, m.n | MUL | Mugilidae | Mullets n.e.i. |
| ateriinlased | SIL | Atherinidae | Silversides (= Sandsmelts) |
| pelaagilised ahvenalised, m.n | PPX | Perciformes | Pelagic percomorphs n.e.i. |
| sinikala e lufar | BLU | Pometomus saltatrix | Bluefish |
| stauriid | JAA | Trachurus picturatus | Blue jack mackerel |
| stauriidid, m.n | JAX | Trachurus spp. | Jack and horse mackerels n.e.i. |
| hobumakrellid, m.n | TRE | Caranx spp. | Jacks, crevalles, n.e.i. |
| serioolid, m.n | AMX | Seriola spp. | Amberjacks n.e.i. |
| paroona | PAO | Parona signata | Parona leatherjack |
| hobumakrelllased, m.n | CGX | Carangidae | Carangids n.e.i. |
| harilik kuldmakrell | DOL | Coryphaena hippurus | Common dolphinfish |
| müntkalad | BTG | Peprilus spp. | Gulf butterfish, harvestfishes |
| stromateuslased | BUX | Stromateidae | Butterfishes silver pomfrets |
| atlandi elops | LAD | Elops saurus | Ladyfish |
| atlandi tarpoon | TAR | Megalops atlanticus | Tarpon |
| brasiilia sardinell | BSR | Sardinella janeiro | Brazilian sardinella |
| sardinellid, m.n | SIX | Sardinella spp. | Sardinellas n.e.i. |
| menheden | MHS | Brevoortia aurea | Brazilian menhaden |
| menheden | MHP | Brevoortia pectinata | Argentine menhaden |
| sardiinikesed | SAS | Harengula spp. | Scaled sardines |
| tulemaa kilu | FAS | Sprattus fuegensis | Falkland sprat |
| argentiina anšoovis | ANA | Engraulis anchoita | Argentine anchoita |
| anšoovislased, m.n | ANX | Engraulidae | Anchovies n.e.i. |
| pärisheeringalised, m.n | CLU | Clupeoidei | Clupeoids n.e.i. |
| atlandi pelamiid | BON | Sarda sarda | Atlantic bonito |
| vahuu | WAH | Acanthocybium solandri | Wahoo |
| kavalla-kuningmakrell | KGM | Scomberomorus cavalla | King mackerel |
| tähniline kuningmakrell | SSM | Scomberomorus maculatus | Atlantic Spanish mackerel |
| kuningmakrellid, m.n | KGX | Scomberomorus spp. | Seerfishes n.e.i. |
| makrelllased, makrelltuun | FRZ | Auxis thazard, A. rochei | Frigate and bullet tunas |
| atlandi väiketuun | LTA | Euthynnus alletteratus | Atlantic black skipjack |
| vööttuun | SKJ | Katsuwonus pelamis | Skipjack tuna |
| harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus | Northern bluefin tuna |
| tuun | BLF | Thunnus atlanticus | Blackfin tuna |
| pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga | Albacore |
| tuun | SBF | Thunnus maccoyii | Southern bluefin tuna |
| kulduim-tuun | YFT | Thunnus albacares | Yellowfin tuna |
| suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus | Bigeye tuna |
| tuunid, m.n | TUN | Thunnini | Tunas n.e.i. |
| atlandi purikala | SAI | Istiophorus albicans | Atlantic sailfish |
| sinine marliin | BUM | Makaira nigricans | Atlantic blue marlin |
| valge odanina | WHM | Tetrapturus albidus | Atlantic white marlin |
| purikalalased | BIL | Istiophoridae | Marlins, sailfishes, spearfishes |
| mõõkkala | SWO | Xiphias gladius | Swordfish |
| makrellilised, m.n | TUX | Scombroidei | Tuna-like fishes n.e.i. |
| snuuk | WSM | Thyrsitops lepidopoides | White snake mackerel |
| lintsaba | LHT | Trichiurus lepturus | Largehead hairtail |
| jaapani makrell | MAS | Scomber japonicus | Chub mackerel |
| suursilm-rebashai | BTH | Alopias superciliosus | Bigeye thresher |
| atlandi makohai | SMA | Isurus oxyrinchus | Shortfin mako |
| sinihai | BSH | Prionace glauca | Blue shark |
| siidhallhai | FAL | Carcharhinus falciformis | Silky shark |
| vaskliivhai | BRO | Carcharhinus brachyurus | Copper shark |
| harilik vasarhai | SPZ | Sphyrna zygaena | Smooth hammerhead |
| indopatsi vasarhai | SPL | Sphyrna lewini | Scalloped hammerhead |
| supi nugishai | GAG | Galeorhinus galeus | Tope shark |
| harilik ogahai | DGS | Squalus acanthias | Picked dogfish |
| ingelhailased, m.n | ASK | Squatinidae | Angel sharks, sand devils n.e.i. |
| kitarr-logardhai | GUD | Rhinobatos percellens | Chola guitarfish |
| saagrailased | SAW | Pristidae | Sawfishes |
| kõblasninad, m.n | CAH | Callorhinchidae | Elephantfishes n.e.i. |
| kärphai | SDP | Mustelus schmitti | Patagonian smoothhound |
| kärphaid | SDV | Mustelus spp. | Smoothhounds |
| supihaid | LSK | Galeorhinus spp. | Liveroil sharks |
| railised, m.n | SRX | Rajiformes | Skates and rays, n.e.i. |
| varilõpusesed | SKX | Elasmobranchii | Sharks, rays, skates, etc. |
| luukalad, m.n | MZZ | Osteichthyes | Marine fishes n.e.i. |
| sinikrabi | CRZ | Callinectes danae | Dana swimcrab |
| kivikrabi | KCR | Lithodes santolla | Southern kingcrab |
| pehmekoda-punakrabi | PAG | Paralomis granulosa | Softshell red crab |
| krabilised, m.n | GER | Geryon spp. | Geryons n.e.i. |
| ronivähilised, m.n | CRA | Brachyura | Marine crabs n.e.i. |
| ebalangust | SLC | Panulirus argus | Caribbean spiny lobster |
| ebalangustid, m.n | SLV | Panulirus spp. | Tropical spiny lobsters n.e.i. |
| viburhännak | ABS | Penaeus aztecus | Northern brown shrimp |
| viburhännak | PNB | Penaeus brasiliensis | Redspotted shrimp |
| viburhännakud, m.n | PEN | Penaeus spp. | Penaeus shrimps n.e.i. |
| viburhännaklane | BOB | Xiphopenaeus kroyeri | Atlantic seabob |
| viburhännaklane | ASH | Artemesia longinaris | Argentine stiletto shrimp |
| kümnejalaline | LAA | Pleoticus muelleri | Argentine red shrimp |
| krevetilised, m.n | DCP | Natantia | Natantian decapods n.e.i. |
| tavaline hiilgevähk, m.n | KRI | Euphausia spp. | Antarctic krill n.e.i. |
| vähid, m.n | CRU | Crustacea | Marine crustaceans n.e.i. |
| kõhtjalgsed e teod, m.n | GAS | Gastropoda | Gastropods n.e.i. |
| hiidaustrid, m.n | OYC | Crassostrea spp. | Cupped oysters n.e.i. |
| rannakarp | MSR | Mytilus platensis | River Plata mussel |
| rannakarplane | MSC | Aulacomya ater | Magellan mussel |
| kammkarplased, m.n | SCX | Pectinidae | Scallops n.e.i. |
| kolmnurk-karbid | DON | Donax spp. | Donax clams |
| karbid, m.n | CLX | Bivalvia | Clams n.e.i. |
| seepialased, pisiseepialased | CTL | Sepiidae, Sepiolidae | Cuttlefishes, bobtail squids |
| patagoonia ebakalmaar | SQP | Loligo gahi | Patagonian squid |
| ebakalmaarid | SQC | Loligo spp. | Common squids |
| kalmaariline | SQA | Illex argentinus | Argentine shortfin squid |
| tähtkalmaar | SQS | Martialia hyadesii | Sevenstar flying squid |
| kaheksajalglased | OCT | Octopodidae | Octopuses |
| ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n | SQU | Loliginidae, Ommastrephidae | Squids n.e.i. |
| limused, m.n | MOL | Mollusca | Marine molluscs n.e.i. |
| meres elavad kilpkonnalised, m.n | TTX | Testudinata | Marine turtles n.e.i. |

Eestikeelne nimi

3-täheline kood

Teaduslik nimi

Ingliskeelne nimi

aloosad, m.n

SHZ

Alosa spp.

Shads n.e.i.

lestalised, m.n

FLX

Pleuronectiformes

Flatfishes n.e.i.

ebapaltused

BAX

Paralichthys spp.

Bastard halibuts

koerakeellased, m.n

TOX

Cynoglossidae

Tonguefishes n.e.i.

patagoonia nototeenia

SAO

Salilota australis

Tadpole codling

morilased

MOR

Moridae

Moras

ameerika luts

HKU

Urophycis brasiliensis

Brazilian codling

lõunaputassuu

POS

Micromesistius australis

Southern blue whiting

argentiina merluus

HKP

Merluccius hubbsi

Argentine hake

merluus

HKN

Merluccius australis

Patagonian hake

merluusid, m.n

HKX

Merluccius spp.

Hakes n.e.i.

argentiina piitsmerluus

GRM

Macruronus magellanicus

Patagonian grenadier

piitsmerluusid

GRS

Macruronus spp.

Blue grenadiers

pikksabad

GRV

Macrourus spp.

Grenadiers

tursalised, m.n

GAD

Gadiformes

Gadiformes n.e.i.

hammassägalased, m.n

CAX

Ariidae

Sea catfishes n.e.i.

tumbil-merisaurus

LIG

Saurida tumbil

Greater lizardfish

meriangerjas

COS

Conger orbignyanus

Argentine conger

põhjalähedased ahvenalised, m.n

DPX

Perciformes

Demersal percomorphs n.e.i.

robalod, m.n

ROB

Centropomus spp.

Snooks (= Robalos) n.e.i.

kiviahvenlased

GPB

Mycteroperca spp.

Brazilian groupers

ameerika kivikoha

GPR

Epinephelus mario

Red grouper

kivikohad, m.n

GPX

Epinephelus spp.

Groupers n.e.i.

kotkaskalalane

BSZ

Acanthistius brasilianus

Argentine seabass

kiviahvenlased, m.n

BSX

Serranidae

Groupers, seabasses n.e.i.

riffahven

SNC

Lutjanus purpureus

Southern red snapper

kuldsaba

SNY

Ocyurus chrysurus

Yellowtail snapper

riffahvenlased, m.n

SNX

Lutjanidae

Snappers, jobfishes, n.e.i.

ronko

BRG

Conodon nobilis

Barred grunt

urisejalased, m.n

GRX

Haemulidae (= Pomadasyidae)

Grunts, sweetlips, n.e.i.

vöödiline varjukala

WKS

Cynoscion striatus

Striped weakfish

varjukalad, m.n

WKX

Cynoscion spp.

Weakfishes n.e.i.

krookskala

CKA

Micropogonias undulatus

Atlantic croaker

kotkaskalalane

KGB

Menticirrhus americanus

Southern kingcroaker

argentiina umbriin

CKY

Urnbrina canasai

Argentine croaker

kotkaskalalane

WKK

Macrodon ancylodon

King weakfish

trummkala

BDM

Pogonias cromis

Black drum

kotkaskalalased, m.n

CDX

Sciaenidae

Croakers, drums n.e.i.

peitelhammasahvenad, m.n

SRG

Diplodus spp.

Sargo breams n.e.i.

hammasahvenad, m.n

DEX

Dentex spp.

Dentex n.e.i.

merikoger

RPG

Pagrus pagrus

Red porgy

merikogerlased, m.n

SBX

Sparidae

Porgies, seabreams, n.e.i.

meripoisurid

MUX

Mullus spp.

Surmullets (= Red mullets)

küüsuim

CTA

Nemadactylus bergi

Castaneta

ahvenalised

SPB

Pinguipes spp.

Brazilian sandperches

ahvenaline

FLA

Percophis brasiliensis

Brazilian flathead

nototeenialane

BLP

Eleginops maclovinus

Patagonian blennie

patagoonia kihvkala

TOP

Dissostichus eleginoides

Patagonian toothfish

nototeenia

NOG

Gobiotothen gibberifrons

Humped rockcod

hall nototeenia

NOS

Lepidonotothen squamifrons

Grey rockcod

nototeenialane

NOT

Patagonotothen brevicauda

Patagonian rockcod

nototeenialane

PAT

Patagonotothen ramsayi

Cod icefish

nototeenialased, m.n

NOX

Nototheniidae

Antarctic rockcods, noties n.e.i.

krokodilljääkala

SSI

Chaenocephalus aceratus

Blackfin icefish

haugjääkala

ANI

Champsocephalus gunnari

Mackerel icefish

jääkalalased, m.n

ICX

Channichthyidae

Icefishes n.e.i.

pärisahvenalised, m.n

PRC

Percoidei

Percoids n.e.i.

lõunakongrio

CUS

Genypterus blacodes

Pink cusk-eel

tsentrolooflased, m.n

CEN

Centrolophidae

Ruffs, barrelfishes n.e.i.

sinisuu-liftahven

BRF

Helicolenus dactylopterus

Blackbelly rosefish

meripuuklased, m.n

SCO

Scorpaenidae

Scorpionfishes n.e.i.

ogakuked

SRA

Prionotus spp.

Atlantic searobins

poolkoonlane

BAL

Hemiramphus brasiliensis

Ballyhoo halfbeak

pääsukalalased, m.n

FLY

Exocoetidae

Flying fishes n.e.i.

noolhaugid

BAR

Sphyraena spp.

Barracudas

kefaallased, m.n

MUL

Mugilidae

Mullets n.e.i.

ateriinlased

SIL

Atherinidae

Silversides (= Sandsmelts)

pelaagilised ahvenalised, m.n

PPX

Perciformes

Pelagic percomorphs n.e.i.

sinikala e lufar

BLU

Pometomus saltatrix

Bluefish

stauriid

JAA

Trachurus picturatus

Blue jack mackerel

stauriidid, m.n

JAX

Trachurus spp.

Jack and horse mackerels n.e.i.

hobumakrellid, m.n

TRE

Caranx spp.

Jacks, crevalles, n.e.i.

serioolid, m.n

AMX

Seriola spp.

Amberjacks n.e.i.

paroona

PAO

Parona signata

Parona leatherjack

hobumakrelllased, m.n

CGX

Carangidae

Carangids n.e.i.

harilik kuldmakrell

DOL

Coryphaena hippurus

Common dolphinfish

müntkalad

BTG

Peprilus spp.

Gulf butterfish, harvestfishes

stromateuslased

BUX

Stromateidae

Butterfishes silver pomfrets

atlandi elops

LAD

Elops saurus

Ladyfish

atlandi tarpoon

TAR

Megalops atlanticus

Tarpon

brasiilia sardinell

BSR

Sardinella janeiro

Brazilian sardinella

sardinellid, m.n

SIX

Sardinella spp.

Sardinellas n.e.i.

menheden

MHS

Brevoortia aurea

Brazilian menhaden

menheden

MHP

Brevoortia pectinata

Argentine menhaden

sardiinikesed

SAS

Harengula spp.

Scaled sardines

tulemaa kilu

FAS

Sprattus fuegensis

Falkland sprat

argentiina anšoovis

ANA

Engraulis anchoita

Argentine anchoita

anšoovislased, m.n

ANX

Engraulidae

Anchovies n.e.i.

pärisheeringalised, m.n

CLU

Clupeoidei

Clupeoids n.e.i.

atlandi pelamiid

BON

Sarda sarda

Atlantic bonito

vahuu

WAH

Acanthocybium solandri

Wahoo

kavalla-kuningmakrell

KGM

Scomberomorus cavalla

King mackerel

tähniline kuningmakrell

SSM

Scomberomorus maculatus

Atlantic Spanish mackerel

kuningmakrellid, m.n

KGX

Scomberomorus spp.

Seerfishes n.e.i.

makrelllased, makrelltuun

FRZ

Auxis thazard, A. rochei

Frigate and bullet tunas

atlandi väiketuun

LTA

Euthynnus alletteratus

Atlantic black skipjack

vööttuun

SKJ

Katsuwonus pelamis

Skipjack tuna

harilik tuun

BFT

Thunnus thynnus

Northern bluefin tuna

tuun

BLF

Thunnus atlanticus

Blackfin tuna

pikkuim-tuun

ALB

Thunnus alalunga

Albacore

tuun

SBF

Thunnus maccoyii

Southern bluefin tuna

kulduim-tuun

YFT

Thunnus albacares

Yellowfin tuna

suursilm-tuun

BET

Thunnus obesus

Bigeye tuna

tuunid, m.n

TUN

Thunnini

Tunas n.e.i.

atlandi purikala

SAI

Istiophorus albicans

Atlantic sailfish

sinine marliin

BUM

Makaira nigricans

Atlantic blue marlin

valge odanina

WHM

Tetrapturus albidus

Atlantic white marlin

purikalalased

BIL

Istiophoridae

Marlins, sailfishes, spearfishes

mõõkkala

SWO

Xiphias gladius

Swordfish

makrellilised, m.n

TUX

Scombroidei

Tuna-like fishes n.e.i.

snuuk

WSM

Thyrsitops lepidopoides

White snake mackerel

lintsaba

LHT

Trichiurus lepturus

Largehead hairtail

jaapani makrell

MAS

Scomber japonicus

Chub mackerel

suursilm-rebashai

BTH

Alopias superciliosus

Bigeye thresher

atlandi makohai

SMA

Isurus oxyrinchus

Shortfin mako

sinihai

BSH

Prionace glauca

Blue shark

siidhallhai

FAL

Carcharhinus falciformis

Silky shark

vaskliivhai

BRO

Carcharhinus brachyurus

Copper shark

harilik vasarhai

SPZ

Sphyrna zygaena

Smooth hammerhead

indopatsi vasarhai

SPL

Sphyrna lewini

Scalloped hammerhead

supi nugishai

GAG

Galeorhinus galeus

Tope shark

harilik ogahai

DGS

Squalus acanthias

Picked dogfish

ingelhailased, m.n

ASK

Squatinidae

Angel sharks, sand devils n.e.i.

kitarr-logardhai

GUD

Rhinobatos percellens

Chola guitarfish

saagrailased

SAW

Pristidae

Sawfishes

kõblasninad, m.n

CAH

Callorhinchidae

Elephantfishes n.e.i.

kärphai

SDP

Mustelus schmitti

Patagonian smoothhound

kärphaid

SDV

Mustelus spp.

Smoothhounds

supihaid

LSK

Galeorhinus spp.

Liveroil sharks

railised, m.n

SRX

Rajiformes

Skates and rays, n.e.i.

varilõpusesed

SKX

Elasmobranchii

Sharks, rays, skates, etc.

luukalad, m.n

MZZ

Osteichthyes

Marine fishes n.e.i.

sinikrabi

CRZ

Callinectes danae

Dana swimcrab

kivikrabi

KCR

Lithodes santolla

Southern kingcrab

pehmekoda-punakrabi

PAG

Paralomis granulosa

Softshell red crab

krabilised, m.n

GER

Geryon spp.

Geryons n.e.i.

ronivähilised, m.n

CRA

Brachyura

Marine crabs n.e.i.

ebalangust

SLC

Panulirus argus

Caribbean spiny lobster

ebalangustid, m.n

SLV

Panulirus spp.

Tropical spiny lobsters n.e.i.

viburhännak

ABS

Penaeus aztecus

Northern brown shrimp

viburhännak

PNB

Penaeus brasiliensis

Redspotted shrimp

viburhännakud, m.n

PEN

Penaeus spp.

Penaeus shrimps n.e.i.

viburhännaklane

BOB

Xiphopenaeus kroyeri

Atlantic seabob

viburhännaklane

ASH

Artemesia longinaris

Argentine stiletto shrimp

kümnejalaline

LAA

Pleoticus muelleri

Argentine red shrimp

krevetilised, m.n

DCP

Natantia

Natantian decapods n.e.i.

tavaline hiilgevähk, m.n

KRI

Euphausia spp.

Antarctic krill n.e.i.

vähid, m.n

CRU

Crustacea

Marine crustaceans n.e.i.

kõhtjalgsed e teod, m.n

GAS

Gastropoda

Gastropods n.e.i.

hiidaustrid, m.n

OYC

Crassostrea spp.

Cupped oysters n.e.i.

rannakarp

MSR

Mytilus platensis

River Plata mussel

rannakarplane

MSC

Aulacomya ater

Magellan mussel

kammkarplased, m.n

SCX

Pectinidae

Scallops n.e.i.

kolmnurk-karbid

DON

Donax spp.

Donax clams

karbid, m.n

CLX

Bivalvia

Clams n.e.i.

seepialased, pisiseepialased

CTL

Sepiidae, Sepiolidae

Cuttlefishes, bobtail squids

patagoonia ebakalmaar

SQP

Loligo gahi

Patagonian squid

ebakalmaarid

SQC

Loligo spp.

Common squids

kalmaariline

SQA

Illex argentinus

Argentine shortfin squid

tähtkalmaar

SQS

Martialia hyadesii

Sevenstar flying squid

kaheksajalglased

OCT

Octopodidae

Octopuses

ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n

SQU

Loliginidae, Ommastrephidae

Squids n.e.i.

limused, m.n

MOL

Mollusca

Marine molluscs n.e.i.

meres elavad kilpkonnalised, m.n

TTX

Testudinata

Marine turtles n.e.i.

ATLANDI OOKEANI KAGUOSA (püügipiirkond 47)

| Eestikeelne nimi | 3-täheline kood | Teaduslik nimi | Ingliskeelne nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| lestalised, m.n | FLX | Pleuronectiformes | Flatfishes n.e.i. |
| peensoomus-lõunakeel | SOW | Austroglossus microlepis | West coast sole |
| suur-lõunakeel | SOE | Austroglossus pectoralis | Mud sole |
| lõunakeeled, m.n | SOA | Austroglossus spp. | Southeast Atlantic soles n.e.i. |
| koerakeellased, m.n | TOX | Cynoglossidae | Tonguefishes n.e.i. |
| merluus | HKB | Merluccius polli | Benguela hake |
| lõuna-aafrika merluus e kapimaa merluus | HKK | Merluccius capensis | Shallow-water Cape hake |
| merluus | HKO | Merluccius paradoxus | Deepwater Cape hake |
| lõuna-aafrika merluus | HKC | Merluccius capensis, M. paradoxus | Cape hakes |
| merluuslased | HKZ | Merlucciidae | Merluccid hakes |
| tursalised, m.n | GAD | Gadiformes | Gadiforms n.e.i. |
| süvakirveslased | HAF | Sternoptychidae | Hatchetfishes |
| mõõksuulased, m.n | MAU | Maurolicus spp. | Lightfishes n.e.i. |
| mõõksuulane | MAV | Maurolicus muelleri | Silver lightfish |
| rohesilmlased | GRE | Chlorophthalmidae | Greeneyes |
| haudesäga | GAT | Galeichthyes feliceps | White barbel |
| hammassäga | SMC | Arius heudelotii | Smoothmouth sea catfish |
| hammassägalased, m.n | CAX | Ariidae | Sea catfishes n.e.i. |
| tumbil-merisaurus | LIG | Saurida tumbil | Greater lizardfish |
| sisalikkalalased, m.n | LIX | Synodontidae | Lizardfishes n.e.i. |
| meriangerlased, m.n | COX | Congridae | Conger eels n.e.i. |
| kurvitskala | SNS | Macroramphosus scolopax | Slender snipefish |
| kurvitskalalased | SNI | Macroramphosidae | Snipefishes |
| limapead | ALF | Beryx spp. | Alfonsinos |
| limapealased, m.n | BRX | Berycidae | Alfonsinos n.e.i. |
| harilik peetrikala | JOD | Zeus faber | John Dory |
| hõbedane peetrikala | JOS | Zenopsis conchifer | Silvery John Dory |
| peetrikalalased, m.n | ZEX | Zeidae | Dories n.e.i. |
| hirvkalalased | BOR | Caproidae | Boarfishes |
| hirvkala | BOC | Capros aper | Boarfish |
| põhjalähedased ahvenalised, m.n | DPX | Perciformes | Demersal percomorphs n.e.i. |
| kivikohad e meruud, m.n | GPX | Epinephelus spp. | Groupers n.e.i. |
| ameerika vrakkahven | WRF | Polyprion americanus | Wreckfish |
| kiviahvenlased, m.n | BSX | Serranidae | Groupers, seabasses n.e.i. |
| suursilmahvenad, m.n | BIG | Priacanthus spp. | Bigeyes n.e.i. |
| suursilmahvenlased | PRI | Priacanthidae | Bigeyes, glasseyes, bulleyes |
| kardinalahvenlased, m.n | APO | Apogonidae | Cardinalfishes n.e.i. |
| helendusahvenlased | ACR | Acropomatidae | Glow-bellies, splitfins |
| kardinalahvenlane | SYN | Synagrops japonicus | Blackmouth splitfin |
| kardinalahvenlased, m.n | SYS | Synagrops spp. | Splitfins n.e.i. |
| lõuna-punasilm | EMM | Emmelichthys nitidus | Cape bonnetmouth |
| punasilmlased | EMT | Emmelichthyidae | Bonnetmouths, rubyfishes, etc. |
| riffahvenlased, m.n | SNX | Lutjanidae | Snappers, jobfishes, n.e.i. |
| niituimed | THB | Nemipterus spp. | Threadfin breams |
| niituimlased | THD | Nemipteridae | Threadfin, monocle, dwarf breams |
| otoperka | GRB | Brachydeuterus auritus | Bigeye grunt |
| urisejalane | GBR | Plectorhinchus mediterraneus | Rubberlip grunt |
| urisejalane | BUR | Pomadasys jubelini | Sompat grunt |
| urisejalased, m.n | GRX | Haemulidae (= Pomadasyidae) | Grunts, sweetlips, n.e.i. |
| kotkaskalalane | KOB | Argyrosomus hololepidotus | Southern meagre (= kob) |
| kotkaskalalane | AWE | Atractoscion aequidens | Geelbek croaker |
| punane pootsmankala | LKR | Otolithes ruber | Tigertooth croaker |
| kaptenkalad | CKW | Pseudotolithus spp. | West African croakers |
| kotkaskalalased, m.n | CDX | Sciaenidae | Croakers, drums n.e.i. |
| umbriin | UCA | Umbrina canariensis | Canary drum (= baardman) |
| varjukalad, m.n | WKX | Cynoscion spp. | Weakfishes n.e.i. |
| besuugo | TJO | Pagellus natalensis | Natal pandora |
| merikogerlased, m.n | SBX | Sparidae | Porgies, seabreams n.e.i. |
| besuugod, m.n | PAX | Pagellus spp. | Pandoras n.e.i. |
| peitelhammasahvenad, m.n | SRG | Diplodus spp. | Sargo breams n.e.i. |
| suursilm-hammasahven | DEL | Dentex macrophthalmus | Large-eye dentex |
| hammasahven | DEA | Dentex angolensis | Angolan dentex |
| hammasahven | DEN | Dentex canariensis | Canary dentex |
| hammasahvenad, m.n | DEX | Dentex spp. | Dentex n.e.i. |
| merikogerlane | BRB | Spondyliosoma cantharus | Black seabream |
| merikogerlane | SLF | Argyrozona argyrozona | Carpenter seabream |
| merikogerlane | SLD | Cheimerius nufar | Santer seabream |
| merikogerlane | RER | Petrus rupestris | Red steenbras |
| merikogerlane | PGA | Pterogymnus laniarius | Panga seabream |
| merikogerlane | WSN | Rhabdosargus globiceps | White stumpnose |
| merikogred, pagrused, m.n | SBP | Pagrus spp. | Pargo breams n.e.i. |
| suursilm-kuldvöötahven | BOG | Boops boops | Bogue |
| merikogerlased, m.n | RSX | Chrysoblephus spp. | Stumpnose, dageraadbreams, n.e.i. |
| merikogerlane | SNW | Lithognathus lithognathus | Whitesteenbras |
| merikogerlased, m.n | STW | Lithognathus spp. | Steenbrasses, n.e.i. |
| merikogerlane | SSB | Lithognathus mormyrus | Sand steenbras |
| merikogerlased | CPP | Pachymetopon spp. | Copper breams |
| merikogerlane | SLM | Sarpa salpa | Salema (= Strepie) |
| merikogerlased, m.n | PLY | Polysteganus spp. | Polystegan seabreams n.e.i. |
| merikogerlane | SCM | Polysteganus praeorbitalis | Scotsman seabream |
| merikogerlane | SEV | Polysteganus undulosus | Seventyfour seabream |
| merikogerlane | SBU | Polysteganus coeruleopunctatus | Blueskin seabream |
| merikogerlased, m.n | SBX | Sparidae | Porgies, seabreams, n.e.i. |
| ahvenalised | PIC | Spicara spp. | Picarels |
| meripoisurlased, m.n | MUM | Mullidae | Goatfishes, red mullets n.e.i. |
| meripoisurid | MUX | Mullus spp. | Surmullets (= Red mullets) |
| koratsiinlased, m.n | COT | Dichistiidae | Galjoens n.e.i. |
| kapimaa koratsiin | GAJ | Dichistius capensis | Galjoen |
| merilabidaslased | SPA | Ephippidae | Spadefishes |
| hõbesõõrkala | SIC | Drepane africana | African sicklefish |
| madukalalased, m.n | OPH | Ophidiidae | Cuskeels, brotulas n.e.i. |
| aafrika kongrio | KCP | Genypterus capensis | Kingclip |
| mudillased, m.n | GPA | Gobiidae | Gobies n.e.i. |
| kapimaa meriahven | REC | Sebastes capensis | Cape redfish |
| liftahvenad, m.n | ROK | Helicolenus spp. | Rosefishes n.e.i. |
| sinisuu-liftahven | BRF | Helicolenus dactylopterus | Blackbelly rosefish |
| meripuuklased, m.n | SCO | Scorpaenidae | Scorpionfishes, n.e.i. |
| merikukk | GUN | Trigla lyra | Piper gurnard |
| kapimaa skorpionkukk | GUC | Chelidonichthys capensis | Cape gurnard |
| merikuklased, m.n | GUX | Triglidae | Gurnards, searobins n.e.i. |
| merikuked | GUY | Trigla spp. | Gurnards |
| ogaselglased | TRI | Balistidae | Triggerfishes, durgons |
| merikurat | MOK | Lophius upsicephalus | Cape monk |
| merikuratlased, m.n | ANF | Lophiidae | Anglerfishes n.e.i. |
| laternakalalane | LAN | Lampanyctodes hectoris | Lanternfish |
| laternkalalased | LXX | Myctophidae | Lanternfishes |
| tuulehauglased, m.n | BEN | Belonidae | Needlefishes n.e.i. |
| krokodillhaugid | NED | Tylosuru spp. | Needlefishes |
| makrellhauglased, m.n | SAX | Scomberesocidae | Sauries n.e.i. |
| makrellhaug | SAU | Scomberesox saurus | Atlantic saury |
| noolhaugid | BAR | Sphyraena spp. | Barracudas |
| noolhauglased | BAZ | Sphyraenidae | Barracudas |
| kefaallased, m.n | MUL | Mugilidae | Mullets n.e.i. |
| sõrmuimlased, m.n | THF | Polynemidae | Threadfins, tasselfishes n.e.i. |
| rehauim | GAL | Galeoides decadactylus | Lesser African threadfin |
| pelaagilised ahvenalised, m.n | PPX | Perciformes | Pelagic percomorphs n.e.i. |
| sinikala e lufar | BLU | Pomatomus saltatrix | Bluefish |
| sinikalalased, m.n | POT | Pomatomidae | Bluefishes n.e.i. |
| seersantkala | CBA | Rachycentron canadum | Cobia |
| seersantkalalased, m.n | CBX | Rachycentridae | Cobias n.e.i. |
| stauriid | HMC | Trachurus capensis | Cape horse mackerel |
| stauriid | HMZ | Trachurus trecae | Cunene horse mackerel |
| stauriidid, m.n | JAX | Trachurus spp. | Jack and horse mackerels n.e.i. |
| sigarstauriidid | SDX | Decapterus spp. | Scads |
| hiid-hobumakrell | CVJ | Caranx hippos | Crevalle jack |
| harilik sigarstauriid | HMY | Caranx rhonchus | False scad |
| hobumakrellid, m.n | TRE | Caranx spp. | Jacks, crevalles, n.e.i. |
| hõbeküür | LUK | Selene dorsalis | Lookdown fish |
| pompaanod | POX | Trachinotus spp. | Pompanos |
| hiidseriool | YTC | Seriola lalandi | Yellowtail amberjack |
| serioolid, m.n | AMX | Seriola spp. | Amberjacks n.e.i. |
| harilik lihhia | LEE | Lichia amia | Leerfish (= Garrick) |
| harilik puhverkala | BUA | Chloroscombrus chrysurus | Atlantic bumper |
| hobumakrelllased, m.n | CGX | Carangidae | Carangids n.e.i. |
| merilatiklased, m.n | BRZ | Bramidae | Pomfrets, ocean breams n.e.i. |
| atlandi merilatikas | POA | Brama brama | Atlantic pomfret |
| harilik kuldmakrell | DOL | Coryphaena hippurus | Common dolphinfish |
| kuldmakrelllased, m.n | DOX | Coryphaenidae | Dolphinfishes n.e.i. |
| idaatlandi stromateus | BLB | Stromateus fiatola | Blue butterfish |
| stromateuslased | BUX | Stromateidae | Butterfishes, silverpomfrets |
| luiskalalased | ALU | Albulidae | Bonefishes |
| aafrika gissu | BNF | Pterothrissus belloci | Longfin bonefish |
| ümar sardinell e alaša | SAA | Sardinella aurita | Round sardinella |
| madeira sardinell | SAE | Sardinella maderensis | Madeiran sardinella |
| lõuna-aafrika sardinops | PIA | Sardinops ocellatus | Southern African pilchard |
| ümarheeringas | WRR | Etrumeus whiteheadi | Whitehead's round herring |
| kapimaa anšoovis | ANC | Engraulis capensis | Southern African anchovy |
| anšoovislased, m.n | ANX | Engraulidae | Anchovies n.e.i. |
| heeringlased, m.n | CLP | Clupeidae | Herrings, sardines n.e.i. |
| sardinellid, m.n | SIX | Sardinella spp. | Sardinellas n.e.i. |
| pärisheeringalised, m.n | CLU | Clupeoidei | Clupeoids n.e.i. |
| atlandi pelamiid | BON | Sarda sarda | Atlantic bonito |
| vahuu | WAH | Acanthocybium solandri | Wahoo |
| makrelltuun | FRI | Auxis thazard | Frigate tuna |
| makrelllased, makrelltuun | FRZ | Auxis thazard, A. rochei | Frigate and bullet tunas |
| india kuningmakrell | COM | Scomberomorus commerson | Narrow-banded Spanish mackerel |
| tähniline kuningmakrell | SSM | Scomberomorus maculatus | King mackerel |
| kuningmakrell | MAW | Scomberomorus tritor | West African Spanish mackerel |
| kuningmakrell | KAK | Scomberomorus plurilineatus | Kanadi kingfish |
| kuningmakrellid, m.n | KGX | Scomberomorus spp. | Seerfishes n.e.i. |
| atlandi väiketuun | LTA | Euthynnus alletteratus | Atlantic black skipjack |
| tähniline väiketuun | KAW | Euthynnus affinis | Kawakawa |
| vööttuun | SKJ | Katsuwonus pelamis | Skipjack tuna |
| harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus | Northern bluefin tuna |
| pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga | Albacore |
| tuun | SBF | Thunnus maccoyji | Southern bluefin tuna |
| kulduim-tuun | YFT | Thunnus albacares | Yellowfin tuna |
| suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus | Bigeye tuna |
| atlandi purikala | SAI | Istiophorus albicans | Atlantic sailfish |
| sinine marliin | BUM | Makaira nigricans | Atlantic blue marlin |
| must marliin | BLM | Makaira indica | Black marlin |
| valge odanina | WHM | Tetrapturus albidus | Atlantic white marlin |
| purikalalased | BIL | Istiophoridae | Marlins, sailfishes, spearfishes |
| mõõkkala | SWO | Xiphias gladius | Swordfish |
| mõõkkalalased | XIP | Xiphiidae | Swordfishes |
| makrellilised, m.n | TUX | Scombroidei | Tuna-like fishes n.e.i. |
| gempüülased, m.n | GEP | Gempylidae | Snake mackerels, escolars n.e.i. |
| snuuk | SNK | Thyrsites atun | Snoek |
| lintsaba | LHT | Trichiurus lepturus | Largehead hairtail |
| lintsabalased, m.n | CUT | Trichiuridae | Hairtails, cutlassfishes n.e.i. |
| lintuim | SFS | Lepidopus caudatus | Silver scabbardfish |
| jaapani makrell | MAS | Scomber japonicus | Chub mackerel |
| makrelllased, m.n | MAX | Scombridae | Mackerels n.e.i. |
| makrellilised, m.n | MKX | Scombroidei | Mackerel-like fishes n.e.i. |
| atlandi makohai | SMA | Isurus oxyrinchus | Shortfin mako |
| sinihai | BSH | Prionace glauca | Blue shark |
| harilik vasarhai | SPZ | Sphyrna zygaena | Smooth hammerhead |
| kärphaid, m.n | SDV | Mustelus spp. | Smooth-hounds n.e.i. |
| supi nugishai | GAG | Galeorhinus galeus | Tope shark |
| ingelhailased, m.n | ASK | Squatinidae | Angel sharks, sand devils n.e.i. |
| raid, m.n | SKA | Raja spp. | Raja rays n.e.i. |
| railised, m.n | SRX | Rajiformes | Rays, stingrays, mantas n.e.i. |
| kõblasnina | CHM | Callorhinchus capensis | Cape elephantfish |
| varilõpusesed, m.n | SKX | Elasmobranchii | Sharks, rays, skates, etc. n.e.i. |
| heeringahailased | MSK | Lamnidae | Mackerel sharks, porbeagles |
| koerhailased | SYX | Scyliorhinidae | Catsharks |
| hallhailased | RSK | Cercharhinidae | Requiem sharks |
| vasarhailased | SPY | Sphyrnidae | Bonnethead, hammerhead sharks |
| kärphai | SMD | Mustelus mustelus | Smoothhound |
| ogahailased, m.n | DGX | Squalidae | Dogfish sharks n.e.i. |
| harilik ogahai | DGS | Squalus acanthias | Picked (= Spiny) dogfish |
| ogahai | DOP | Squalus megalops | Shortnose dogfish |
| logardrailased | GTF | Rhinobatidae | Guitarfishes |
| saagrailased | SAW | Pristidae | Sawfishes |
| raid, m.n | RAJ | Rajidae | Skates n.e.i. |
| raid | SKA | Raja spp. | Skates |
| astelrailased | STT | Dasyaididae (= Trygonidae) | Stingrays, butterfly rays |
| kotkasrailased | EAG | Myliobatidae | Eagle rays |
| merisarviklased | MAN | Mobulidae | Mantas |
| elektrirailased | TOD | Torpedinidae | Torpedo (= Electric) rays |
| kõblasninalased, m.n | CAH | Callorhinchidae | Elephantfishes n.e.i. |
| railaadsed, m.n | BAI | Batoidimorpha (Hypotremata) | Rays, skates, mantas n.e.i. |
| hailaadsed, m.n | SKH | Selachimorpha (Pleurotremata) | Various sharks n.e.i. |
| varilõpusesed | SKX | Elasmobranchii | Sharks, rays, skates etc. |
| kõhrkalad, m.n | CAR | Chondrichthyes | Cartilaginous fishes n.e.i. |
| täispeased, m.n | HOL | Chimaeriformes | Chimaeras n.e.i. |
| luukalad, m.n | MZZ | Osteichthyes | Marine fishes n.e.i. |
| harilik taskukrabi | CRE | Cancer pagurus | Edible crab |
| krabid | CAD | Cancridae | Jonah crabs, rock crabs |
| sametkrabilased, m.n | SWM | Portunidae | Swimming crabs n.e.i. |
| eba- e kivikrabilased, m.n | KCX | Lithodidae | King crabs n.e.i. |
| kivikrabi | KCR | Lithodes santolla | Southern king crabs |
| kivikrabi | KCA | Lithodes ferox | King crab |
| krabilised | CGE | Chaceon maritae | West African geryon |
| krabilised, m.n | GER | Geryon spp. | Geryons n.e.i. |
| krabilised | GEY | Geryonidae | Deep-sea crabs, geryons |
| ronivähilised, m.n | CRA | Brachyura | Marine crabs n.e.i. |
| ebalangustid, m.n | SLV | Panulirus spp. | Tropical spiny lobsters n.e.i. |
| ebalangust | LOY | Panulirus regius | Royal spiny lobster |
| ebalangust | LOK | Panulirus homarus | Scalloped spiny lobster |
| langustlane | LBC | Jasus lalandii | Cape rock lobster |
| langustlane | LBT | Jasus tristani | Tristan da Cunha rock lobster |
| langust | SLN | Palinurus delagoae | Natal spiny lobster |
| langust | SLS | Palinurus gilchristi | South coast spiny lobster |
| langustlased, m.n | VLO | Palinuridae | Spiny lobsters n.e.i. |
| karuvähklased | LOS | Scyllaridae | Slipper lobsters |
| kümnejalaline | NES | Nephropsis stewarti | Indian Ocean lobsterette |
| kümnejalalised | NEX | Nephropidae | True lobsters, lobsterettes |
| karamot-viburhännak | TGS | Melicertus kerathurus | Caramote prawn |
| viburhännak | PNI | Penaeus indicus | Indian white prawn |
| viburhännak | SOP | Penaeus notiatis | Southern pink shrimp |
| viburhännakud, m.n | PEN | Penaeus spp. | Penaeus shrimps n.e.i. |
| viburhännak | DPS | Parapenaeus longirostris | Deepwater rose shrimp |
| viburhännaklased | PEZ | Penaeidae | Penaeid shrimps |
| kümnejalaline | ARV | Aristeus varidens | Striped red shrimp |
| kümnejalalised | ARI | Aristeidae | Aristeid shrimps |
| krevett | CPR | Palaemon serratus | Common prawn |
| kümnejalalised | SOZ | Solenoceridae | Solenocerid shrimps |
| kümnejalalised | KNI | Haliporoides spp. | Knife shrimps |
| kümnejalalised | KNS | Haliporoides triarthrus | Knife shrimp |
| kümnejalalised | JAQ | Haliporoides sibogae | Jack-knife shrimp |
| krevetilised, m.n | DCP | Natantia | Natantian decapods n.e.i. |
| vähid, m.n | CRU | Crustacea | Marine crustaceans n.e.i. |
| merikõrv | ABP | Haliotis midae | Perlemoen abalone |
| keeriskodalane | GIW | Turbo sarmaticus | Giant periwinkle |
| austrid, m.n | OYX | Ostrea spp. | Flat oysters n.e.i. |
| auster | ODE | Ostrea denticulata | Denticulate rock oyster |
| suur hiidauster | OYG | Crassostrea gigas | Pacific cupped oyster |
| hiidaustrid, m.n | OYC | Crassostrea spp. | Cupped oysters n.e.i. |
| rannakarplane | MSL | Perna perna | Rock mussel |
| rannakarplased, m.n | MSX | Mytilidae | Sea mussels n.e.i. |
| kammkarp | PSU | Pecten sulcicostatus | ... |
| kammkarplased, m.n | SCX | Pectinidae | Scallops n.e.i. |
| mõhkkarp | MAG | Mactra glabrata | Smooth mactra |
| mõhkkarplased | MAT | Mactridae | Mactra surf clams |
| veenuskarplased | CLV | Veneridae | Venus clams |
| veenuskarplane | DOR | Dosinia orbignyi | ... |
| kolmnurk-karbid | DON | Donax spp. | Donax clams |
| kaunkarp | RAC | Solen capensis | Cape razor clams |
| kaunkarplased | SOI | Solenidae | Razor clams, knife clams |
| karbid, m.n | CLX | Bivalvia | Clams n.e.i. |
| seepialased, pisiseepialased | CTL | Sepiidae, Sepiolidae | Cuttlefishes, bobtail squids |
| ebakalmaar | CHO | Loligo reynaudi | Chokker squid |
| kalmaar | SQG | Todarodes angolensis | Angolan flying squid |
| ebakalmaarid | SQC | Loligo spp. | Common squids |
| kaheksajalglased | OCT | Octopodidae | Octopuses |
| ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n | SQU | Loliginidae, Ommastrephidae | Squids n.e.i. |
| limused, m.n | MOL | Mollusca | Marine molluscs n.e.i. |
| aafrika merikaru | SEK | Arctocephalus pusillus | South African fur seal |
| mantelloom | SSR | Pyura stolonifera | Red bait |
| ... | URR | Parechinus angulosus | ... |
| meripurad, m.n | CUX | Holothuroidea | Sea-cucumbers n.e.i. |
| veeselgrootud, m.n | INV | Invertebrata | Aquatic invertebrates n.e.i. |

Eestikeelne nimi

3-täheline kood

Teaduslik nimi

Ingliskeelne nimi

lestalised, m.n

FLX

Pleuronectiformes

Flatfishes n.e.i.

peensoomus-lõunakeel

SOW

Austroglossus microlepis

West coast sole

suur-lõunakeel

SOE

Austroglossus pectoralis

Mud sole

lõunakeeled, m.n

SOA

Austroglossus spp.

Southeast Atlantic soles n.e.i.

koerakeellased, m.n

TOX

Cynoglossidae

Tonguefishes n.e.i.

merluus

HKB

Merluccius polli

Benguela hake

lõuna-aafrika merluus e kapimaa merluus

HKK

Merluccius capensis

Shallow-water Cape hake

merluus

HKO

Merluccius paradoxus

Deepwater Cape hake

lõuna-aafrika merluus

HKC

Merluccius capensis, M. paradoxus

Cape hakes

merluuslased

HKZ

Merlucciidae

Merluccid hakes

tursalised, m.n

GAD

Gadiformes

Gadiforms n.e.i.

süvakirveslased

HAF

Sternoptychidae

Hatchetfishes

mõõksuulased, m.n

MAU

Maurolicus spp.

Lightfishes n.e.i.

mõõksuulane

MAV

Maurolicus muelleri

Silver lightfish

rohesilmlased

GRE

Chlorophthalmidae

Greeneyes

haudesäga

GAT

Galeichthyes feliceps

White barbel

hammassäga

SMC

Arius heudelotii

Smoothmouth sea catfish

hammassägalased, m.n

CAX

Ariidae

Sea catfishes n.e.i.

tumbil-merisaurus

LIG

Saurida tumbil

Greater lizardfish

sisalikkalalased, m.n

LIX

Synodontidae

Lizardfishes n.e.i.

meriangerlased, m.n

COX

Congridae

Conger eels n.e.i.

kurvitskala

SNS

Macroramphosus scolopax

Slender snipefish

kurvitskalalased

SNI

Macroramphosidae

Snipefishes

limapead

ALF

Beryx spp.

Alfonsinos

limapealased, m.n

BRX

Berycidae

Alfonsinos n.e.i.

harilik peetrikala

JOD

Zeus faber

John Dory

hõbedane peetrikala

JOS

Zenopsis conchifer

Silvery John Dory

peetrikalalased, m.n

ZEX

Zeidae

Dories n.e.i.

hirvkalalased

BOR

Caproidae

Boarfishes

hirvkala

BOC

Capros aper

Boarfish

põhjalähedased ahvenalised, m.n

DPX

Perciformes

Demersal percomorphs n.e.i.

kivikohad e meruud, m.n

GPX

Epinephelus spp.

Groupers n.e.i.

ameerika vrakkahven

WRF

Polyprion americanus

Wreckfish

kiviahvenlased, m.n

BSX

Serranidae

Groupers, seabasses n.e.i.

suursilmahvenad, m.n

BIG

Priacanthus spp.

Bigeyes n.e.i.

suursilmahvenlased

PRI

Priacanthidae

Bigeyes, glasseyes, bulleyes

kardinalahvenlased, m.n

APO

Apogonidae

Cardinalfishes n.e.i.

helendusahvenlased

ACR

Acropomatidae

Glow-bellies, splitfins

kardinalahvenlane

SYN

Synagrops japonicus

Blackmouth splitfin

kardinalahvenlased, m.n

SYS

Synagrops spp.

Splitfins n.e.i.

lõuna-punasilm

EMM

Emmelichthys nitidus

Cape bonnetmouth

punasilmlased

EMT

Emmelichthyidae

Bonnetmouths, rubyfishes, etc.

riffahvenlased, m.n

SNX

Lutjanidae

Snappers, jobfishes, n.e.i.

niituimed

THB

Nemipterus spp.

Threadfin breams

niituimlased

THD

Nemipteridae

Threadfin, monocle, dwarf breams

otoperka

GRB

Brachydeuterus auritus

Bigeye grunt

urisejalane

GBR

Plectorhinchus mediterraneus

Rubberlip grunt

urisejalane

BUR

Pomadasys jubelini

Sompat grunt

urisejalased, m.n

GRX

Haemulidae (= Pomadasyidae)

Grunts, sweetlips, n.e.i.

kotkaskalalane

KOB

Argyrosomus hololepidotus

Southern meagre (= kob)

kotkaskalalane

AWE

Atractoscion aequidens

Geelbek croaker

punane pootsmankala

LKR

Otolithes ruber

Tigertooth croaker

kaptenkalad

CKW

Pseudotolithus spp.

West African croakers

kotkaskalalased, m.n

CDX

Sciaenidae

Croakers, drums n.e.i.

umbriin

UCA

Umbrina canariensis

Canary drum (= baardman)

varjukalad, m.n

WKX

Cynoscion spp.

Weakfishes n.e.i.

besuugo

TJO

Pagellus natalensis

Natal pandora

merikogerlased, m.n

SBX

Sparidae

Porgies, seabreams n.e.i.

besuugod, m.n

PAX

Pagellus spp.

Pandoras n.e.i.

peitelhammasahvenad, m.n

SRG

Diplodus spp.

Sargo breams n.e.i.

suursilm-hammasahven

DEL

Dentex macrophthalmus

Large-eye dentex

hammasahven

DEA

Dentex angolensis

Angolan dentex

hammasahven

DEN

Dentex canariensis

Canary dentex

hammasahvenad, m.n

DEX

Dentex spp.

Dentex n.e.i.

merikogerlane

BRB

Spondyliosoma cantharus

Black seabream

merikogerlane

SLF

Argyrozona argyrozona

Carpenter seabream

merikogerlane

SLD

Cheimerius nufar

Santer seabream

merikogerlane

RER

Petrus rupestris

Red steenbras

merikogerlane

PGA

Pterogymnus laniarius

Panga seabream

merikogerlane

WSN

Rhabdosargus globiceps

White stumpnose

merikogred, pagrused, m.n

SBP

Pagrus spp.

Pargo breams n.e.i.

suursilm-kuldvöötahven

BOG

Boops boops

Bogue

merikogerlased, m.n

RSX

Chrysoblephus spp.

Stumpnose, dageraadbreams, n.e.i.

merikogerlane

SNW

Lithognathus lithognathus

Whitesteenbras

merikogerlased, m.n

STW

Lithognathus spp.

Steenbrasses, n.e.i.

merikogerlane

SSB

Lithognathus mormyrus

Sand steenbras

merikogerlased

CPP

Pachymetopon spp.

Copper breams

merikogerlane

SLM

Sarpa salpa

Salema (= Strepie)

merikogerlased, m.n

PLY

Polysteganus spp.

Polystegan seabreams n.e.i.

merikogerlane

SCM

Polysteganus praeorbitalis

Scotsman seabream

merikogerlane

SEV

Polysteganus undulosus

Seventyfour seabream

merikogerlane

SBU

Polysteganus coeruleopunctatus

Blueskin seabream

merikogerlased, m.n

SBX

Sparidae

Porgies, seabreams, n.e.i.

ahvenalised

PIC

Spicara spp.

Picarels

meripoisurlased, m.n

MUM

Mullidae

Goatfishes, red mullets n.e.i.

meripoisurid

MUX

Mullus spp.

Surmullets (= Red mullets)

koratsiinlased, m.n

COT

Dichistiidae

Galjoens n.e.i.

kapimaa koratsiin

GAJ

Dichistius capensis

Galjoen

merilabidaslased

SPA

Ephippidae

Spadefishes

hõbesõõrkala

SIC

Drepane africana

African sicklefish

madukalalased, m.n

OPH

Ophidiidae

Cuskeels, brotulas n.e.i.

aafrika kongrio

KCP

Genypterus capensis

Kingclip

mudillased, m.n

GPA

Gobiidae

Gobies n.e.i.

kapimaa meriahven

REC

Sebastes capensis

Cape redfish

liftahvenad, m.n

ROK

Helicolenus spp.

Rosefishes n.e.i.

sinisuu-liftahven

BRF

Helicolenus dactylopterus

Blackbelly rosefish

meripuuklased, m.n

SCO

Scorpaenidae

Scorpionfishes, n.e.i.

merikukk

GUN

Trigla lyra

Piper gurnard

kapimaa skorpionkukk

GUC

Chelidonichthys capensis

Cape gurnard

merikuklased, m.n

GUX

Triglidae

Gurnards, searobins n.e.i.

merikuked

GUY

Trigla spp.

Gurnards

ogaselglased

TRI

Balistidae

Triggerfishes, durgons

merikurat

MOK

Lophius upsicephalus

Cape monk

merikuratlased, m.n

ANF

Lophiidae

Anglerfishes n.e.i.

laternakalalane

LAN

Lampanyctodes hectoris

Lanternfish

laternkalalased

LXX

Myctophidae

Lanternfishes

tuulehauglased, m.n

BEN

Belonidae

Needlefishes n.e.i.

krokodillhaugid

NED

Tylosuru spp.

Needlefishes

makrellhauglased, m.n

SAX

Scomberesocidae

Sauries n.e.i.

makrellhaug

SAU

Scomberesox saurus

Atlantic saury

noolhaugid

BAR

Sphyraena spp.

Barracudas

noolhauglased

BAZ

Sphyraenidae

Barracudas

kefaallased, m.n

MUL

Mugilidae

Mullets n.e.i.

sõrmuimlased, m.n

THF

Polynemidae

Threadfins, tasselfishes n.e.i.

rehauim

GAL

Galeoides decadactylus

Lesser African threadfin

pelaagilised ahvenalised, m.n

PPX

Perciformes

Pelagic percomorphs n.e.i.

sinikala e lufar

BLU

Pomatomus saltatrix

Bluefish

sinikalalased, m.n

POT

Pomatomidae

Bluefishes n.e.i.

seersantkala

CBA

Rachycentron canadum

Cobia

seersantkalalased, m.n

CBX

Rachycentridae

Cobias n.e.i.

stauriid

HMC

Trachurus capensis

Cape horse mackerel

stauriid

HMZ

Trachurus trecae

Cunene horse mackerel

stauriidid, m.n

JAX

Trachurus spp.

Jack and horse mackerels n.e.i.

sigarstauriidid

SDX

Decapterus spp.

Scads

hiid-hobumakrell

CVJ

Caranx hippos

Crevalle jack

harilik sigarstauriid

HMY

Caranx rhonchus

False scad

hobumakrellid, m.n

TRE

Caranx spp.

Jacks, crevalles, n.e.i.

hõbeküür

LUK

Selene dorsalis

Lookdown fish

pompaanod

POX

Trachinotus spp.

Pompanos

hiidseriool

YTC

Seriola lalandi

Yellowtail amberjack

serioolid, m.n

AMX

Seriola spp.

Amberjacks n.e.i.

harilik lihhia

LEE

Lichia amia

Leerfish (= Garrick)

harilik puhverkala

BUA

Chloroscombrus chrysurus

Atlantic bumper

hobumakrelllased, m.n

CGX

Carangidae

Carangids n.e.i.

merilatiklased, m.n

BRZ

Bramidae

Pomfrets, ocean breams n.e.i.

atlandi merilatikas

POA

Brama brama

Atlantic pomfret

harilik kuldmakrell

DOL

Coryphaena hippurus

Common dolphinfish

kuldmakrelllased, m.n

DOX

Coryphaenidae

Dolphinfishes n.e.i.

idaatlandi stromateus

BLB

Stromateus fiatola

Blue butterfish

stromateuslased

BUX

Stromateidae

Butterfishes, silverpomfrets

luiskalalased

ALU

Albulidae

Bonefishes

aafrika gissu

BNF

Pterothrissus belloci

Longfin bonefish

ümar sardinell e alaša

SAA

Sardinella aurita

Round sardinella

madeira sardinell

SAE

Sardinella maderensis

Madeiran sardinella

lõuna-aafrika sardinops

PIA

Sardinops ocellatus

Southern African pilchard

ümarheeringas

WRR

Etrumeus whiteheadi

Whitehead's round herring

kapimaa anšoovis

ANC

Engraulis capensis

Southern African anchovy

anšoovislased, m.n

ANX

Engraulidae

Anchovies n.e.i.

heeringlased, m.n

CLP

Clupeidae

Herrings, sardines n.e.i.

sardinellid, m.n

SIX

Sardinella spp.

Sardinellas n.e.i.

pärisheeringalised, m.n

CLU

Clupeoidei

Clupeoids n.e.i.

atlandi pelamiid

BON

Sarda sarda

Atlantic bonito

vahuu

WAH

Acanthocybium solandri

Wahoo

makrelltuun

FRI

Auxis thazard

Frigate tuna

makrelllased, makrelltuun

FRZ

Auxis thazard, A. rochei

Frigate and bullet tunas

india kuningmakrell

COM

Scomberomorus commerson

Narrow-banded Spanish mackerel

tähniline kuningmakrell

SSM

Scomberomorus maculatus

King mackerel

kuningmakrell

MAW

Scomberomorus tritor

West African Spanish mackerel

kuningmakrell

KAK

Scomberomorus plurilineatus

Kanadi kingfish

kuningmakrellid, m.n

KGX

Scomberomorus spp.

Seerfishes n.e.i.

atlandi väiketuun

LTA

Euthynnus alletteratus

Atlantic black skipjack

tähniline väiketuun

KAW

Euthynnus affinis

Kawakawa

vööttuun

SKJ

Katsuwonus pelamis

Skipjack tuna

harilik tuun

BFT

Thunnus thynnus

Northern bluefin tuna

pikkuim-tuun

ALB

Thunnus alalunga

Albacore

tuun

SBF

Thunnus maccoyji

Southern bluefin tuna

kulduim-tuun

YFT

Thunnus albacares

Yellowfin tuna

suursilm-tuun

BET

Thunnus obesus

Bigeye tuna

atlandi purikala

SAI

Istiophorus albicans

Atlantic sailfish

sinine marliin

BUM

Makaira nigricans

Atlantic blue marlin

must marliin

BLM

Makaira indica

Black marlin

valge odanina

WHM

Tetrapturus albidus

Atlantic white marlin

purikalalased

BIL

Istiophoridae

Marlins, sailfishes, spearfishes

mõõkkala

SWO

Xiphias gladius

Swordfish

mõõkkalalased

XIP

Xiphiidae

Swordfishes

makrellilised, m.n

TUX

Scombroidei

Tuna-like fishes n.e.i.

gempüülased, m.n

GEP

Gempylidae

Snake mackerels, escolars n.e.i.

snuuk

SNK

Thyrsites atun

Snoek

lintsaba

LHT

Trichiurus lepturus

Largehead hairtail

lintsabalased, m.n

CUT

Trichiuridae

Hairtails, cutlassfishes n.e.i.

lintuim

SFS

Lepidopus caudatus

Silver scabbardfish

jaapani makrell

MAS

Scomber japonicus

Chub mackerel

makrelllased, m.n

MAX

Scombridae

Mackerels n.e.i.

makrellilised, m.n

MKX

Scombroidei

Mackerel-like fishes n.e.i.

atlandi makohai

SMA

Isurus oxyrinchus

Shortfin mako

sinihai

BSH

Prionace glauca

Blue shark

harilik vasarhai

SPZ

Sphyrna zygaena

Smooth hammerhead

kärphaid, m.n

SDV

Mustelus spp.

Smooth-hounds n.e.i.

supi nugishai

GAG

Galeorhinus galeus

Tope shark

ingelhailased, m.n

ASK

Squatinidae

Angel sharks, sand devils n.e.i.

raid, m.n

SKA

Raja spp.

Raja rays n.e.i.

railised, m.n

SRX

Rajiformes

Rays, stingrays, mantas n.e.i.

kõblasnina

CHM

Callorhinchus capensis

Cape elephantfish

varilõpusesed, m.n

SKX

Elasmobranchii

Sharks, rays, skates, etc. n.e.i.

heeringahailased

MSK

Lamnidae

Mackerel sharks, porbeagles

koerhailased

SYX

Scyliorhinidae

Catsharks

hallhailased

RSK

Cercharhinidae

Requiem sharks

vasarhailased

SPY

Sphyrnidae

Bonnethead, hammerhead sharks

kärphai

SMD

Mustelus mustelus

Smoothhound

ogahailased, m.n

DGX

Squalidae

Dogfish sharks n.e.i.

harilik ogahai

DGS

Squalus acanthias

Picked (= Spiny) dogfish

ogahai

DOP

Squalus megalops

Shortnose dogfish

logardrailased

GTF

Rhinobatidae

Guitarfishes

saagrailased

SAW

Pristidae

Sawfishes

raid, m.n

RAJ

Rajidae

Skates n.e.i.

raid

SKA

Raja spp.

Skates

astelrailased

STT

Dasyaididae (= Trygonidae)

Stingrays, butterfly rays

kotkasrailased

EAG

Myliobatidae

Eagle rays

merisarviklased

MAN

Mobulidae

Mantas

elektrirailased

TOD

Torpedinidae

Torpedo (= Electric) rays

kõblasninalased, m.n

CAH

Callorhinchidae

Elephantfishes n.e.i.

railaadsed, m.n

BAI

Batoidimorpha (Hypotremata)

Rays, skates, mantas n.e.i.

hailaadsed, m.n

SKH

Selachimorpha (Pleurotremata)

Various sharks n.e.i.

varilõpusesed

SKX

Elasmobranchii

Sharks, rays, skates etc.

kõhrkalad, m.n

CAR

Chondrichthyes

Cartilaginous fishes n.e.i.

täispeased, m.n

HOL

Chimaeriformes

Chimaeras n.e.i.

luukalad, m.n

MZZ

Osteichthyes

Marine fishes n.e.i.

harilik taskukrabi

CRE

Cancer pagurus

Edible crab

krabid

CAD

Cancridae

Jonah crabs, rock crabs

sametkrabilased, m.n

SWM

Portunidae

Swimming crabs n.e.i.

eba- e kivikrabilased, m.n

KCX

Lithodidae

King crabs n.e.i.

kivikrabi

KCR

Lithodes santolla

Southern king crabs

kivikrabi

KCA

Lithodes ferox

King crab

krabilised

CGE

Chaceon maritae

West African geryon

krabilised, m.n

GER

Geryon spp.

Geryons n.e.i.

krabilised

GEY

Geryonidae

Deep-sea crabs, geryons

ronivähilised, m.n

CRA

Brachyura

Marine crabs n.e.i.

ebalangustid, m.n

SLV

Panulirus spp.

Tropical spiny lobsters n.e.i.

ebalangust

LOY

Panulirus regius

Royal spiny lobster

ebalangust

LOK

Panulirus homarus

Scalloped spiny lobster

langustlane

LBC

Jasus lalandii

Cape rock lobster

langustlane

LBT

Jasus tristani

Tristan da Cunha rock lobster

langust

SLN

Palinurus delagoae

Natal spiny lobster

langust

SLS

Palinurus gilchristi

South coast spiny lobster

langustlased, m.n

VLO

Palinuridae

Spiny lobsters n.e.i.

karuvähklased

LOS

Scyllaridae

Slipper lobsters

kümnejalaline

NES

Nephropsis stewarti

Indian Ocean lobsterette

kümnejalalised

NEX

Nephropidae

True lobsters, lobsterettes

karamot-viburhännak

TGS

Melicertus kerathurus

Caramote prawn

viburhännak

PNI

Penaeus indicus

Indian white prawn

viburhännak

SOP

Penaeus notiatis

Southern pink shrimp

viburhännakud, m.n

PEN

Penaeus spp.

Penaeus shrimps n.e.i.

viburhännak

DPS

Parapenaeus longirostris

Deepwater rose shrimp

viburhännaklased

PEZ

Penaeidae

Penaeid shrimps

kümnejalaline

ARV

Aristeus varidens

Striped red shrimp

kümnejalalised

ARI

Aristeidae

Aristeid shrimps

krevett

CPR

Palaemon serratus

Common prawn

kümnejalalised

SOZ

Solenoceridae

Solenocerid shrimps

kümnejalalised

KNI

Haliporoides spp.

Knife shrimps

kümnejalalised

KNS

Haliporoides triarthrus

Knife shrimp

kümnejalalised

JAQ

Haliporoides sibogae

Jack-knife shrimp

krevetilised, m.n

DCP

Natantia

Natantian decapods n.e.i.

vähid, m.n

CRU

Crustacea

Marine crustaceans n.e.i.

merikõrv

ABP

Haliotis midae

Perlemoen abalone

keeriskodalane

GIW

Turbo sarmaticus

Giant periwinkle

austrid, m.n

OYX

Ostrea spp.

Flat oysters n.e.i.

auster

ODE

Ostrea denticulata

Denticulate rock oyster

suur hiidauster

OYG

Crassostrea gigas

Pacific cupped oyster

hiidaustrid, m.n

OYC

Crassostrea spp.

Cupped oysters n.e.i.

rannakarplane

MSL

Perna perna

Rock mussel

rannakarplased, m.n

MSX

Mytilidae

Sea mussels n.e.i.

kammkarp

PSU

Pecten sulcicostatus

...

kammkarplased, m.n

SCX

Pectinidae

Scallops n.e.i.

mõhkkarp

MAG

Mactra glabrata

Smooth mactra

mõhkkarplased

MAT

Mactridae

Mactra surf clams

veenuskarplased

CLV

Veneridae

Venus clams

veenuskarplane

DOR

Dosinia orbignyi

...

kolmnurk-karbid

DON

Donax spp.

Donax clams

kaunkarp

RAC

Solen capensis

Cape razor clams

kaunkarplased

SOI

Solenidae

Razor clams, knife clams

karbid, m.n

CLX

Bivalvia

Clams n.e.i.

seepialased, pisiseepialased

CTL

Sepiidae, Sepiolidae

Cuttlefishes, bobtail squids

ebakalmaar

CHO

Loligo reynaudi

Chokker squid

kalmaar

SQG

Todarodes angolensis

Angolan flying squid

ebakalmaarid

SQC

Loligo spp.

Common squids

kaheksajalglased

OCT

Octopodidae

Octopuses

ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n

SQU

Loliginidae, Ommastrephidae

Squids n.e.i.

limused, m.n

MOL

Mollusca

Marine molluscs n.e.i.

aafrika merikaru

SEK

Arctocephalus pusillus

South African fur seal

mantelloom

SSR

Pyura stolonifera

Red bait

...

URR

Parechinus angulosus

...

meripurad, m.n

CUX

Holothuroidea

Sea-cucumbers n.e.i.

veeselgrootud, m.n

INV

Invertebrata

Aquatic invertebrates n.e.i.

INDIA OOKEANI LÄÄNEOSA (püügipiirkond 51)

| Eestikeelne nimi | 3-täheline kood | Teaduslik nimi | Ingliskeelne nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| india ookeani hilsa | HIX | Hilsa kelee | Kelee shad |
| india hilsa | HIL | Tenualosa ilisha | Hilsa shad |
| piimkala | MIL | Chanos chanos | Milkfish |
| lates | GIP | Lates calcarifer | Giant seaperch (= Barramundi) |
| lestalised, m.n | FLX | Pleuronectiformes | Flatfishes n.e.i. |
| aasia psettood | HAI | Psettodes erumei | Indian halibut |
| koerakeellased, m.n | TOX | Cynoglossidae | Tonguefishes n.e.i. |
| harilik troopikatursk | UNC | Bregmaceros mcclellandi | Unicorn cod |
| tursalised, m.n | GAD | Gadiformes | Gadiformes n.e.i. |
| india ookeani bombiil | BUC | Harpadon nehereus | Bombay duck |
| hammassägalased, m.n | CAX | Ariidae | Seacatfishes n.e.i. |
| tumbil-merisaurus | LIG | Saurida tumbil | Greater lizardfish |
| eso-merisaurus | LIB | Saurida undosquamis | Brushtooth lizardfish |
| sisalikkalalased, m.n | LIX | Synodontidae | Lizardfishes n.e.i. |
| haugangerjad, m.n | PCX | Muraenesox spp. | Pike congers n.e.i. |
| meriangerlased, m.n | COX | Congridae | Conger eels n.e.i. |
| limapead | ALF | Beryx spp. | Alfonsinos |
| jaapani peetrikala | JOD | Zeus faber | Japanese John Dory |
| põhjalähedased ahvenalised, m.n | DPX | Perciformes | Demersal percomorphs n.e.i. |
| kivikohad e meruud, m.n | GPX | Epinephelus spp. | Groupers n.e.i. |
| kiviahvenlased, m.n | BSX | Serranidae | Groupers, seabasses n.e.i. |
| suursilmahvenad, m.n | BIG | Priacanthus spp. | Bigeyes n.e.i. |
| liivaahvenlased | WHS | Sillaginidae | Sillago whitings |
| piimahven | TRF | Lactarius lactarius | False trevally |
| punasilmlased | EMT | Emmelichthyidae | Bonnetmouths, rubyfishes, etc. |
| hõbelaik-riffahven | RES | Lutjanus argentimaculatus | Mangrove red snapper |
| riffahvenad, m.n | SNA | Lutjanus spp. | Snappers n.e.i. |
| riffahvenlased, m.n | SNX | Lutjanidae | Snappers, jobfishes, n.e.i. |
| niituimed | THB | Nemipterus spp. | Threadfin breams |
| niituimlased | THD | Nemipteridae | Threadfin, monocle dwarf breams |
| hõbekõhtlased, m.n | POY | Leiognathus spp. | Ponyfishes (= Slipmouths) n.e.i. |
| urisejalased, m.n | GRX | Haemulidae (= Pomadasyidae) | Grunts, sweetlips, n.e.i. |
| kotkaskala | KOB | Argyrosomus hololepidotus | Southern meagre (= Kob) |
| kotkaskalalane | AWE | Atractoscion aequidens | Geelbek croaker |
| kotkaskalalased, m.n | CDX | Sciaenidae | Croakers, drums n.e.i. |
| seaninalased | EMP | Lethrinidae | Emperors (Scavengers) |
| besuugod, m.n | PAX | Pagellus spp. | Pandoras n.e.i. |
| hammasahvenad, m.n | DEX | Dentex spp. | Dentex n.e.i. |
| niitogaahven | KBR | Argyrops spinifer | King soldier bream |
| merikogerlane | SLD | Cheimerius nufar | Santer seabream |
| merikogerlane | RER | Petrus rupestris | Red steenbras |
| merikogerlased, m.n | RSX | Chrysoblephus spp. | Stumpnose, dageraad breams, n.e.i. |
| merikogerlased, m.n | SBX | Sparidae | Porgies, seabreams, n.e.i. |
| meripoisurid | MUX | Mullus spp. | Surmullets (= Red mullets) |
| merisultanid | GOX | Upeneus spp. | Goatfishes |
| meripoisurlased, m.n | MUM | Mullidae | Goatfishes, red mullets n.e.i. |
| täpiline hõbesõõrkala | SPS | Drepane punctata | Spotted sicklefish |
| huulkalalased | WRA | Labridae | Wrasses, hogfishes, etc. |
| hõbeahvenad | MOJ | Gerres spp. | Mojarras (= Silver-biddies) |
| pärisahvenalised, m.n | PRC | Percoidei | Percoids n.e.i. |
| küülikkalad | SPI | Siganus spp. | Spinefeet (= Rabbitfishes) |
| meripuuklased, m.n | SCO | Scorpaenidae | Scorpionfishes, n.e.i. |
| lamepealased | FLH | Platycephalidae | Flatheads |
| ogaselglased | TRI | Balistidae | Triggerfishes, durgons |
| laternkalalased | LXX | Myctophidae | Lanternfishes |
| krokodillhaugid | NED | Tylosurus spp. | Needlefishes |
| poolkoonud, m.n | HAX | Hemiramphus spp. | Halfbeaks n.e.i. |
| pääsukalalased, m.n | FLY | Exocoetidae | Flyingfishes n.e.i. |
| noolhaugid | BAR | Sphyraena spp. | Barracudas |
| harilik kefaal e meriärn | MUF | Mugil cephalus | Flathead grey mullet |
| kefaallased, m.n | MUL | Mugilidae | Mullets n.e.i. |
| nelikiir-sõrmkala | FOT | Eleutheronema tetradactylum | Fourfinger threadfin |
| sõrmuimlased, m.n | THF | Polynemidae | Threadfins, tasselfishes n.e.i. |
| pelaagilised ahvenalised, m.n | PPX | Perciformes | Pelagic percomorphs n.e.i. |
| sinikala e lufar | BLU | Pomatomus saltatrix | Bluefish |
| seersantkala | CBA | Rachycentron canadum | Cobia |
| seersantkalalased, m.n | CBX | Rachycentridae | Cobias, n.e.i. |
| stauriidid, m.n | JAX | Trachurus spp. | Jack and horse mackerels n.e.i. |
| india sigarstauriid | RUS | Decapterus russelli | Indian scad |
| sigarstauriidid | SDX | Decapterus spp. | Scads |
| hobumakrellid, m.n | TRE | Caranx spp. | Jacks, crevalles, n.e.i. |
| pompaanod | POX | Trachinotus spp. | Pompanos |
| hiidseriool | YTC | Seriola lalandi | Yellowtail amberjack |
| serioolid, m.n | AMX | Seriola spp. | Amberjacks n.e.i. |
| ebaseriool | RRU | Elagatis bipinnulata | Rainbow runner |
| hobumakrelllane | GLT | Gnathanodon speciosus | Golden trevally |
| makrellstauriid | HAS | Megalaspis cordyla | Torpedo scad |
| korineemid | QUE | Scomberoides (= Chorinemus) spp. | Queenfishes |
| selar | BIS | Selar crumenophthalmus | Bigeye scad |
| hobumakrelllane | TRY | Selaroides leptolepis | Yellowstripe scad |
| hobumakrelllased, m.n | CGX | Carangidae | Carangids n.e.i. |
| formio | POB | Parastromateus niger | Black pomfret |
| harilik kuldmakrell | DOL | Coryphaena hippurus | Common dolphinfish |
| hõbedane peegelkala | SIP | Pampus argenteus | Silver pomfret |
| stromateuslased | BUX | Stromateidae | Butterfishes, silver pomfrets |
| sardinell | SAG | Sardinella gibbosa | Goldstripe sardinella |
| rasvane sardinell | IOS | Sardinella longiceps | Indian oil sardine |
| sardinellid, m.n | SIX | Sardinella spp. | Sardinellas n.e.i. |
| lõuna-aafrika sardinops | PIA | Sardinops ocellatus | Southern African pilchard |
| ümarheeringas | RRH | Etrumeus teres | Redeye round herring |
| stolefoorid | STO | Stolephorus spp. | Stolephorus anchovies |
| anšoovislased, m.n | ANX | Engraulidae | Anchovies n.e.i. |
| pärisheeringalised, m.n | CLU | Clupeoidei | Clupeoids n.e.i. |
| harilik huntheeringas | DOB | Chirocentrus dorab | Dorab wolf-herring |
| huntheeringad | DOS | Chirocentrus spp. | Wolf-herrings |
| vahuu | WAH | Acanthocybium solandri | Wahoo |
| vöödiline kuningmakrell | COM | Scomberomorus commerson | Narrow-barred Spanish mackerel |
| india kuningmakrell | GUT | Scomberomorus guttatus | Indo-Pacific king mackerel |
| kuningmakrell | STS | Scomberomorus lineolatus | Streaked seerfish |
| kuningmakrellid, m.n | KGX | Scomberomorus spp. | Seerfishes n.e.i. |
| makrelltuun, makrelllane | FRZ | Auxis thazard, A. rochei | Frigate and bullet tunas |
| tähniline väiketuun | KAW | Euthynnus affinis | Kawakawa |
| vööttuun | SKJ | Katsuwonus pelamis | Skipjack tuna |
| austraalia tuun | LOT | Thunnus tonggol | Longtail tuna |
| pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga | Albacore |
| tuun | SBF | Thunnus maccoyii | Southern bluefin tuna |
| kulduim-tuun | YFT | Thunnus albacares | Yellowfin tuna |
| suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus | Bigeye tuna |
| purikala | SFA | Istiophorus platypterus | Indo-Pacific sailfish |
| marliin | BLZ | Makaira mazara | Indo-Pacific blue marlin |
| must marliin | BLM | Makaira indica | Black marlin |
| vöödiline odanina | MLS | Tetrapturus audax | Striped marlin |
| purikalalased | BIL | Istiophoridae | Marlins, sailfishes, spearfishes |
| makrellilised, m.n | TUX | Scombroidei | Tuna-like fishes n.e.i. |
| snuuk | SNK | Thyrsites atun | Snoek |
| lintsaba | LHT | Trichiurus lepturus | Largehead hairtail |
| lintuim | SFS | Lepidopus caudatus | Silver scabbardfish |
| lintsabalased, m.n | CUT | Trichiuridae | Hairtails, cutlassfishes, n.e.i. |
| jaapani makrell | MAS | Scomber japonicus | Chub mackerel |
| kanagurt-troopikamakrell | RAG | Rastrelliger kanagurta | Indian mackerel |
| troopikamakrellid, m.n | RAX | Rastrelliger spp. | Indian mackerels n.e.i. |
| makrellilised, m.n | MKX | Scombroidei | Mackerel-like fishes n.e.i. |
| mõõkkala | SWO | Xiphias gladius | Swordfish |
| atlandi makohai | SMA | Isurus oxyrinchus | Shortfin mako |
| sinihai | BSH | Prionace glauca | Blue shark |
| pikkuim-hallhai | OCS | Carcharhinus longimanus | Oceanic whitetip shark |
| pruunjas hallhai | CCQ | Carcharhinus sorrah | Spot-tail shark |
| tõmmu hallhai | DUS | Carcharhinus obscurus | Dusky shark |
| siidhallhai | FAL | Carcharhinus falciformis | Silky shark |
| hall teravninahai | RHA | Rhizoprionodon acutus | Milk shark |
| hallhailased, m.n | RSK | Carcharhinidae | Requiem sharks n.e.i. |
| vasarhailased, m.n | SPY | Sphyrnidae | Hammerhead sharks, etc. n.e.i. |
| logardrailased, m.n | GTF | Rhinobatidae | Guitarfishes, etc. n.e.i. |
| saagrailased | SAW | Pristidae | Sawfishes |
| railised, m.n | SRX | Rajiformes | Rays, stingrays, mantas n.e.i. |
| varilõpusesed, m.n | SKX | Elasmobranchii | Sharks, rays, skates, etc. n.e.i. |
| luukalad, m.n | MZZ | Osteichthyes | Marine fishes n.e.i. |
| sametkrabid | CRS | Portunus spp. | Swimcrabs |
| sametkrabilane | MUD | Scylla serrata | Mud crab |
| krabilised, m.n | GER | Geryon spp. | Geryons n.e.i. |
| ronivähilised, m.n | CRA | Brachyura | Marine crabs n.e.i. |
| ebalangustid, m.n | SLV | Panulirus spp. | Tropical spiny lobsters n.e.i. |
| langust | SLN | Palinurus delagoae | Natal spiny lobster |
| karuvähklased | LOS | Scyllaridae | Slipper lobsters |
| kümnejalaline | NEA | Metanephrops andamanicus | Andaman lobster |
| viburhännaklane | GIT | Penaeus monodon | Giant tiger prawn |
| viburhännak | TIP | Penaeus semisulcatus | Green tiger prawn |
| viburhännak | PNI | Penaeus indicus | Indian white prawn |
| viburhännakud, m.n | PEN | Penaeus spp. | Penaeus shrimps n.e.i. |
| kümnejalaline | KNS | Haliporoides triarthrus | Knife shrimp |
| kümnejalaline | JAQ | Haliporoides sibogae | Jack-knife shrimp |
| kümnejalalised | KNI | Haliporoides spp. | Knife shrimps |
| krevetilised, m.n | DCP | Natantia | Natantian decapods n.e.i. |
| vähid, m.n | CRU | Crustacea | Marine crustaceans n.e.i. |
| merikõrvad | ABX | Haliotis spp. | Abalones n.e.i. |
| hiidauster | CSC | Saccostrea cucullata | Rock-cupped oyster |
| hiidaustrid, m.n | OYC | Crassostrea spp. | Cupped oysters n.e.i. |
| peajalgsed, m.n | CEP | Cephalopoda | Cephalopods n.e.i. |
| seepialased, pisiseepialased | CTL | Sepiidae, Sepiolidae | Cuttlefishes, bobtail squids |
| ebakalmaarid | SQC | Loligo spp. | Common squids |
| kaheksajalglased | OCT | Octopodidae | Octopuses |
| ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n | SQU | Loliginidae, Ommastrephidae | Squids n.e.i. |
| limused, m.n | MOL | Mollusca | Marine molluscs n.e.i. |
| rohekilpkonn | TUG | Chelonia mydas | Green turtle |
| meres elavad kilpkonnalised, m.n | TTX | Testudinata | Marine turtles n.e.i. |
| meripurad, m.n | CUX | Holothuroidea | Sea cucumbers n.e.i. |
| veeselgrootud, m.n | INV | Invertebrata | Aquatic invertebrates n.e.i. |

Eestikeelne nimi

3-täheline kood

Teaduslik nimi

Ingliskeelne nimi

india ookeani hilsa

HIX

Hilsa kelee

Kelee shad

india hilsa

HIL

Tenualosa ilisha

Hilsa shad

piimkala

MIL

Chanos chanos

Milkfish

lates

GIP

Lates calcarifer

Giant seaperch (= Barramundi)

lestalised, m.n

FLX

Pleuronectiformes

Flatfishes n.e.i.

aasia psettood

HAI

Psettodes erumei

Indian halibut

koerakeellased, m.n

TOX

Cynoglossidae

Tonguefishes n.e.i.

harilik troopikatursk

UNC

Bregmaceros mcclellandi

Unicorn cod

tursalised, m.n

GAD

Gadiformes

Gadiformes n.e.i.

india ookeani bombiil

BUC

Harpadon nehereus

Bombay duck

hammassägalased, m.n

CAX

Ariidae

Seacatfishes n.e.i.

tumbil-merisaurus

LIG

Saurida tumbil

Greater lizardfish

eso-merisaurus

LIB

Saurida undosquamis

Brushtooth lizardfish

sisalikkalalased, m.n

LIX

Synodontidae

Lizardfishes n.e.i.

haugangerjad, m.n

PCX

Muraenesox spp.

Pike congers n.e.i.

meriangerlased, m.n

COX

Congridae

Conger eels n.e.i.

limapead

ALF

Beryx spp.

Alfonsinos

jaapani peetrikala

JOD

Zeus faber

Japanese John Dory

põhjalähedased ahvenalised, m.n

DPX

Perciformes

Demersal percomorphs n.e.i.

kivikohad e meruud, m.n

GPX

Epinephelus spp.

Groupers n.e.i.

kiviahvenlased, m.n

BSX

Serranidae

Groupers, seabasses n.e.i.

suursilmahvenad, m.n

BIG

Priacanthus spp.

Bigeyes n.e.i.

liivaahvenlased

WHS

Sillaginidae

Sillago whitings

piimahven

TRF

Lactarius lactarius

False trevally

punasilmlased

EMT

Emmelichthyidae

Bonnetmouths, rubyfishes, etc.

hõbelaik-riffahven

RES

Lutjanus argentimaculatus

Mangrove red snapper

riffahvenad, m.n

SNA

Lutjanus spp.

Snappers n.e.i.

riffahvenlased, m.n

SNX

Lutjanidae

Snappers, jobfishes, n.e.i.

niituimed

THB

Nemipterus spp.

Threadfin breams

niituimlased

THD

Nemipteridae

Threadfin, monocle dwarf breams

hõbekõhtlased, m.n

POY

Leiognathus spp.

Ponyfishes (= Slipmouths) n.e.i.

urisejalased, m.n

GRX

Haemulidae (= Pomadasyidae)

Grunts, sweetlips, n.e.i.

kotkaskala

KOB

Argyrosomus hololepidotus

Southern meagre (= Kob)

kotkaskalalane

AWE

Atractoscion aequidens

Geelbek croaker

kotkaskalalased, m.n

CDX

Sciaenidae

Croakers, drums n.e.i.

seaninalased

EMP

Lethrinidae

Emperors (Scavengers)

besuugod, m.n

PAX

Pagellus spp.

Pandoras n.e.i.

hammasahvenad, m.n

DEX

Dentex spp.

Dentex n.e.i.

niitogaahven

KBR

Argyrops spinifer

King soldier bream

merikogerlane

SLD

Cheimerius nufar

Santer seabream

merikogerlane

RER

Petrus rupestris

Red steenbras

merikogerlased, m.n

RSX

Chrysoblephus spp.

Stumpnose, dageraad breams, n.e.i.

merikogerlased, m.n

SBX

Sparidae

Porgies, seabreams, n.e.i.

meripoisurid

MUX

Mullus spp.

Surmullets (= Red mullets)

merisultanid

GOX

Upeneus spp.

Goatfishes

meripoisurlased, m.n

MUM

Mullidae

Goatfishes, red mullets n.e.i.

täpiline hõbesõõrkala

SPS

Drepane punctata

Spotted sicklefish

huulkalalased

WRA

Labridae

Wrasses, hogfishes, etc.

hõbeahvenad

MOJ

Gerres spp.

Mojarras (= Silver-biddies)

pärisahvenalised, m.n

PRC

Percoidei

Percoids n.e.i.

küülikkalad

SPI

Siganus spp.

Spinefeet (= Rabbitfishes)

meripuuklased, m.n

SCO

Scorpaenidae

Scorpionfishes, n.e.i.

lamepealased

FLH

Platycephalidae

Flatheads

ogaselglased

TRI

Balistidae

Triggerfishes, durgons

laternkalalased

LXX

Myctophidae

Lanternfishes

krokodillhaugid

NED

Tylosurus spp.

Needlefishes

poolkoonud, m.n

HAX

Hemiramphus spp.

Halfbeaks n.e.i.

pääsukalalased, m.n

FLY

Exocoetidae

Flyingfishes n.e.i.

noolhaugid

BAR

Sphyraena spp.

Barracudas

harilik kefaal e meriärn

MUF

Mugil cephalus

Flathead grey mullet

kefaallased, m.n

MUL

Mugilidae

Mullets n.e.i.

nelikiir-sõrmkala

FOT

Eleutheronema tetradactylum

Fourfinger threadfin

sõrmuimlased, m.n

THF

Polynemidae

Threadfins, tasselfishes n.e.i.

pelaagilised ahvenalised, m.n

PPX

Perciformes

Pelagic percomorphs n.e.i.

sinikala e lufar

BLU

Pomatomus saltatrix

Bluefish

seersantkala

CBA

Rachycentron canadum

Cobia

seersantkalalased, m.n

CBX

Rachycentridae

Cobias, n.e.i.

stauriidid, m.n

JAX

Trachurus spp.

Jack and horse mackerels n.e.i.

india sigarstauriid

RUS

Decapterus russelli

Indian scad

sigarstauriidid

SDX

Decapterus spp.

Scads

hobumakrellid, m.n

TRE

Caranx spp.

Jacks, crevalles, n.e.i.

pompaanod

POX

Trachinotus spp.

Pompanos

hiidseriool

YTC

Seriola lalandi

Yellowtail amberjack

serioolid, m.n

AMX

Seriola spp.

Amberjacks n.e.i.

ebaseriool

RRU

Elagatis bipinnulata

Rainbow runner

hobumakrelllane

GLT

Gnathanodon speciosus

Golden trevally

makrellstauriid

HAS

Megalaspis cordyla

Torpedo scad

korineemid

QUE

Scomberoides (= Chorinemus) spp.

Queenfishes

selar

BIS

Selar crumenophthalmus

Bigeye scad

hobumakrelllane

TRY

Selaroides leptolepis

Yellowstripe scad

hobumakrelllased, m.n

CGX

Carangidae

Carangids n.e.i.

formio

POB

Parastromateus niger

Black pomfret

harilik kuldmakrell

DOL

Coryphaena hippurus

Common dolphinfish

hõbedane peegelkala

SIP

Pampus argenteus

Silver pomfret

stromateuslased

BUX

Stromateidae

Butterfishes, silver pomfrets

sardinell

SAG

Sardinella gibbosa

Goldstripe sardinella

rasvane sardinell

IOS

Sardinella longiceps

Indian oil sardine

sardinellid, m.n

SIX

Sardinella spp.

Sardinellas n.e.i.

lõuna-aafrika sardinops

PIA

Sardinops ocellatus

Southern African pilchard

ümarheeringas

RRH

Etrumeus teres

Redeye round herring

stolefoorid

STO

Stolephorus spp.

Stolephorus anchovies

anšoovislased, m.n

ANX

Engraulidae

Anchovies n.e.i.

pärisheeringalised, m.n

CLU

Clupeoidei

Clupeoids n.e.i.

harilik huntheeringas

DOB

Chirocentrus dorab

Dorab wolf-herring

huntheeringad

DOS

Chirocentrus spp.

Wolf-herrings

vahuu

WAH

Acanthocybium solandri

Wahoo

vöödiline kuningmakrell

COM

Scomberomorus commerson

Narrow-barred Spanish mackerel

india kuningmakrell

GUT

Scomberomorus guttatus

Indo-Pacific king mackerel

kuningmakrell

STS

Scomberomorus lineolatus

Streaked seerfish

kuningmakrellid, m.n

KGX

Scomberomorus spp.

Seerfishes n.e.i.

makrelltuun, makrelllane

FRZ

Auxis thazard, A. rochei

Frigate and bullet tunas

tähniline väiketuun

KAW

Euthynnus affinis

Kawakawa

vööttuun

SKJ

Katsuwonus pelamis

Skipjack tuna

austraalia tuun

LOT

Thunnus tonggol

Longtail tuna

pikkuim-tuun

ALB

Thunnus alalunga

Albacore

tuun

SBF

Thunnus maccoyii

Southern bluefin tuna

kulduim-tuun

YFT

Thunnus albacares

Yellowfin tuna

suursilm-tuun

BET

Thunnus obesus

Bigeye tuna

purikala

SFA

Istiophorus platypterus

Indo-Pacific sailfish

marliin

BLZ

Makaira mazara

Indo-Pacific blue marlin

must marliin

BLM

Makaira indica

Black marlin

vöödiline odanina

MLS

Tetrapturus audax

Striped marlin

purikalalased

BIL

Istiophoridae

Marlins, sailfishes, spearfishes

makrellilised, m.n

TUX

Scombroidei

Tuna-like fishes n.e.i.

snuuk

SNK

Thyrsites atun

Snoek

lintsaba

LHT

Trichiurus lepturus

Largehead hairtail

lintuim

SFS

Lepidopus caudatus

Silver scabbardfish

lintsabalased, m.n

CUT

Trichiuridae

Hairtails, cutlassfishes, n.e.i.

jaapani makrell

MAS

Scomber japonicus

Chub mackerel

kanagurt-troopikamakrell

RAG

Rastrelliger kanagurta

Indian mackerel

troopikamakrellid, m.n

RAX

Rastrelliger spp.

Indian mackerels n.e.i.

makrellilised, m.n

MKX

Scombroidei

Mackerel-like fishes n.e.i.

mõõkkala

SWO

Xiphias gladius

Swordfish

atlandi makohai

SMA

Isurus oxyrinchus

Shortfin mako

sinihai

BSH

Prionace glauca

Blue shark

pikkuim-hallhai

OCS

Carcharhinus longimanus

Oceanic whitetip shark

pruunjas hallhai

CCQ

Carcharhinus sorrah

Spot-tail shark

tõmmu hallhai

DUS

Carcharhinus obscurus

Dusky shark

siidhallhai

FAL

Carcharhinus falciformis

Silky shark

hall teravninahai

RHA

Rhizoprionodon acutus

Milk shark

hallhailased, m.n

RSK

Carcharhinidae

Requiem sharks n.e.i.

vasarhailased, m.n

SPY

Sphyrnidae

Hammerhead sharks, etc. n.e.i.

logardrailased, m.n

GTF

Rhinobatidae

Guitarfishes, etc. n.e.i.

saagrailased

SAW

Pristidae

Sawfishes

railised, m.n

SRX

Rajiformes

Rays, stingrays, mantas n.e.i.

varilõpusesed, m.n

SKX

Elasmobranchii

Sharks, rays, skates, etc. n.e.i.

luukalad, m.n

MZZ

Osteichthyes

Marine fishes n.e.i.

sametkrabid

CRS

Portunus spp.

Swimcrabs

sametkrabilane

MUD

Scylla serrata

Mud crab

krabilised, m.n

GER

Geryon spp.

Geryons n.e.i.

ronivähilised, m.n

CRA

Brachyura

Marine crabs n.e.i.

ebalangustid, m.n

SLV

Panulirus spp.

Tropical spiny lobsters n.e.i.

langust

SLN

Palinurus delagoae

Natal spiny lobster

karuvähklased

LOS

Scyllaridae

Slipper lobsters

kümnejalaline

NEA

Metanephrops andamanicus

Andaman lobster

viburhännaklane

GIT

Penaeus monodon

Giant tiger prawn

viburhännak

TIP

Penaeus semisulcatus

Green tiger prawn

viburhännak

PNI

Penaeus indicus

Indian white prawn

viburhännakud, m.n

PEN

Penaeus spp.

Penaeus shrimps n.e.i.

kümnejalaline

KNS

Haliporoides triarthrus

Knife shrimp

kümnejalaline

JAQ

Haliporoides sibogae

Jack-knife shrimp

kümnejalalised

KNI

Haliporoides spp.

Knife shrimps

krevetilised, m.n

DCP

Natantia

Natantian decapods n.e.i.

vähid, m.n

CRU

Crustacea

Marine crustaceans n.e.i.

merikõrvad

ABX

Haliotis spp.

Abalones n.e.i.

hiidauster

CSC

Saccostrea cucullata

Rock-cupped oyster

hiidaustrid, m.n

OYC

Crassostrea spp.

Cupped oysters n.e.i.

peajalgsed, m.n

CEP

Cephalopoda

Cephalopods n.e.i.

seepialased, pisiseepialased

CTL

Sepiidae, Sepiolidae

Cuttlefishes, bobtail squids

ebakalmaarid

SQC

Loligo spp.

Common squids

kaheksajalglased

OCT

Octopodidae

Octopuses

ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n

SQU

Loliginidae, Ommastrephidae

Squids n.e.i.

limused, m.n

MOL

Mollusca

Marine molluscs n.e.i.

rohekilpkonn

TUG

Chelonia mydas

Green turtle

meres elavad kilpkonnalised, m.n

TTX

Testudinata

Marine turtles n.e.i.

meripurad, m.n

CUX

Holothuroidea

Sea cucumbers n.e.i.

veeselgrootud, m.n

INV

Invertebrata

Aquatic invertebrates n.e.i.

---

V LISA

PÜÜGIANDMETE ESITAMISE VORMING VÄLJASPOOL ATLANDI OOKEANI PÕHJAOSA ASUVATE PIIRKONDADE KOHTA

Magnetkandjad

Arvutilindid: üheksarajaline tihedusega 1 600 või 6 250 BPI ning EBCDIC- või ASCII-koodis, eelistatavalt märgendamata. Märgendamise korral tuleks lisada faililõpukood.

Disketid: MS-DOS-vormindusega 3,5-tollised 720-kilobaidised või 1,4-megabaidised disketid või 5,25-tollised 360-kilobaidised või 1,2-megabaidised disketid.

Kirje vorming

| Baidi number | Andmeelement | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 1–4 | riik (ISO 3-täheline tähis) | nt FRA = Prantsusmaa |
| 5–6 | aasta | nt 93 = 1993 |
| 7–8 | peamine püügipiirkond | 34 = Ida-Atlandi keskosa |
| 9–15 | sektor | 3.3 = sektor 3.3 |
| 16–18 | liik | 3-täheline kood |
| 19–26 | saak | tonnides |

Baidi number

Andmeelement

Märkused

1–4

riik (ISO 3-täheline tähis)

nt FRA = Prantsusmaa

5–6

aasta

nt 93 = 1993

7–8

peamine püügipiirkond

34 = Ida-Atlandi keskosa

9–15

sektor

3.3 = sektor 3.3

16–18

liik

3-täheline kood

19–26

saak

tonnides

Märkused:

| a) | Saagi väli (baidid 19–26) tuleb joondada paremale ja tühikud lisada selle ette. Kõik muud väljad peavad olema joondatud vasakule ning tühikud peavad olema nende järel. |
| --- | --- |

a)

Saagi väli (baidid 19–26) tuleb joondada paremale ja tühikud lisada selle ette. Kõik muud väljad peavad olema joondatud vasakule ning tühikud peavad olema nende järel.

| b) | Saak tuleb märkida maale toimetatud saagi eluskaalu ekvivalendina lähima tonnini ümardatult. |
| --- | --- |

b)

Saak tuleb märkida maale toimetatud saagi eluskaalu ekvivalendina lähima tonnini ümardatult.

| c) | Kogused (baidid 19–26), mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida kui –1. |
| --- | --- |

c)

Kogused (baidid 19–26), mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida kui –1.

| d) | Teadmata kogused (baidid 19–26) tuleb märkida kui –2. |
| --- | --- |

d)

Teadmata kogused (baidid 19–26) tuleb märkida kui –2.

---

VI LISA

VÄLJASPOOL ATLANDI OOKEANI PÕHJAOSA ASUVATE PIIRKONDADE PÜÜGIANDMETE MAGNETKANDJAL ESITAMISE VORMING

A.   KOODI VORMING

Andmed tuleb esitada eri pikkusega väljadest koosnevate kirjetena, mis eraldatakse kooloniga (:). Kirje koosneb järgmistest väljadest:

| Väli | Märkused |
| --- | --- |
| Riik | 3-täheline tähis (näit FRA = Prantsusmaa) |
| Aasta | näit 2001 või 01 |
| FAO püügipiirkond | näit 34 = Kesk-Atlandi idaosa |
| Püügirajoon | näit 3.3 = rajoon 3.3 |
| Liigid | 3-täheline kood |
| Saak | tonnid |

Väli

Märkused

Riik

3-täheline tähis (näit FRA = Prantsusmaa)

Aasta

näit 2001 või 01

FAO püügipiirkond

näit 34 = Kesk-Atlandi idaosa

Püügirajoon

näit 3.3 = rajoon 3.3

Liigid

3-täheline kood

Saak

tonnid

| a) | Saak tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina ja lähima tonnini ümardatult. |
| --- | --- |

a)

Saak tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina ja lähima tonnini ümardatult.

| b) | Kogused, mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida kui –1. |
| --- | --- |

b)

Kogused, mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida kui –1.

| c) | Riigitähised:






  Austria | AUT |
| --- | --- | --- |
| Belgia | BEL |
| Bulgaaria | BGR |
| Küpros | CYP |
| Tšehhi Vabariik | CZE |
| Saksamaa | DEU |
| Taani | DNK |
| Hispaania | ESP |
| Eesti | EST |
| Soome | FIN |
| Prantsusmaa | FRA |
| Ühendkuningriik | GBR |
| Inglismaa ja Wales | GBRA |
| Šotimaa | GBRB |
| Põhja-Iirimaa | GBRC |
| Kreeka | GRC |
| Ungari | HUN |
| Iirimaa | IRL |
| Island | ISL |
| Itaalia | ITA |
| Leedu | LTU |
| Luksemburg | LUX |
| Läti | LVA |
| Malta | MLT |
| Madalmaad | NLD |
| Norra | NOR |
| Poola | POL |
| Portugal | PRT |
| Rumeenia | ROU |
| Slovakkia | SVK |
| Sloveenia | SVN |
| Rootsi | SWE |
| Türgi | TUR |

c)

Riigitähised:

Austria

AUT

Belgia

BEL

Bulgaaria

BGR

Küpros

CYP

Tšehhi Vabariik

CZE

Saksamaa

DEU

Taani

DNK

Hispaania

ESP

Eesti

EST

Soome

FIN

Prantsusmaa

FRA

Ühendkuningriik

GBR

Inglismaa ja Wales

GBRA

Šotimaa

GBRB

Põhja-Iirimaa

GBRC

Kreeka

GRC

Ungari

HUN

Iirimaa

IRL

Island

ISL

Itaalia

ITA

Leedu

LTU

Luksemburg

LUX

Läti

LVA

Malta

MLT

Madalmaad

NLD

Norra

NOR

Poola

POL

Portugal

PRT

Rumeenia

ROU

Slovakkia

SVK

Sloveenia

SVN

Rootsi

SWE

Türgi

TUR

B.   EUROOPA KOMISJONILE ANDMETE EDASTAMISE MEETOD

Andmed tuleb võimaluse korral edastada elektroonilisel kujul (näiteks elektronkirjaga). Kui see ei ole võimalik, võib andmeid edastada andmefailina 3,5" HD-disketil.

---

VII LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

| Nõukogu määrus (EÜ) nr 2597/95
  (EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1) | |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1638/2001
  (EÜT L 222, 17.8.2001, lk 29) | |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003
  (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1) | ainult III lisa punkt 57 |

Nõukogu määrus (EÜ) nr 2597/95

(EÜT L 270, 13.11.1995, lk 1)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1638/2001

(EÜT L 222, 17.8.2001, lk 29)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003

(ELT L 284, 31.10.2003, lk 1)

ainult III lisa punkt 57

---

VIII LISA

Vastavustabel

| Määrus (EÜ) nr 2597/95 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikli 4 esimene lõik | Artikli 4 esimene lõik |
| — | Artikli 4 teine lõik |
| Artikli 4 teine lõik | Artikli 4 kolmas lõik |
| Artikli 5 lõiked 1 ja 2 | Artikli 5 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 5 lõige 3 | — |
| Artikli 6 lõige 1 | Artikli 6 lõige 1 |
| Artikli 6 lõige 2 | Artikli 6 lõige 2 |
| Artikli 6 lõige 3 | — |
| Artikli 6 lõige 4 | Artikli 6 lõige 3 |
| — | Artikkel 7 |
| Artikkel 7 | Artikkel 8 |
| 1. lisa | I lisa |
| 2. lisa | II lisa |
| 3. lisa | III lisa |
| 4. lisa | IV lisa |
| 5. lisa | V lisa |
| — | VI lisa |
| — | VII lisa |
| — | VIII lisa |

Määrus (EÜ) nr 2597/95

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikli 4 esimene lõik

Artikli 4 esimene lõik

—

Artikli 4 teine lõik

Artikli 4 teine lõik

Artikli 4 kolmas lõik

Artikli 5 lõiked 1 ja 2

Artikli 5 lõiked 1 ja 2

Artikli 5 lõige 3

—

Artikli 6 lõige 1

Artikli 6 lõige 1

Artikli 6 lõige 2

Artikli 6 lõige 2

Artikli 6 lõige 3

—

Artikli 6 lõige 4

Artikli 6 lõige 3

—

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

1. lisa

I lisa

2. lisa

II lisa

3. lisa

III lisa

4. lisa

IV lisa

5. lisa

V lisa

—

VI lisa

—

VII lisa

—

VIII lisa

---

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/42 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/42

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 217/2009,

11. märts 2009,

Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 30. juuni 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete kohta (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Kuna on tehtud uusi muudatusi, on selguse huvides soovitatav kõnealused sätted uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 30. juuni 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2018/93 Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate liikmesriikide saagi ja kalandustegevuse statistiliste andmete kohta (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Kuna on tehtud uusi muudatusi, on selguse huvides soovitatav kõnealused sätted uuesti sõnastada.

| (2) | Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3179/78 heakskiidetud Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsioonis, millega asutatakse Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO) (4), nõutakse, et ühendus esitaks NAFO teadusnõukogule kogu teadaoleva statistilise ja teadusliku info, mida teadusnõukogu oma töös vajalikuks peab. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 3179/78 heakskiidetud Loode-Atlandi tulevase mitmepoolse kalandusalase koostöö konventsioonis, millega asutatakse Loode-Atlandi kalastusorganisatsioon (NAFO) (4), nõutakse, et ühendus esitaks NAFO teadusnõukogule kogu teadaoleva statistilise ja teadusliku info, mida teadusnõukogu oma töös vajalikuks peab.

| (3) | NAFO teadusnõukogu peab oma töö seisukohast oluliseks, et talle esitataks tähtaegselt saaki ja kalapüüki käsitlevad statistilised andmed, mille alusel hinnata Loode-Atlandi kalavarude olukorda. |
| --- | --- |

(3)

NAFO teadusnõukogu peab oma töö seisukohast oluliseks, et talle esitataks tähtaegselt saaki ja kalapüüki käsitlevad statistilised andmed, mille alusel hinnata Loode-Atlandi kalavarude olukorda.

| (4) | Mitmed liikmesriigid on taotlenud, et andmeid võiks esitada teistsuguses vormis või teistsugusel kandjal, kui on sätestatud V lisas (samaväärne eespool nimetatud Statlanti küsimustikega). |
| --- | --- |

(4)

Mitmed liikmesriigid on taotlenud, et andmeid võiks esitada teistsuguses vormis või teistsugusel kandjal, kui on sätestatud V lisas (samaväärne eespool nimetatud Statlanti küsimustikega).

| (5) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5). |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5).

| (6) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kohandada liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid ning nende piirkondade kirjeldusi, samuti kalapüügi, püügivahendite, kalalaevade suuruse ja kalastusviisi koode ja määratlusi ning nende suhtes kohaldatavaid meetmeid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, |
| --- | --- |

(6)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kohandada liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid ning nende piirkondade kirjeldusi, samuti kalapüügi, püügivahendite, kalalaevade suuruse ja kalastusviisi koode ja määratlusi ning nende suhtes kohaldatavaid meetmeid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Iga liikmesriik esitab komisjonile selles liikmesriigis registreeritud või tema lipu alla sõitvate Loode-Atlandi piirkonnas kalastavate laevade püügiandmed, võttes nõuetekohaselt arvesse nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrust (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta (6).

Nominaalsaaki käsitlevate andmete hulka arvatakse kõik merel lossitud või ümber laaditud kalasaadused, välja arvatud need, mis püüdmise järel merre tagasi heidetakse, laeva pardal tarbitakse või pardal söödaks kasutatakse. Vesiviljelustooteid ei arvestata. Andmed registreeritakse lossitud või ümberlaaditud koguste eluskaalu järgi, mis ümardatakse lähima tonnini.

Artikkel 2

1.   Esitada tuleb kahed andmed:

| a) | aastane nominaalpüük I lisas loetletud liikide lossitud või ümberlaaditud eluskaalu tonnides iga II lisas loetletud ja III lisas määratletud Loode-Atlandi statistilise püügipiirkonna kohta; |
| --- | --- |

a)

aastane nominaalpüük I lisas loetletud liikide lossitud või ümberlaaditud eluskaalu tonnides iga II lisas loetletud ja III lisas määratletud Loode-Atlandi statistilise püügipiirkonna kohta;

| b) | punktis a määratletud püük ja vastav kalandustegevus püügikuude, püügivahendite, kalalaevade suuruse ja põhiliste püütavate liikide kaupa. |
| --- | --- |

b)

punktis a määratletud püük ja vastav kalandustegevus püügikuude, püügivahendite, kalalaevade suuruse ja põhiliste püütavate liikide kaupa.

2.   Lõike 1 punktis a nimetatud andmed esitatakse võrdlusaastale järgneva aasta 31. maiks ja need võivad olla esialgsed. Lõike 1 punktis b nimetatud andmed esitatakse võrdlusaastale järgneva aasta 31. augustiks ja need peavad olema lõplikud.

Kui lõike 1 punktis a nimetatud ja esitatud andmed on esialgsed, tuleb sellele selgesti osutada.

Andmeid ei pea esitama nende liikide ega kalastuspiirkondade kohta, mille osas ei ole võrdlusperioodi jooksul püüki registreeritud.

Kui asjaomane liikmesriik ei ole eelmise kalendriaasta jooksul Loode-Atlandi piirkonnas kalastanud, peab ta sellest komisjonile teatama järgmise aasta 31. maiks.

3.   Kalandustegevust, püügivahendite kasutusviisi ja kalalaevade suurust käsitlevate andmete esitamisel kasutatavad määratlused ja koodid esitatakse IV lisas.

4.   Komisjon võib muuta liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid ning nende piirkondade kirjeldusi, samuti kalandustegevuse, püügivahendite, kalalaevade suuruse ja kalastusviisi koode ja määratlusi ning nende suhtes kohaldatavaid meetmeid.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 6 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 3

Kui ühise kalanduspoliitika sätetes ei ole ette nähtud teisiti, lubatakse liikmesriigil kasutada püügiandmete kogumisel valikumeetodit nende kalalaevastiku osade kohta, mille puhul andmete esitamine täies ulatuses põhjustaks liigset haldusmenetlust. Liikmesriigi vastavalt artikli 7 lõikele 1 esitatav aruanne peab sisaldama proovivõtumeetodite üksikasjalikku kirjeldust ja näitama sel viisil saadud andmete osakaalu üldandmetest.

Artikkel 4

Liikmesriigid täidavad komisjoni ees artiklitest 1 ja 2 tulenevad kohustused, esitades andmed V lisas esitatud vormingus.

Liikmesriigid võivad esitada andmeid VI lisas täpsustatud vormingus.

Komisjoni eelneval loal võivad liikmesriigid andmed esitada ka muus vormingus või muul kandjal.

Artikkel 5

Komisjon edastab aruannetes sisalduva teabe NAFO peasekretärile igal võimalusel 24 tunni jooksul pärast aruannete saamist.

Artikkel 6

1.   Komisjoni abistab nõukogu otsusega nr 72/279/EMÜ (7) loodud alaline põllumajandusstatistika komitee, edaspidi „komitee”.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 7

1.   Liikmesriigid esitavad 28. juuliks 1994 komisjonile üksikasjaliku aruande, milles kirjeldatakse saake ja kalandustegevust käsitlevate andmete koostamise viise ning määratakse nende andmete esindavuse ja usaldusväärsuse aste. Komisjon teeb koostöös liikmesriikidega nendest aruannetest kokkuvõtte.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist lõikes 1 sätestatud andmetes tehtud muudatustest kolme kuu jooksul muudatuste tegemisest arvates.

3.   Metoodikaaruanded, andmete kättesaadavuse ja lõikes 1 nimetatud usaldusväärsuse ning muud käesoleva määruse kohaldamisega seotud asjakohased küsimused vaatab kord aastas läbi komitee pädev töörühm.

Artikkel 8

1.   Määrus (EMÜ) nr 2018/93 tunnistatakse kehtetuks.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt VII lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 9

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. märts 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

A.VONDRA

---

(1)  Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 26. veebruari 2009. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1.

2

(3)  Vt VI lisa.

3

(4)  EÜT L 378, 30.12.1978, lk 1.

4

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

5

(6)  EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.

6

(7)  EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.

7

---

I LISA

LOETELU LIIKIDEST, MIS TULEB ESITADA LOODE-ATLANDI KAUBANDUSLIKU KALAPÜÜGI STATISTILISTES ARUANNETES

Liikmesriigid peavad esitama andmed tärniga(*) märgitud liikide nominaalsaakide kohta. Andmete esitamine ülejäänud liikide nominaalsaakide kohta ei ole liikide kaupa kohustuslik. Nende liikide andmed, mida ei esitata, peavad sisalduma koondandmetes. Liikmesriigid võivad esitada andmeid ka liikide kohta, mida ei ole loetelus nimetatud, kui need liigid on selgesti määratletud.

| Märkus | : | lühend „m.n” tähendab „mujal nimetamata”, „n.e.i.” – „not elsewhere identified”. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

lühend „m.n” tähendab „mujal nimetamata”, „n.e.i.” – „not elsewhere identified”.

| Eestikeelne nimi | 3-täheline kood | Teaduslik nimi | Inglisekeelne nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| PÕHJAKALAD |
| tursk | COD(*) | Gadus morhua | Atlantic cod |
| kilttursk | HAD(*) | Melanogrammus aeglefinus | Haddock |
| meriahvenad, m.n | RED(*) | Sebastes spp | Atlantic redfishes n.e.i. |
| hõbemerluus | HKS(*) | Merluccius bilinearis | Silver hake |
| punane ameerikaluts | HKR(*) | Urophycis chuss | Red hake |
| süsikas | POK(*) | Pollachius virens | Saithe (= pollock) |
| kuldne meriahven | REG(*) | Sebastes marinus | Golden redfish |
| nokk-meriahven | REB(*) | Sebastes mentella | Beaked redfish |
| harilik karelest | PLA(*) | Hippoglossoides platessoides | American plaice (L. R. dab) |
| pikklest | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Witch flounder |
| ruske soomuslest | YEL(*) | Limanda ferruginea | Yellowtail flounder |
| süvalest | GHL(*) | Reinhardtius hippoglossoides | Greenland halibut |
| harilik hiidlest | HAL(*) | Hippoglossus hippoglossus | Atlantic halibut |
| lestlane | FLW(*) | Pseudopleuronectes americanus | Winter flounder |
| suvi-ebapaltus | FLS(*) | Paralichthys dentatus | Summer flounder |
| kammeljas | FLD(*) | Scophthalmus aquosus | Windowpane flounder |
| lestalised, m.n | FLX | Pleuronectiformes | Flatfishes n.e.i. |
| ameerika merikurat | ANG(*) | Lophius americanus | American angler |
| ogakuked | SRA | Prionotus spp. | Atlantic searobins |
| atlandi pisitursk | TOM | Microgadus tomcod | Atlantic tomcod |
| antimora | ANT | Antimora rostrata | Blue antimora |
| põhjaputassuu | WHB | Micromesistius poutassou | Blue whiting (= poutassou) |
| huulkalalane | CUN | Tautogolabrus adspersus | Cunner |
| meriluts | USK | Brosme brosme | Cusk (= tusk) |
| valge mere tursk | GRC | Gadus ogac | Greenland cod |
| sinine molva | BLI | Molva dypterygia | Blue ling |
| harilik molva | LIN(*) | Molva molva | Ling |
| merivarblane | LUM(*) | Cyclopterus lumpus | Lumpfish (= lumpsucker) |
| kotkaskalalane | KGF | Menticirrhus saxatilis | Northern kingfish |
| kerakalalane | PUF | Sphoeroides maculatus | Northern puffer |
| lükoodid, m.n. | ELZ | Lycodes spp. | Eelpouts n.e.i. |
| ameerika emakala | OPT | Zoarces americanus | Ocean pout |
| polaartursk | POC | Boreogadus saida | Polar cod |
| kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris | Roundnose grenadier |
| põhja-pikksaba | RHG | Macrourus berglax | Roughhead grenadier |
| tobiad | SAN | Ammodytes spp. | Sandeels (= sand lances) |
| nolguslased, m.n | SCU | Myoxocephalus spp. | Sculpins n.e.i. |
| põhjaskapp | SCP | Stenotomus chrysops | Scup |
| tautoog | TAU | Tautoga onitis | Tautog |
| loode-atlandi hariahven | TIL | Lopholatilus chamaeleonticeps | Tilefish |
| valge ameerikaluts | HKW(*) | Urophycis tenuis | White hake |
| merihundid, m.n | CAT(*) | Anarhichas spp. | Wolf-fishes n.e.i. |
| harilik merihunt | CAA(*) | Anarhichas lupus | Atlantic wolf-fish |
| tähniline merihunt | CAS(*) | Anarhichas minor | Spotted wolf-fish |
| põhjakalad, m.n | GRO | Osteichthyes | Groundfishes n.e.i. |
| PELAAGILISED KALAD |
| harilik heeringas | HER(*) | Clupea harengus | Atlantic herring |
| makrell | MAC(*) | Scomber scombrus | Atlantic mackerel |
| hall müntkala | BUT | Peprilus triacanthus | Atlantic butterfish |
| põhjamenhenden | MHA(*) | Brevoortia tyrannus | Atlantic menhaden |
| makrellhaug | SAU | Scomberesox saurus | Atlantic saury |
| harilik antšoa | ANB | Anchoa mitchilli | Bay anchovy |
| sinikala | BLU | Pomatomus saltatrix | Bluefish |
| hiid-hobumakrell | CVJ | Caranx hippos | Crevalle Jack |
| makrelltuun | FRI | Auxis thazard | Frigate tuna |
| kavalla-kuningmakrell | KGM | Scomberomorus cavalla | King mackerel |
| tähniline kuningmakrell | SSM(*) | Scomberomorus maculatus | Atlantic Spanish mackerel |
| purikalad | SAI | Istiophorus albicans | Sailfish |
| valge odanina | WHM | Tetrapturus albidus | White marlin |
| sinine marliin | BUM | Makaira nigricans | Blue marlin |
| mõõkkala | SWO | Xiphias gladius | Swordfish |
| pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga | Albacore tuna |
| atlandi pelamiid | BON | Sarda sarda | Atlantic bonito |
| väiketuun | LTA | Euthynnus alletteratus | Little tunny |
| suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus | Bigeye tuna |
| harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus | Northern bluefish tuna |
| vööttuun | SKJ | Katsuwonus pelamis | Skipjack tuna |
| kulduim-tuun | YFT | Thunnus albacares | Yellowfin tuna |
| makrellased, m.n | TUN | Thunnini | Tunas n.e.i. |
| pelaagilised luukalad, m.n | PEL | Osteichthyes | Pelagic fishes n.e.i. |
| MUUD LUUKALAD |
| hallselg-aloosa | ALE | Alosa pseudoharengus | Alewife |
| serioolid, m.n | AMX | Seriola spp. | Amberjacks n.e.i. |
| meriangerjas | COA | Conger oceanicus | American conger |
| ameerika angerjas | ELA | Anguilla rostrata | American eel |
| ameerika aloosa | SHA | Alosa sapidissima | American shad |
| hõbekalad, m.n | ARG | Argentina spp. | Argentines n.e.i. |
| krookskala | CKA | Micropogonias undulatus | Atlantic croaker |
| tuulehauglane | NFA | Strongylura marina | Atlantic needlefish |
| atlandi matšueel | THA | Opisthonema oglinum | Atlantic thread herring |
| silepea | ALC | Alepocephalus bairdii | Baird's slickhead |
| trummkala | BDM | Pogonias cromis | Black drum |
| tõmmu mustahven | BSB | Centropristis striata | Black sea bass |
| siniselg-aloosa | BBH | Alosa aestivalis | Blueback herring |
| moiva | CAP(*) | Mallotus villosus | Capelin |
| paaliad, m.n | CHR | Salvelinus spp. | Char n.e.i. |
| seersantkala | CBA | Rachycentron canadum | Cobia |
| pompaano | POM | Trachinotus carolinus | Common (= Florida) pompano |
| põhja-puguheeringas | SHG | Dorosoma cepedianum | Gizzard shad |
| urisejalased, m.n | GRX | Haemulidae | Grunts n.e.i. |
| hikkorialoosa | SHH | Alosa mediocris | Hickory shad |
| laternsabad | LAX | Notoscopelus spp. | Lanternfish |
| kefaallased, m.n | MUL | Mugilidae | Mullets n.e.i. |
| valge müntkala | HVF | Peprilus alepidotus | North Atlantic harvestfish |
| urisejalane | PIG | Orthopristis chrysoptera | Pigfish |
| meritint | SMR | Osmerus mordax | Rainbow smelt |
| kotkaskalalane | RDM | Sciaenops ocellatus | Red drum |
| merikoger | RPG | Pagrus pagrus | Red porgy |
| stauriid | RSC | Trachurus lathami | Rough shad |
| kiviahvenlane | PES | Diplectrum formosum | Sand perch |
| merikogerlane | SPH | Archosargus probatocephalus | Sheepshead |
| kotkaskalalane | SPT | Leiostomus xanthurus | Spot croaker |
| varjukala | SWF | Cynoscion nebulosus | Spotted weakfish |
| hall varjukala | STG | Cynoscion regalis | Squeteague |
| triipahven | STB | Morone saxatilis | Striped bass |
| tuurlased, m.n | STU | Acipenseridae | Sturgeons n.e.i. |
| atlandi tarpoon | TAR | Megalops atlanticus | Tarpon |
| lõhed, m.n | TRO | Salmo spp. | Trout n.e.i. |
| kiviahvenlased | PEW | Morone americana | White perch |
| limapead | ALF | Beryx spp. | Alfonsinos |
| harilik ogahai | DGS(*) | Squalus acanthias | Spiny (= picked) dogfish |
| ogahailased, m.n | DGX(*) | Squalidae | Dogfishes n.e.i. |
| harilik heeringahai | POR(*) | Lamna nasus | Porbeagle |
| ogahailised, m.n | SHX | Squaliformes | Large sharks n.e.i. |
| atlandi makohai | SMA | Isurus oxyrinchus | Shortfin mako shark |
| atlandi teravninahai | RHT | Rhizoprionodon terraenovae | Atlantic sharpnose shark |
| must koletishai | CFB | Centroscyllium fabricii | Black dogfish |
| atlandi polaarhai | GSK | Somniosus microcephalus | Boreal (Greenland) shark |
| hiidhai | BSK | Cetorhinus maximus | Basking shark |
| kanada rai | RJD | Leucoraja erinacea | Little skate |
| teravkoon-rai | RJL | Dipturus laevis | Barndoor skate |
| talirai | RJT | Leucoraja ocellata | Winter skate |
| ogaline rai | RJR | Amblyraja radiata | Thorny skate |
| pehmerai | RJS | Malacoraja senta | Smooth skate |
| astelsaba gröönirai | RJQ | Bathyraja spinicauda | Spinytail (spinetail) skate |
| arktika rai | RJG | Amblyraja hyperborea | Arctic skate |
| raid, m.n | SKA(*) | Raja spp. | Skates n.e.i. |
| luukalad, m.n | FIN | Osteichthyes | Finfishes n.e.i. |
| SELGROOTUD |
| ebakalmaar | SQL(*) | Loligo pealeii | Long-finned squid |
| kalmaariline | SQI(*) | Illex illecebrosus | Short-finned squid |
| ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n | SQU(*) | Loliginidae, Ommastrephidae | Squids n.e.i. |
| kaunkarplane | CLR | Ensis directus | Atlantic razor clam |
| harilik ebaveenuskarp | CLH | Mercenaria mercenaria | Hard clam |
| islandi hiilakarp | CLQ | Arctica islandica | Ocean quahog |
| liiva uurikkarp | CLS | Mya arenaria | Soft clam |
| suur valgkarp | CLB | Spisula solidissima | Surf clam |
| karbid, m.n | CLX | Bivalvia | Clams n.e.i. |
| kammkarplane | SCB | Argopecten irradians | Bay scallop |
| kammkarplane | SCC | Argopecten gibbus | Calico scallop |
| islandi ebakammkarp | ISC | Chlamys islandica | Icelandic scallop |
| magellani kammkarp | SCA | Placopecten magellanicus | Sea scallop |
| kammkarplased, m.n | SCX | Pectinidae | Scallops n.e.i. |
| virgiinia hiidauster | OYA | Crassostrea virginica | American cupped oyster |
| söödav rannakarp | MUS | Mytilus edulis | Blue mussel |
| tavalised tõrikodalased, m.n | WHX | Busycon spp. | Whelks n.e.i. |
| ranniklased, m.n | PER | Littorina spp. | Periwinkles n.e.i. |
| limused, m.n | MOL | Mollusca | Marine molluscs n.e.i. |
| taskukrabi | CRK | Cancer irroratus | Atlantic rock crab |
| tavaline sinikrabi | CRB | Callinectes sapidus | Blue crab |
| tavaline rannakrabi | CRG | Carcinus maenas | Green crab |
| taskukrabi | CRJ | Cancer borealis | Jonah crab |
| astelkrabilane | CRQ | Chionoecetes opilio | Queen crab |
| kümnejalaline | CRR | Geryon quinquedens | Red crab |
| kivikrabilane | KCT | Lithodes maja | Stone king crab |
| ronivähilised, m.n | CRA | Brachyura | Marine crabs n.e.i. |
| ameerika homaar | LBA | Homarus americanus | American lobster |
| harilik süvameregarneel | PRA(*) | Pandalus borealis | Northern prawn |
| aesop-krevett | AES | Pandalus montagui | Aesop shrimp |
| viburhännakud, m.n | PEN(*) | Penaeus spp. | Penaeus shrimps n.e.i. |
| süvameregarneelid | PAN(*) | Pandalus spp. | Pink (= pandalid) shrimps |
| vähid, m.n | CRU | Crustacea | Marine crustaceans n.e.i. |
| söödav merisiilik | URC | Strongylocentrotus spp. | Sea urchin |
| hulkharjasussid, m.n | WOR | Polychaeta | Marine worms n.e.i. |
| odasaba | HSC | Limulus polyphemus | Horsehoe crab |
| veeselgrootud, m.n | INV | Invertebrata | Marine invertebrates n.e.i. |
| MEREVETIKAD |
| pruunvetikad | SWB | Phaeophyceae | Brown seaweeds |
| punavetikad | SWR | Rhodophyceae | Red seaweeds |
| merevetikad, m.n | SWX | Algae | Seaweeds n.e.i. |
| HÜLGED |
| grööni hüljes | SEH | Pagophilus groenlandicus | Harp seal |
| põishüljes | SEZ | Cystophora cristata | Hooded seal |

Eestikeelne nimi

3-täheline kood

Teaduslik nimi

Inglisekeelne nimi

PÕHJAKALAD

tursk

COD(*)

Gadus morhua

Atlantic cod

kilttursk

HAD(*)

Melanogrammus aeglefinus

Haddock

meriahvenad, m.n

RED(*)

Sebastes spp

Atlantic redfishes n.e.i.

hõbemerluus

HKS(*)

Merluccius bilinearis

Silver hake

punane ameerikaluts

HKR(*)

Urophycis chuss

Red hake

süsikas

POK(*)

Pollachius virens

Saithe (= pollock)

kuldne meriahven

REG(*)

Sebastes marinus

Golden redfish

nokk-meriahven

REB(*)

Sebastes mentella

Beaked redfish

harilik karelest

PLA(*)

Hippoglossoides platessoides

American plaice (L. R. dab)

pikklest

WIT

Glyptocephalus cynoglossus

Witch flounder

ruske soomuslest

YEL(*)

Limanda ferruginea

Yellowtail flounder

süvalest

GHL(*)

Reinhardtius hippoglossoides

Greenland halibut

harilik hiidlest

HAL(*)

Hippoglossus hippoglossus

Atlantic halibut

lestlane

FLW(*)

Pseudopleuronectes americanus

Winter flounder

suvi-ebapaltus

FLS(*)

Paralichthys dentatus

Summer flounder

kammeljas

FLD(*)

Scophthalmus aquosus

Windowpane flounder

lestalised, m.n

FLX

Pleuronectiformes

Flatfishes n.e.i.

ameerika merikurat

ANG(*)

Lophius americanus

American angler

ogakuked

SRA

Prionotus spp.

Atlantic searobins

atlandi pisitursk

TOM

Microgadus tomcod

Atlantic tomcod

antimora

ANT

Antimora rostrata

Blue antimora

põhjaputassuu

WHB

Micromesistius poutassou

Blue whiting (= poutassou)

huulkalalane

CUN

Tautogolabrus adspersus

Cunner

meriluts

USK

Brosme brosme

Cusk (= tusk)

valge mere tursk

GRC

Gadus ogac

Greenland cod

sinine molva

BLI

Molva dypterygia

Blue ling

harilik molva

LIN(*)

Molva molva

Ling

merivarblane

LUM(*)

Cyclopterus lumpus

Lumpfish (= lumpsucker)

kotkaskalalane

KGF

Menticirrhus saxatilis

Northern kingfish

kerakalalane

PUF

Sphoeroides maculatus

Northern puffer

lükoodid, m.n.

ELZ

Lycodes spp.

Eelpouts n.e.i.

ameerika emakala

OPT

Zoarces americanus

Ocean pout

polaartursk

POC

Boreogadus saida

Polar cod

kalju-tömppeakala

RNG

Coryphaenoides rupestris

Roundnose grenadier

põhja-pikksaba

RHG

Macrourus berglax

Roughhead grenadier

tobiad

SAN

Ammodytes spp.

Sandeels (= sand lances)

nolguslased, m.n

SCU

Myoxocephalus spp.

Sculpins n.e.i.

põhjaskapp

SCP

Stenotomus chrysops

Scup

tautoog

TAU

Tautoga onitis

Tautog

loode-atlandi hariahven

TIL

Lopholatilus chamaeleonticeps

Tilefish

valge ameerikaluts

HKW(*)

Urophycis tenuis

White hake

merihundid, m.n

CAT(*)

Anarhichas spp.

Wolf-fishes n.e.i.

harilik merihunt

CAA(*)

Anarhichas lupus

Atlantic wolf-fish

tähniline merihunt

CAS(*)

Anarhichas minor

Spotted wolf-fish

põhjakalad, m.n

GRO

Osteichthyes

Groundfishes n.e.i.

PELAAGILISED KALAD

harilik heeringas

HER(*)

Clupea harengus

Atlantic herring

makrell

MAC(*)

Scomber scombrus

Atlantic mackerel

hall müntkala

BUT

Peprilus triacanthus

Atlantic butterfish

põhjamenhenden

MHA(*)

Brevoortia tyrannus

Atlantic menhaden

makrellhaug

SAU

Scomberesox saurus

Atlantic saury

harilik antšoa

ANB

Anchoa mitchilli

Bay anchovy

sinikala

BLU

Pomatomus saltatrix

Bluefish

hiid-hobumakrell

CVJ

Caranx hippos

Crevalle Jack

makrelltuun

FRI

Auxis thazard

Frigate tuna

kavalla-kuningmakrell

KGM

Scomberomorus cavalla

King mackerel

tähniline kuningmakrell

SSM(*)

Scomberomorus maculatus

Atlantic Spanish mackerel

purikalad

SAI

Istiophorus albicans

Sailfish

valge odanina

WHM

Tetrapturus albidus

White marlin

sinine marliin

BUM

Makaira nigricans

Blue marlin

mõõkkala

SWO

Xiphias gladius

Swordfish

pikkuim-tuun

ALB

Thunnus alalunga

Albacore tuna

atlandi pelamiid

BON

Sarda sarda

Atlantic bonito

väiketuun

LTA

Euthynnus alletteratus

Little tunny

suursilm-tuun

BET

Thunnus obesus

Bigeye tuna

harilik tuun

BFT

Thunnus thynnus

Northern bluefish tuna

vööttuun

SKJ

Katsuwonus pelamis

Skipjack tuna

kulduim-tuun

YFT

Thunnus albacares

Yellowfin tuna

makrellased, m.n

TUN

Thunnini

Tunas n.e.i.

pelaagilised luukalad, m.n

PEL

Osteichthyes

Pelagic fishes n.e.i.

MUUD LUUKALAD

hallselg-aloosa

ALE

Alosa pseudoharengus

Alewife

serioolid, m.n

AMX

Seriola spp.

Amberjacks n.e.i.

meriangerjas

COA

Conger oceanicus

American conger

ameerika angerjas

ELA

Anguilla rostrata

American eel

ameerika aloosa

SHA

Alosa sapidissima

American shad

hõbekalad, m.n

ARG

Argentina spp.

Argentines n.e.i.

krookskala

CKA

Micropogonias undulatus

Atlantic croaker

tuulehauglane

NFA

Strongylura marina

Atlantic needlefish

atlandi matšueel

THA

Opisthonema oglinum

Atlantic thread herring

silepea

ALC

Alepocephalus bairdii

Baird's slickhead

trummkala

BDM

Pogonias cromis

Black drum

tõmmu mustahven

BSB

Centropristis striata

Black sea bass

siniselg-aloosa

BBH

Alosa aestivalis

Blueback herring

moiva

CAP(*)

Mallotus villosus

Capelin

paaliad, m.n

CHR

Salvelinus spp.

Char n.e.i.

seersantkala

CBA

Rachycentron canadum

Cobia

pompaano

POM

Trachinotus carolinus

Common (= Florida) pompano

põhja-puguheeringas

SHG

Dorosoma cepedianum

Gizzard shad

urisejalased, m.n

GRX

Haemulidae

Grunts n.e.i.

hikkorialoosa

SHH

Alosa mediocris

Hickory shad

laternsabad

LAX

Notoscopelus spp.

Lanternfish

kefaallased, m.n

MUL

Mugilidae

Mullets n.e.i.

valge müntkala

HVF

Peprilus alepidotus

North Atlantic harvestfish

urisejalane

PIG

Orthopristis chrysoptera

Pigfish

meritint

SMR

Osmerus mordax

Rainbow smelt

kotkaskalalane

RDM

Sciaenops ocellatus

Red drum

merikoger

RPG

Pagrus pagrus

Red porgy

stauriid

RSC

Trachurus lathami

Rough shad

kiviahvenlane

PES

Diplectrum formosum

Sand perch

merikogerlane

SPH

Archosargus probatocephalus

Sheepshead

kotkaskalalane

SPT

Leiostomus xanthurus

Spot croaker

varjukala

SWF

Cynoscion nebulosus

Spotted weakfish

hall varjukala

STG

Cynoscion regalis

Squeteague

triipahven

STB

Morone saxatilis

Striped bass

tuurlased, m.n

STU

Acipenseridae

Sturgeons n.e.i.

atlandi tarpoon

TAR

Megalops atlanticus

Tarpon

lõhed, m.n

TRO

Salmo spp.

Trout n.e.i.

kiviahvenlased

PEW

Morone americana

White perch

limapead

ALF

Beryx spp.

Alfonsinos

harilik ogahai

DGS(*)

Squalus acanthias

Spiny (= picked) dogfish

ogahailased, m.n

DGX(*)

Squalidae

Dogfishes n.e.i.

harilik heeringahai

POR(*)

Lamna nasus

Porbeagle

ogahailised, m.n

SHX

Squaliformes

Large sharks n.e.i.

atlandi makohai

SMA

Isurus oxyrinchus

Shortfin mako shark

atlandi teravninahai

RHT

Rhizoprionodon terraenovae

Atlantic sharpnose shark

must koletishai

CFB

Centroscyllium fabricii

Black dogfish

atlandi polaarhai

GSK

Somniosus microcephalus

Boreal (Greenland) shark

hiidhai

BSK

Cetorhinus maximus

Basking shark

kanada rai

RJD

Leucoraja erinacea

Little skate

teravkoon-rai

RJL

Dipturus laevis

Barndoor skate

talirai

RJT

Leucoraja ocellata

Winter skate

ogaline rai

RJR

Amblyraja radiata

Thorny skate

pehmerai

RJS

Malacoraja senta

Smooth skate

astelsaba gröönirai

RJQ

Bathyraja spinicauda

Spinytail (spinetail) skate

arktika rai

RJG

Amblyraja hyperborea

Arctic skate

raid, m.n

SKA(*)

Raja spp.

Skates n.e.i.

luukalad, m.n

FIN

Osteichthyes

Finfishes n.e.i.

SELGROOTUD

ebakalmaar

SQL(*)

Loligo pealeii

Long-finned squid

kalmaariline

SQI(*)

Illex illecebrosus

Short-finned squid

ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n

SQU(*)

Loliginidae, Ommastrephidae

Squids n.e.i.

kaunkarplane

CLR

Ensis directus

Atlantic razor clam

harilik ebaveenuskarp

CLH

Mercenaria mercenaria

Hard clam

islandi hiilakarp

CLQ

Arctica islandica

Ocean quahog

liiva uurikkarp

CLS

Mya arenaria

Soft clam

suur valgkarp

CLB

Spisula solidissima

Surf clam

karbid, m.n

CLX

Bivalvia

Clams n.e.i.

kammkarplane

SCB

Argopecten irradians

Bay scallop

kammkarplane

SCC

Argopecten gibbus

Calico scallop

islandi ebakammkarp

ISC

Chlamys islandica

Icelandic scallop

magellani kammkarp

SCA

Placopecten magellanicus

Sea scallop

kammkarplased, m.n

SCX

Pectinidae

Scallops n.e.i.

virgiinia hiidauster

OYA

Crassostrea virginica

American cupped oyster

söödav rannakarp

MUS

Mytilus edulis

Blue mussel

tavalised tõrikodalased, m.n

WHX

Busycon spp.

Whelks n.e.i.

ranniklased, m.n

PER

Littorina spp.

Periwinkles n.e.i.

limused, m.n

MOL

Mollusca

Marine molluscs n.e.i.

taskukrabi

CRK

Cancer irroratus

Atlantic rock crab

tavaline sinikrabi

CRB

Callinectes sapidus

Blue crab

tavaline rannakrabi

CRG

Carcinus maenas

Green crab

taskukrabi

CRJ

Cancer borealis

Jonah crab

astelkrabilane

CRQ

Chionoecetes opilio

Queen crab

kümnejalaline

CRR

Geryon quinquedens

Red crab

kivikrabilane

KCT

Lithodes maja

Stone king crab

ronivähilised, m.n

CRA

Brachyura

Marine crabs n.e.i.

ameerika homaar

LBA

Homarus americanus

American lobster

harilik süvameregarneel

PRA(*)

Pandalus borealis

Northern prawn

aesop-krevett

AES

Pandalus montagui

Aesop shrimp

viburhännakud, m.n

PEN(*)

Penaeus spp.

Penaeus shrimps n.e.i.

süvameregarneelid

PAN(*)

Pandalus spp.

Pink (= pandalid) shrimps

vähid, m.n

CRU

Crustacea

Marine crustaceans n.e.i.

söödav merisiilik

URC

Strongylocentrotus spp.

Sea urchin

hulkharjasussid, m.n

WOR

Polychaeta

Marine worms n.e.i.

odasaba

HSC

Limulus polyphemus

Horsehoe crab

veeselgrootud, m.n

INV

Invertebrata

Marine invertebrates n.e.i.

MEREVETIKAD

pruunvetikad

SWB

Phaeophyceae

Brown seaweeds

punavetikad

SWR

Rhodophyceae

Red seaweeds

merevetikad, m.n

SWX

Algae

Seaweeds n.e.i.

HÜLGED

grööni hüljes

SEH

Pagophilus groenlandicus

Harp seal

põishüljes

SEZ

Cystophora cristata

Hooded seal

---

II LISA

LOODE-ATLANDI STATISTILISED PÜÜGIPIIRKONNAD, MILLE KOHTA TULEB ANDMED ESITADA

Alapiirkond 0

| | Rajoon 0 A |
| --- | --- |

Rajoon 0 A

| | Rajoon 0 B |
| --- | --- |

Rajoon 0 B

Alapiirkond 1

| | Rajoon 1 A |
| --- | --- |

Rajoon 1 A

| | Rajoon 1 B |
| --- | --- |

Rajoon 1 B

| | Rajoon 1 C |
| --- | --- |

Rajoon 1 C

| | Rajoon 1 D |
| --- | --- |

Rajoon 1 D

| | Rajoon 1 E |
| --- | --- |

Rajoon 1 E

| | Rajoon 1 F |
| --- | --- |

Rajoon 1 F

| | Rajoon 1 NK (tundmatu) |
| --- | --- |

Rajoon 1 NK (tundmatu)

Alapiirkond 2

| | Rajoon 2 G |
| --- | --- |

Rajoon 2 G

| | Rajoon 2 H |
| --- | --- |

Rajoon 2 H

| | Rajoon 2 J |
| --- | --- |

Rajoon 2 J

| | Rajoon 2 NK (tundmatu) |
| --- | --- |

Rajoon 2 NK (tundmatu)

Alapiirkond 3

| | Rajoon 3 K |
| --- | --- |

Rajoon 3 K

| | Rajoon 3 L |
| --- | --- |

Rajoon 3 L

| | Rajoon 3 M |
| --- | --- |

Rajoon 3 M

| | Rajoon 3 N |
| --- | --- |

Rajoon 3 N

| | Rajoon 3 O |
| --- | --- |

Rajoon 3 O

| | Rajoon 3 P | Alarajoon 3 P n |
| --- | --- | --- |

Rajoon 3 P

Alarajoon 3 P n

| | Alarajoon 3 P s |
| --- | --- |

Alarajoon 3 P s

| | Rajoon 3 NK (tundmatu) |
| --- | --- |

Rajoon 3 NK (tundmatu)

Alapiirkond 4

| | Rajoon 4 R |
| --- | --- |

Rajoon 4 R

| | Rajoon 4 S |
| --- | --- |

Rajoon 4 S

| | Rajoon 4 T |
| --- | --- |

Rajoon 4 T

| | Rajoon 4 V | Alarajoon 4 V n |
| --- | --- | --- |

Rajoon 4 V

Alarajoon 4 V n

| | Alarajoon 4 V s |
| --- | --- |

Alarajoon 4 V s

| | Rajoon 4 W |
| --- | --- |

Rajoon 4 W

| | Rajoon 4 X |
| --- | --- |

Rajoon 4 X

| | Rajoon 4 NK (tundmatu) |
| --- | --- |

Rajoon 4 NK (tundmatu)

Alapiirkond 5

| | Rajoon 5 Y |
| --- | --- |

Rajoon 5 Y

| | Rajoon 5 Z | Alarajoon 5 Z e |
| --- | --- | --- |

Rajoon 5 Z

Alarajoon 5 Z e

| | Alaüksus 5 Z c |
| --- | --- |

Alaüksus 5 Z c

| | Alaüksus 5 Z u |
| --- | --- |

Alaüksus 5 Z u

| | Alarajoon 5 Z w |
| --- | --- |

Alarajoon 5 Z w

| | Rajoon 5 NK (tundmatu) |
| --- | --- |

Rajoon 5 NK (tundmatu)

Alapiirkond 6

| | Rajoon 6 A |
| --- | --- |

Rajoon 6 A

| | Rajoon 6 B |
| --- | --- |

Rajoon 6 B

| | Rajoon 6 C |
| --- | --- |

Rajoon 6 C

| | Rajoon 6 D |
| --- | --- |

Rajoon 6 D

| | Rajoon 6 E |
| --- | --- |

Rajoon 6 E

| | Rajoon 6 F |
| --- | --- |

Rajoon 6 F

| | Rajoon 6 G |
| --- | --- |

Rajoon 6 G

| | Rajoon 6 H |
| --- | --- |

Rajoon 6 H

| | Rajoon 6 NK (tundmatu) |
| --- | --- |

Rajoon 6 NK (tundmatu)

Loode-Atlandi statistilised püügipiirkonnad

Image

---

III LISA

LOODE-ATLANDI KALASTUSSTATISTIKAS JA KALANDUSALASTES ÕIGUSAKTIDES KASUTATAVATE NAFO ALAPIIRKONDADE JA RAJOONIDE KIRJELDUS

Loode-Atlandi kalastusorganisatsiooni konventsiooni XX artiklis sätestatud teaduslikud ja statistilised alapiirkonnad, rajoonid ja alarajoonid on järgmised:

Alapiirkond 0

See osa NAFO konventsiooni alast piirneb lõunas joonega, mis ulatub punktist 61o00′ põhjalaiust ja 65o00′ läänepikkust otse ida suunas punktini 61o00′ põhjalaiust ja 59o00′ läänepikkust, sealt kagu suunas piki loksodroomi punktini 60o12′ põhjalaiust ja 57o13′ läänepikkust; seejärel piirneb ala idas geodeetiliste joontega, mis ühendab järgmisi punkte:

| Punkti nr | Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 1 | 60o12'0 | 57o13'0 |
| 2 | 61o00'0 | 57o13'1 |
| 3 | 62o00'5 | 57o21'1 |
| 4 | 62o02'3 | 57o21'8 |
| 5 | 62o03'5 | 57o22'2 |
| 6 | 62o11'5 | 57o25'4 |
| 7 | 62o47'2 | 57o41'0 |
| 8 | 63o22'8 | 57o57'4 |
| 9 | 63o28'6 | 57o59'7 |
| 10 | 63o35'0 | 58o02'0 |
| 11 | 63o37'2 | 58o01'2 |
| 12 | 63o44'1 | 57o58'8 |
| 13 | 63o50'1 | 57o57'2 |
| 14 | 63o52'6 | 57o56'6 |
| 15 | 63o57'4 | 57o53'5 |
| 16 | 64o04'3 | 57o49'1 |
| 17 | 64o12'2 | 57o48'2 |
| 18 | 65o06'0 | 57o44'1 |
| 19 | 65o08'9 | 57o43'9 |
| 20 | 65o11'6 | 57o44'4 |
| 21 | 65o14'5 | 57o45'1 |
| 22 | 65o18'1 | 57o45'8 |
| 23 | 65o23'3 | 57o44'9 |
| 24 | 65o34'8 | 57o42'3 |
| 25 | 65o37'7 | 57o41'9 |
| 26 | 65o50'9 | 57o40'7 |
| 27 | 65o51'7 | 57o40'6 |
| 28 | 65o57'6 | 57o40'1 |
| 29 | 66o03'5 | 57o39'6 |
| 30 | 66o12'9 | 57o38'2 |
| 31 | 66o18'8 | 57o37'8 |
| 32 | 66o24'6 | 57o37'8 |
| 33 | 66o30'3 | 57o38'3 |
| 34 | 66o36'1 | 57o39'2 |
| 35 | 66o37'9 | 57o39'6 |
| 36 | 66o41'8 | 57o40'6 |
| 37 | 66o49'5 | 57o43'0 |
| 38 | 67o21'6 | 57o52'7 |
| 39 | 67o27'3 | 57o54'9 |
| 40 | 67o28'3 | 57o55'3 |
| 41 | 67o29'1 | 57o56'1 |
| 42 | 67o30'7 | 57o57'8 |
| 43 | 67o35'3 | 58o02'2 |
| 44 | 67o39'7 | 58o06'2 |
| 45 | 67o44'2 | 58o09'9 |
| 46 | 67o56'9 | 58o19'8 |
| 47 | 68o01'8 | 58o23'3 |
| 48 | 68o04'3 | 58o25'0 |
| 49 | 68o06'8 | 58o26'7 |
| 50 | 68o07'5 | 58o27'2 |
| 51 | 68o16'1 | 58o34'1 |
| 52 | 68o21'7 | 58o39'0 |
| 53 | 68o25'3 | 58o42'4 |
| 54 | 68o32'9 | 59o01'8 |
| 55 | 68o34'0 | 59o04'6 |
| 56 | 68o37'9 | 59o14'3 |
| 57 | 68o38'0 | 59o14'6 |
| 58 | 68o56'8 | 60o02'4 |
| 59 | 69o00'8 | 60o09'0 |
| 60 | 69o06'8 | 60o18'5 |
| 61 | 69o10'3 | 60o23'8 |
| 62 | 69o12'8 | 60o27'5 |
| 63 | 69o29'4 | 60o51'6 |
| 64 | 69o49'8 | 60o58'2 |
| 65 | 69o55'3 | 60o59'6 |
| 66 | 69o55'8 | 61o00'0 |
| 67 | 70o01'6 | 61o04'2 |
| 68 | 70o07'5 | 61o08'1 |
| 69 | 70o08'8 | 61o08'8 |
| 70 | 70o13'4 | 61o10'6 |
| 71 | 70o33'1 | 61o17'4 |
| 72 | 70o35'6 | 61o20'6 |
| 73 | 70o48'2 | 61o37'9 |
| 74 | 70o51'8 | 61o42'7 |
| 75 | 71o12'1 | 62o09'1 |
| 76 | 71o18'9 | 62o17'5 |
| 77 | 71o25'9 | 62o25'5 |
| 78 | 71o29'4 | 62o29'3 |
| 79 | 71o31'8 | 62o32'0 |
| 80 | 71o32'9 | 62o33'5 |
| 81 | 71o44'7 | 62o49'6 |
| 82 | 71o47'3 | 62o53'1 |
| 83 | 71o52'9 | 63o03'9 |
| 84 | 72o01'7 | 63o21'1 |
| 85 | 72o06'4 | 63o30'9 |
| 86 | 72o11'0 | 63o41'0 |
| 87 | 72o24'8 | 64o13'2 |
| 88 | 72o30'5 | 64o26'1 |
| 89 | 72o36'3 | 64o38'8 |
| 90 | 72o43'7 | 64o54'3 |
| 91 | 72o45'7 | 64o58'4 |
| 92 | 72o47'7 | 65o00'9 |
| 93 | 72o50'8 | 65o07'6 |
| 94 | 73o18'5 | 66o08'3 |
| 95 | 73o25'9 | 66o25'3 |
| 96 | 73o31'1 | 67o15'1 |
| 97 | 73o36'5 | 68o05'5 |
| 98 | 73o37'9 | 68o12'3 |
| 99 | 73o41'7 | 68o29'4 |
| 100 | 73o46'1 | 68o48'5 |
| 101 | 73o46'7 | 68o51'1 |
| 102 | 73o52'3 | 69o11'3 |
| 103 | 73o57'6 | 69o31'5 |
| 104 | 74o02'2 | 69o50'3 |
| 105 | 74o02'6 | 69o52'0 |
| 106 | 74o06'1 | 70o06'6 |
| 107 | 74o07'5 | 70o12'5 |
| 108 | 74o10'0 | 70o23'1 |
| 109 | 74o12'5 | 70o33'7 |
| 110 | 74o24'0 | 71o25'7 |
| 111 | 74o28'6 | 71o45'8 |
| 112 | 74o44'2 | 72o53'0 |
| 113 | 74o50'6 | 73o02'8 |
| 114 | 75o00'0 | 73o16'3 |
| 115 | 75o05' | 73o30' |

Punkti nr

Laiuskraad

Pikkuskraad

1

60o12'0

57o13'0

2

61o00'0

57o13'1

3

62o00'5

57o21'1

4

62o02'3

57o21'8

5

62o03'5

57o22'2

6

62o11'5

57o25'4

7

62o47'2

57o41'0

8

63o22'8

57o57'4

9

63o28'6

57o59'7

10

63o35'0

58o02'0

11

63o37'2

58o01'2

12

63o44'1

57o58'8

13

63o50'1

57o57'2

14

63o52'6

57o56'6

15

63o57'4

57o53'5

16

64o04'3

57o49'1

17

64o12'2

57o48'2

18

65o06'0

57o44'1

19

65o08'9

57o43'9

20

65o11'6

57o44'4

21

65o14'5

57o45'1

22

65o18'1

57o45'8

23

65o23'3

57o44'9

24

65o34'8

57o42'3

25

65o37'7

57o41'9

26

65o50'9

57o40'7

27

65o51'7

57o40'6

28

65o57'6

57o40'1

29

66o03'5

57o39'6

30

66o12'9

57o38'2

31

66o18'8

57o37'8

32

66o24'6

57o37'8

33

66o30'3

57o38'3

34

66o36'1

57o39'2

35

66o37'9

57o39'6

36

66o41'8

57o40'6

37

66o49'5

57o43'0

38

67o21'6

57o52'7

39

67o27'3

57o54'9

40

67o28'3

57o55'3

41

67o29'1

57o56'1

42

67o30'7

57o57'8

43

67o35'3

58o02'2

44

67o39'7

58o06'2

45

67o44'2

58o09'9

46

67o56'9

58o19'8

47

68o01'8

58o23'3

48

68o04'3

58o25'0

49

68o06'8

58o26'7

50

68o07'5

58o27'2

51

68o16'1

58o34'1

52

68o21'7

58o39'0

53

68o25'3

58o42'4

54

68o32'9

59o01'8

55

68o34'0

59o04'6

56

68o37'9

59o14'3

57

68o38'0

59o14'6

58

68o56'8

60o02'4

59

69o00'8

60o09'0

60

69o06'8

60o18'5

61

69o10'3

60o23'8

62

69o12'8

60o27'5

63

69o29'4

60o51'6

64

69o49'8

60o58'2

65

69o55'3

60o59'6

66

69o55'8

61o00'0

67

70o01'6

61o04'2

68

70o07'5

61o08'1

69

70o08'8

61o08'8

70

70o13'4

61o10'6

71

70o33'1

61o17'4

72

70o35'6

61o20'6

73

70o48'2

61o37'9

74

70o51'8

61o42'7

75

71o12'1

62o09'1

76

71o18'9

62o17'5

77

71o25'9

62o25'5

78

71o29'4

62o29'3

79

71o31'8

62o32'0

80

71o32'9

62o33'5

81

71o44'7

62o49'6

82

71o47'3

62o53'1

83

71o52'9

63o03'9

84

72o01'7

63o21'1

85

72o06'4

63o30'9

86

72o11'0

63o41'0

87

72o24'8

64o13'2

88

72o30'5

64o26'1

89

72o36'3

64o38'8

90

72o43'7

64o54'3

91

72o45'7

64o58'4

92

72o47'7

65o00'9

93

72o50'8

65o07'6

94

73o18'5

66o08'3

95

73o25'9

66o25'3

96

73o31'1

67o15'1

97

73o36'5

68o05'5

98

73o37'9

68o12'3

99

73o41'7

68o29'4

100

73o46'1

68o48'5

101

73o46'7

68o51'1

102

73o52'3

69o11'3

103

73o57'6

69o31'5

104

74o02'2

69o50'3

105

74o02'6

69o52'0

106

74o06'1

70o06'6

107

74o07'5

70o12'5

108

74o10'0

70o23'1

109

74o12'5

70o33'7

110

74o24'0

71o25'7

111

74o28'6

71o45'8

112

74o44'2

72o53'0

113

74o50'6

73o02'8

114

75o00'0

73o16'3

115

75o05'

73o30'

ja sealt ulatub otse põhja suunas paralleelini 78o10′ põhjalaiust; läänes piirneb joonega, mis algab punktist 61o00′ põhjalaiust ja 65o00′ läänepikkust ning ulatub loode suunas piki loksodroomi East Bluffini Baffini saare rannikul (61o55′ põhjalaiust ja 66o20′ läänepikkust) ning sealt edasi põhja suunas piki Baffini, Byloti, Devoni ja Ellesmere'i saare rannikut ja mööda meridiaani 80o läänepikkust nende saarte vetes kuni punktini 78o10′ põhjalaiust; põhjas piirneb paralleeliga 78o10′ põhjalaiust.

Alapiirkond 0 koosneb kahest rajoonist

Rajoon 0A

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 66o15′ põhjalaiust põhja pool.

Rajoon 0B

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 66o15′ põhjalaiust lõuna pool.

Alapiirkond 1

Konventsiooniala osa, mis asub alapiirkonnast 0 idas ning põhja ja ida pool loksodroomi, mis ühendab punkti 60o12′ põhjalaiust ja 57o13′ läänepikkust punktiga 52o15′ põhjalaiust ja 42o00′ läänepikkust.

Alapiirkond 1 koosneb kuuest rajoonist

Rajoon 1A

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 68o50′ põhjalaiust põhja pool (Christianshaab).

Rajoon 1B

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 66o15′ põhjalaiust (viis meremiili Umanarsugssuakist põhja pool) ja paralleeli 68o50′ põhjalaiust (Christianshaab) vahel.

Rajoon 1C

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 64o15′ põhjalaiust (neli meremiili Godthaabist põhja pool) ja paralleeli 66o15′ põhjalaiust (viis meremiili Umanarsugssuakist põhja pool) vahel.

Rajoon 1D

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 62o30′ põhjalaiust (Frederikshaab Glacier) ja paralleeli 64o15′ põhjalaiust (neli meremiili Godthaabist põhja pool) vahel.

Rajoon 1E

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 60o45′ põhjalaiust (Cape Desolation) ja paralleeli 62o30′ põhjalaiust (Frederikshaab Glacier) vahel.

Rajoon 1F

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 60o45′ põhjalaiust lõuna pool (Cape Desolation).

Alapiirkond 2

Konventsiooniala osa, mis asub Hudson Strait‘i piirkonnas meridiaanist 64o30′ läänepikkust idas, alapiirkonnast 0 lõuna pool, alapiirkonnast 1 lõuna ja lääne pool ning paralleelist 52o15′ põhjalaiust põhja pool.

Alapiirkond 2 koosneb kolmest rajoonist

Rajoon 2G

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 57o40′ põhjalaiust põhja pool (Cape Mugford).

Rajoon 2H

Alapiirkonna osa, mis asub paralleeli 55o20′ põhjalaiust (Hopedale) ja paralleeli 57o40′ põhjalaiust (Cape Mugford) vahel.

Rajoon 2J

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 55o20′ põhjalaiust lõuna pool (Hopedale).

Alapiirkond 3

Konventsiooniala osa, mis asub paralleelist 52o15′ põhjalaiust lõuna pool ja ida pool joonest, mis ulatub Newfoundlandi põhjarannikul asuvast Cape Bauldist otse põhja punktini 52o15′ põhjalaiust; see alapiirkond asub paralleelist 39o00′ põhjalaiust põhja pool, ida ja põhja pool loksodroomi, mis algab punktist 39o00′ põhjalaiust ja 50o00′ läänepikkust, ulatub loode suunas läbi punkti 43o30′ põhjalaiust ja 55o00′ läänepikkust punktini 47o50′ põhjalaiust ja 60o00′ läänepikkust, kuni ristub sirgjoonega, mis ühendab Cape Rayd Newfoundlandi ranniku punktis 47o37,0′ põhjalaiust ja 59o18,0′ läänepikkust Cape Northiga punktis 47o02,0′ põhjalaiust ja 60o25,0′ läänepikkust Cape Bretoni saarel; sealt kirde suunas piki nimetatud joont Cape Rayni punktis 47o37,0′ põhjalaiust ja 59o18,0′ läänepikkust.

Alapiirkond 3 koosneb kuuest rajoonist

Rajoon 3K

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 49o15′ põhjalaiust põhja pool (Cape Freels, Newfoundland).

Rajoon 3L

Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikul Cape Freelsist kuni Cape St. Maryni ulatuva joone ja joone vahel, mis ulatub Cape Freelsist otse itta meridiaanini 46o30′ läänepikkust, ulatudes sealt otse lõunasse paralleelini 46o00′ põhjalaiust, sealt otse läände meridiaanini 54o30′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi Newfoundlandis asuva Cape St. Maryni.

Rajoon 3M

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 49o15′ põhjalaiust lõuna pool ja meridiaanist 46o30′ läänepikkust ida pool.

Rajoon 3N

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 46o00′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanide 46o30′ läänepikkust ja 51o00′ läänepikkust vahel.

Rajoon 3O

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 46o00′ põhjalaiust lõuna pool ning meridiaanide 51o00′ läänepikkust ja 54o30′ läänepikkust vahel.

Rajoon 3P

Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikust lõuna pool ja lääne pool joont, mis ulatub Newfoundlandil asuvast Cape St. Maryst punktini 46o00′ põhjalaiust ja 54o30′ läänepikkust ning sealt edasi otse lõunasse alapiirkonna piirini.

Rajoon 3P jaguneb kaheks alarajooniks:

loodealarajoon 3Pn on rajooni 3P see osa, mis asub loode pool joont, mis ulatub punktist 47o30,7′ põhjalaiust ja 57o43,2′ läänepikkust ligikaudu edelasse punktini 46o50,7′ põhjalaiust ja 58o49,0′ läänepikkust;

kagualarajoon 3Ps on rajooni 3P see osa, mis asub kagu pool alarajooni 3Pn puhul määratletud joonest.

Alapiirkond 4

Konventsiooniala osa, mis asub paralleelist 39o00′ põhjalaiust põhja pool, alapiirkonnast 3 lääne pool ja järgmisest joonest ida pool:

see joon algab Ameerika Ühendriikide ja Kanada vahelise riigipiiri lõpust Grand Manani väinas punktis 44o46′35,346" põhjalaiust ja 66o54′11,253" läänepikkust; kulgeb sealt otse lõuna suunas paralleelini 43o50′ põhjalaiust; sealt otse läände meridiaanini 67o24′27,24" läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont edela suunas punktini 42o53′14" põhjalaiust ja 67o44′35" läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont kagu suunas punktini 42o31′08" põhjalaiust ja 67o28′05" läänepikkust; sealt piki geodeetilist joont punktini 42o20′ põhjalaiust ja 67o18′13,15" läänepikkust;

sealt otse itta punktini 66o00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 42o00′ põhjalaiust ja 65o40′ läänepikkust ning edasi otse lõunasse paralleelini 39o00′ põhjalaiust.

Alapiirkond 4 koosneb kuuest rajoonist

Rajoon 4R

Alapiirkonna osa, mis asub Newfoundlandi rannikul Cape Bauldist kuni Cape Rayni ulatuva joone ja järgmise joone vahel: see joon algab Cape Bauldist, kulgeb sealt otse põhja suunas paralleelini 52o15′ põhjalaiust, sealt otse läände Labradori rannikuni, sealt piki Labradori rannikut Labradori-Quebeci piiri lõpp-punktini, sealt piki loksodroomi edela suunas punktini 49o25′ põhjalaiust ja 60o00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse punktini 47o50′ põhjalaiust ja 60o00′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini, kus alapiirkonna 3 piir ristub Nova Scotias asuvat Cape Northi ja Newfoundlandil asuvat Cape Rayd ühendava sirgjoonega, ning sealt Newfoundlandil asuva Cape Rayni.

Rajoon 4S

Alapiirkonna osa, mis asub Quebeci lõunarannikul Labradori-Quebeci piiri lõpp-punktist Pte. des Montsi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: see algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49o25′ põhjalaiust ja 64o40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi ida ja kagu suunas punktini 47o50′ põhjalaiust ja 60o00′ läänepikkust, sealt otse põhja punktini 49o25′ põhjalaiust ja 60o00′ läänepikkust ning edasi piki loksodroomi kirde suunas Labradori-Quebeci piiri lõpp-punktini.

Rajoon 4T

Alapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Pte. de Montsini ulatuva Nova Scotia, New Brunswicki ja Quebeci ranniku ning järgmise joone vahel: see joon algab Pte. des Montsis, kulgeb sealt otse itta punktini 49o25′ põhjalaiust ja 64o40′ läänepikkust, sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 47o50′ põhjalaiust ja 60o00′ läänepikkust ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotias asuva Cape Northini.

Rajoon 4V

Alapiirkonna osa, mis asub Cape Northist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: see joon algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45o40′ põhjalaiust ja 60o00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60o00′ läänepikkust paralleelini 44o10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59o00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39o00′ põhjalaiust, sealt otse itta punktini, kus alapiirkondade 3 ja 4 vaheline piir ristub paralleeliga 39o00′ põhjalaiust, sealt piki alapiirkondade 3 ja 4 vahelist piiri ja joont, mis ulatub loode suunas punktini 47o50′ põhjalaiust ja 60o00′ läänepikkust, ning sealt piki loksodroomi lõuna suunas Nova Scotial asuva Cape Northini.

Rajoon 4V jaguneb kaheks alarajooniks:

Põhjaalarajoon 4Vn on rajooni 4V see osa, mis asub paralleelist 45o40′ põhjalaiust põhja pool;

lõunaalarajoon 4Vs on rajooni 4V see osa, mis asub paralleelist 45o40′ põhjalaiust lõuna pool.

Rajoon 4W

Alapiirkonna osa, mis asub Halifaxist kuni Fourchuni ulatuva Nova Scotia ranniku ja järgmise joone vahel: see joon algab Fourchus, kulgeb sealt piki loksodroomi ida suunas punktini 45o40′ põhjalaiust ja 60o00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse piki meridiaani 60o00′ läänepikkust paralleelini 44o10′ põhjalaiust, sealt otse itta meridiaanini 59o00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39o00′ põhjalaiust, sealt otse läände meridiaanini 63o20′ läänepikkust, sealt otse põhja suunas samal meridiaanil asuva punktini 44o20′ põhjalaiust ning edasi piki loksodroomi loode suunas Nova Scotial asuva Halifaxini.

Rajoon 4X

Alapiirkonna osa, mis asub alapiirkonna 4 läänepiiri ning New Brunswicki ja Nova Scotia ranniku vahel, ning New Brunswicki ja Maine'i vahelisest piirist Halifaxi ulatuva joone ja järgmise joone vahel: see joon algab Halifaxist, kulgeb sealt piki loksodroomi kagu suunas punktini 44o20′ põhjalaiust ja 63o20′ läänepikkust, sealt otse lõunasse paralleelini 39o00′ põhjalaiust ning edasi otse läände meridiaanini 65o40′ läänepikkust.

Alapiirkond 5

Konventsiooniala osa, mis asub alapiirkonna 4 piirist lääne pool, paralleelist 39o00′ põhjalaiust põhja pool ja meridiaanist 71o40′ läänepikkust ida pool.

Alapiirkond 5 koosneb kahest rajoonist

Rajoon 5Y

Alapiirkonna osa, mis asub Maine‘i, New Hampshire‘i ja Massachusettsi ranniku, (Maine‘i ja New Brunswicki vahelisest piirist punktini 70o00′ läänepikkust Cape Codis – ligikaudu 42o põhjalaiust) ja järgmise joone vahel: see joon algab Cape Codil asuvas punktis 70o läänepikkust (ligikaudu 42o põhjalaiust), kulgeb sealt otse põhja punktini 42o20′ põhjalaiust, sealt otse itta alapiirkondade 4 ja 5 piiril asuva punktini 67o18′13,15" läänepikkust ning edasi piki nimetatud piiri Kanada ja Ameerika Ühendriikide piirini.

Rajoon 5Z

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 5 Y lõuna ja ida pool.

Rajoon 5Z jaguneb kaheks alarajooniks: idaalarajooniks ja läänealarajooniks, mida määratletakse järgmiselt:

idaalarajoon 5Ze on rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70o00′ läänepikkust ida pool;

alarajoon 5Ze jaguneb kaheks alaüksuseks (1):

5Zu (Ameerika Ühendriikide akvatoorium) on alarajooni 5Ze see osa, mis asub lääne pool geodeetilisi jooni, mis ühendavad järgmiste koordinaatidega punkte:

| Põhjalaius | Läänepikkus |
| --- | --- |
| A | 44o11'12" | 67o16'46" |
| B | 42o53'14" | 67o44'35" |
| C | 42o31'08" | 67o28'05" |
| D | 40o27'05" | 65o41'59". |

Põhjalaius

Läänepikkus

A

44o11'12"

67o16'46"

B

42o53'14"

67o44'35"

C

42o31'08"

67o28'05"

D

40o27'05"

65o41'59".

5Zc (Kanada akvatoorium) on alarajooni 5Ze see osa, mis asub eespool nimetatud geodeetilistest joontest ida pool;

läänealarajoon 5Zw on rajooni 5Z see osa, mis asub meridiaanist 70o00′ läänepikkust lääne pool.

Alapiirkond 6

Konventsiooniala osa, mis piirneb joonega, mis algab punktist 71o40′ läänepikkust Rhode Islandil, kulgeb sealt otse lõunasse punktini 39o00′ põhjalaiust, sealt edasi otse itta punktini 42o00′ läänepikkust, sealt otse lõunasse punktini 35o00′ põhjalaiust, sealt otse läände Põhja-Ameerika rannikuni, sealt põhja suunas piki Põhja-Ameerika rannikut punktini 71o40′ läänepikkust Rhode Islandil.

Alapiirkond 6 koosneb kaheksast rajoonist

Rajoon 6A

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 39o00′ põhjalaiust põhja pool ja alapiirkonnast 5 lääne pool.

Rajoon 6B

Alapiirkonna osa, mis asub paralleelist 70o00′ läänepikkust lääne pool, paralleelist 39o00′ põhjalaiust lõuna pool ning põhja ja lääne pool joont, mis kulgeb lääne suunas piki paralleeli 37o00′ põhjalaiust läänepikkuseni 76o00′ ning sealt edasi otse lõunasse Virginias asuva Cape Henryni.

Rajoon 6C

Alapiirkonna osa, mis asub läänepikkusest 70o00′ lääne pool ja rajoonist 6B lõuna pool.

Rajoon 6D

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonidest 6B ja 6C ida pool ja läänepikkusest 65o00′ lääne pool.

Rajoon 6E

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6D ida pool ja läänepikkusest 65o00′ lääne pool.

Rajoon 6F

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6E ida pool ja läänepikkusest 55o00′ lääne pool.

Rajoon 6G

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6F ida pool ja läänepikkusest 50o00′ lääne pool.

Rajoon 6H

Alapiirkonna osa, mis asub rajoonist 6G ida pool ja läänepikkusest 42o00′ lääne pool.

---

(1)  Nimetatud kaht alaüksust ei ole märgitud NAFO konventsiooni kuuendas trükis (mai 2000). NAFO üldnõukogu kinnitas need NAFO teadusnõukogu ettepanekul vastavalt NAFO konventsiooni XX artikli lõikele 2.

---

IV LISA

PÜÜGIANDMETE ESITAMISEL KASUTATAVAD MÕISTED JA KOODID

A)   PÜÜGIVAHENDITE JA KALALAEVADE KATEGOORIATE LOETELU

(kooskõlas rahvusvahelise püügivahendite statistilise standardklassifikatsiooniga (ISSCFG))

| Kategooria | Lühend |
| --- | --- |
| Traalid | |
| Põhjatraalid | |
| — | piimtraalid |

Kategooria

Lühend

Traalid

Põhjatraalid

—

piimtraalid

TBB

| — | traallaudadega põhjatraalid (poordist või ahtrist) |
| --- | --- |

—

traallaudadega põhjatraalid (poordist või ahtrist)

OTB

| — | traallaudadega põhjatraalid (poordist) |
| --- | --- |

—

traallaudadega põhjatraalid (poordist)

OTB 1

| — | traallaudadega põhjatraalid (ahtrist) |
| --- | --- |

—

traallaudadega põhjatraalid (ahtrist)

OTB2

| — | paaristraalid (kaks laeva) |
| --- | --- |

—

paaristraalid (kaks laeva)

PTB

| — | krevetitraalid |
| --- | --- |

—

krevetitraalid

TBS

| — | merevähitraalid |
| --- | --- |

—

merevähitraalid

TBN

| — | põhjatraalid (määratlemata) |
| --- | --- |

—

põhjatraalid (määratlemata)

TB

Pelaagilised traalid

| — | traallaudadega põhjatraalid (poordist või ahtrist) |
| --- | --- |

—

traallaudadega põhjatraalid (poordist või ahtrist)

OTM

| — | traallaudadega põhjatraalid (poordist) |
| --- | --- |

—

traallaudadega põhjatraalid (poordist)

OTM1

| — | traallaudadega põhjatraalid (ahtrist) |
| --- | --- |

—

traallaudadega põhjatraalid (ahtrist)

OTM2

| — | paaristraalid (kaks laeva) |
| --- | --- |

—

paaristraalid (kaks laeva)

PTM

| — | krevetitraalid |
| --- | --- |

—

krevetitraalid

TMS

| — | pelaagilised traalid (määratlemata) |
| --- | --- |

—

pelaagilised traalid (määratlemata)

TM

Kaksiktraal

OTS

Traallaudadega kaksiktraalid

OTT

Paaristraalid (kaks laeva) (määratlemata)

PT

Traallaudadega traalid (määratlemata)

OT

Muud traalid (määratlemata)

TX

Noodad

Kaldanoodad

SB

Paadi- või laevanoodad

SV

| — | ankurdatud põhjanoodad |
| --- | --- |

—

ankurdatud põhjanoodad

SDN

| — | ankurdamata põhjanoodad |
| --- | --- |

—

ankurdamata põhjanoodad

SSC

| — | kaksiknoodad (kaks laeva) |
| --- | --- |

—

kaksiknoodad (kaks laeva)

SPR

Noodad (määratlemata)

SX

Haardnoodad

Kokkuveotrossidega (seinnoot)

PS

| — | mida kasutab üks laev |
| --- | --- |

—

mida kasutab üks laev

PS1

| — | mida kasutavad kaks laeva |
| --- | --- |

—

mida kasutavad kaks laeva

PS2

Ilma kokkuveotrossideta (avamerenoot)

LA

Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud)

Seisevvõrk (ankurdatud)

GNS

Triiviv nakkevõrk

GND

Haard-nakkevõrk

GNC

Seisevvõrk (vaiadel)

GNF

Abarad

GTR

Kombineeritud nakkevõrgud-abarad

GTN

Nakkevõrgud (lõpus- ja takervõrgud) (määratlemata)

GEN

Nakkevõrgud (määratlemata)

GN

Õnged ja jadad

Põhjaõngejada

LLS

Triivõngejada

LLD

Õngejadad (määratlemata)

LL

Ridvata ja ridvaga õnged (käsitsi kasutatavad)

LHP

Ridvata ja ridvaga õnged (mehhaniseeritud)

LTM

Veoõnged

LTL

Õnged ja jadad (määratlemata)

LX

Lõkspüünised

Seisevnoodad

FPN

Kaetud lõksud

FPO

Mõrrad

FYK

Piirded, tarad, ülevoolupaisud jne

FWR

Koonuslõksud

FSN

Õõtsevõrgud

FAR

Lõkspüünised (määratlemata)

FIX

Pealtheidetavad püünised

Viskevõrgud

FCN

Pealtheidetavad püünised (määratlemata)

FG

Tragid

Paaditragi

DRB

Käsitragi

DRH

Haarde- ja torkevahendid

Harpuun

HAR

Tõstevõrgud

Portatiivsed tõstevõrgud

LNP

Paadist kasutatavad tõstevõrgud

LNB

Kaldalt kasutatavad statsionaarsed tõstevõrgud

LNS

Tõstevõrgud (määratlemata)

LN

Saagikäsitsemismasinad

Pumbad

HMP

Mehhaniseeritud tragid

HMD

Saagikäsitsemismasinad (määratlemata)

HMX

Muud püügivahendid

MIS

Tundmatud püügivahendid

NK

B)   PÜÜGIKOORMUSÜHIKUTE MÄÄRATLUSED PÜÜGIVAHENDITE KATEGOORIATE JÄRGI

Püügikoormuse andmed esitatakse võimaluse korral kolmel tasemel.

A-kategooria

| Püügivahend | Püügikoormusühik | Mõisted |
| --- | --- | --- |
| Haardnoodad (seinnoodad) | Püügivahendi kasutamiskordade arv | Arv, mitu korda püügivahendit on kasutatud, olenemata asjaolust, kas saaki saadi. See meede on asjakohane, kui kalaparve suurus ja tihedus on seotud kalavarude rohkusega või kui püügivahendi kasutamine on juhuslikku laadi |
| Kaldanoodad | Püügivahendi kasutamiskordade arv | Arv, mitu korda püügivahendit on kasutatud, olenemata asjaolust, kas saaki saadi |
| Paadinoodad | Kalastatud tundide arv | Arv, mitu korda noota on kasutatud, korrutatuna püügiaja keskmise pikkusega |
| Traalid | Tundide arv | Tundide arv, mille jooksul traal oli kalapüügiks vees (pelaagiline traal) või põhjas (põhjatraal) |
| Paaditragid | Kalastatud tundide arv | Tundide arv, mille jooksul tragi oli kalapüügiks põhjas |
| Nakkevõrgud (seisev- või triivvõrgud) | Püügikoormuse ühikute arv | Võrkude pikkus väljendatuna 100 meetristes ühikutes, korrutatuna kasutuskordade arvuga (= teatava aja jooksul kasutatud võrkude kogupikkus meetrites jagatuna 100ga) |
| Seisevvõrgud | Püügikoormuse ühikute arv | Võrkude pikkus väljendatuna 100 meetristes ühikutes, korrutatuna loomuste arvuga |
| Lõkspüünis (katmata seisevnoodad) | Püügikoormuse ühikute arv | Kalastuspäevade arv korrutatuna loomuste arvuga |
| Kaetud lõksud ja mõrrad | Püügikoormuse ühikute arv | Tõstete arv korrutatuna ühikute arvuga (= teataval ajavahemikul püütud ühikute arv) |
| Õngejadad (seisev- või triivjadad) | Õngekonksud tuhandetes | Teataval ajavahemikul kalastamiseks kasutatud õngekonksude arv jagatuna 1 000ga |
| Õnged (ridvaga õnged, vedelid, rullõnged) | Õngitsemispäevade arv | Teataval ajavahemikul kasutatud õngede arv |
| Harpuunid | | (Märkida ainult püügikoormuse tasemed B ja C) |

Püügivahend

Püügikoormusühik

Mõisted

Haardnoodad (seinnoodad)

Püügivahendi kasutamiskordade arv

Arv, mitu korda püügivahendit on kasutatud, olenemata asjaolust, kas saaki saadi. See meede on asjakohane, kui kalaparve suurus ja tihedus on seotud kalavarude rohkusega või kui püügivahendi kasutamine on juhuslikku laadi

Kaldanoodad

Püügivahendi kasutamiskordade arv

Arv, mitu korda püügivahendit on kasutatud, olenemata asjaolust, kas saaki saadi

Paadinoodad

Kalastatud tundide arv

Arv, mitu korda noota on kasutatud, korrutatuna püügiaja keskmise pikkusega

Traalid

Tundide arv

Tundide arv, mille jooksul traal oli kalapüügiks vees (pelaagiline traal) või põhjas (põhjatraal)

Paaditragid

Kalastatud tundide arv

Tundide arv, mille jooksul tragi oli kalapüügiks põhjas

Nakkevõrgud (seisev- või triivvõrgud)

Püügikoormuse ühikute arv

Võrkude pikkus väljendatuna 100 meetristes ühikutes, korrutatuna kasutuskordade arvuga (= teatava aja jooksul kasutatud võrkude kogupikkus meetrites jagatuna 100ga)

Seisevvõrgud

Püügikoormuse ühikute arv

Võrkude pikkus väljendatuna 100 meetristes ühikutes, korrutatuna loomuste arvuga

Lõkspüünis (katmata seisevnoodad)

Püügikoormuse ühikute arv

Kalastuspäevade arv korrutatuna loomuste arvuga

Kaetud lõksud ja mõrrad

Püügikoormuse ühikute arv

Tõstete arv korrutatuna ühikute arvuga (= teataval ajavahemikul püütud ühikute arv)

Õngejadad (seisev- või triivjadad)

Õngekonksud tuhandetes

Teataval ajavahemikul kalastamiseks kasutatud õngekonksude arv jagatuna 1 000ga

Õnged (ridvaga õnged, vedelid, rullõnged)

Õngitsemispäevade arv

Teataval ajavahemikul kasutatud õngede arv

Harpuunid

(Märkida ainult püügikoormuse tasemed B ja C)

B-kategooria

Kalastuspäevade arv: päevade arv, mil toimus kalapüük. Kui püügi olulise osa saagi otsimine tuleks kalastuspäevade alla märkida päevade arv, mil tegeldi otsimisega, kuid ei kalastatud.

C-kategooria

Kaldapäevade arv: peale kalastuspäevade ja otsimisele kulunud päevade tuleb märkida ka kõikide ülejäänud päevade arv, mil laev oli püügikohas.

Arvestatud püügikoormusprotsent (proportsionaalselt jaotatud püügikoormus)

Kuna kogusaagi püügikoormusühikud ei pruugi kättesaadavad olla, tuleks märkida arvestatud püügikoormuse määr. See arvutatakse järgmiselt:

(((kogusaak) – (saak, mille kohta on märgitud püügikoormus))×100)/(kogusaak)

C)   LAEVA SUURUSKATEGOORIAD

(kooskõlas rahvusvahelise kalalaevade statistilise standardklassifikatsiooniga (ISSCFV))

Mahutavusklassid

| Kogumahutavuse kategooria | Kood |
| --- | --- |
| 0–49,9 | 02 |
| 50–149,9 | 03 |
| 150–499,9 | 04 |
| 500–999,9 | 05 |
| 1 000–1 999,9 | 06 |
| 2 000–99 999,9 | 07 |
| Teadmata | 00 |

Kogumahutavuse kategooria

Kood

0–49,9

02

50–149,9

03

150–499,9

04

500–999,9

05

1 000–1 999,9

06

2 000–99 999,9

07

Teadmata

00

D)   PEAMISED PÜÜTAVAD LIIGID

Need liigid, millele püük on peaasjalikult suunatud. Need ei pruugi olla liigid, mis moodustavad suurema osa saagist. Liigid tuleks näidata kolmetähelise koodiga (vt I lisa).

---

V LISA

MAGNETKANDJAL ESITATAVATE ANDMETE VORMING

A)   MAGNETKANDJAD

| Magnetlindid: | üheksarajaline rajatihedusega 1600 või 6250 bitti tollil ja ASCII koodidest EBCDIC koodiga, soovitavalt märgendatud. Märked peavad sisaldama ka faililõpukoodi. |
| --- | --- |
| Disketid: | MS-DOS-vormindusega 3,5tollised 720kilobaidised, 1,4megabaidised, 5,25tollised 360kilobaidised või 1,2megabaidised kettad. |

Magnetlindid:

üheksarajaline rajatihedusega 1600 või 6250 bitti tollil ja ASCII koodidest EBCDIC koodiga, soovitavalt märgendatud. Märked peavad sisaldama ka faililõpukoodi.

Disketid:

MS-DOS-vormindusega 3,5tollised 720kilobaidised, 1,4megabaidised, 5,25tollised 360kilobaidised või 1,2megabaidised kettad.

B)   KOODI VORMING

Artikli 2 lõike 1 punkti a kohaselt esitatud andmed

| Baitide arv | Teave | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 1 kuni 4 | Riik (ISO kolmetäheline kood) | nt FRA = Prantsusmaa |
| 5 kuni 6 | Aasta | nt 90 = 1990 |
| 7 kuni 8 | FAO peamine püügipiirkond | 21 = Loode-Atlandi |
| 9 kuni 15 | Rajoon | nt 3 Pn = NAFO alarajoon 3 Pn |
| 16 kuni 18 | Liigid | kolmetäheline kood |
| 19 kuni 26 | Saak | tonnides |

Baitide arv

Teave

Märkused

1 kuni 4

Riik (ISO kolmetäheline kood)

nt FRA = Prantsusmaa

5 kuni 6

Aasta

nt 90 = 1990

7 kuni 8

FAO peamine püügipiirkond

21 = Loode-Atlandi

9 kuni 15

Rajoon

nt 3 Pn = NAFO alarajoon 3 Pn

16 kuni 18

Liigid

kolmetäheline kood

19 kuni 26

Saak

tonnides

Artikli 2 lõike 1 punkti b kohaselt esitatud andmed

| Baitide arv | Teave | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 1 kuni 4 | Riik | ISO kolmetäheline kood (nt FRA = Prantsusmaa) |
| 5 kuni 6 | Aasta | nt 94 = 1994 |
| 7 kuni 8 | Kuu | nt 01 = jaanuar |
| 9 kuni 10 | FAO peamine püügipiirkond | 21 = Loode-Atlandi |
| 11 kuni 18 | Rajoon | nt 3 Pn = NAFO alarajoon 3 Pn: tähtnumbriline |
| 19 kuni 21 | Peamised püütavad liigid | Kolmetäheline kood |
| 22 kuni 26 | Laeva ja püügivahendi kategooria | ISSCFG kood (nt OTB2 = traallaudadega põhjatraal): tähtnumbriline |
| 27 kuni 28 | Laeva suuruse klass | ISSCFV kood (nt 04 = 150-499.9 GT): tähtnumbriline |
| 29 kuni 34 | Keskmine kogumahutavus | Tonnides: number |
| 35 kuni 43 | Mootori keskmine võimsus | Kilovattides: number |
| 44 kuni 45 | Arvestatud püügikoormuse määr | Number |
| 46 kuni 48 | Ühik | Liigi või püügikoormusühiku 3täheline kood (nt COD = tursk, A – = Püügikoormuse meede A) |
| 49 kuni 56 | Andmed | Saak (tonnides) või püügikoormuse ühik |

Baitide arv

Teave

Märkused

1 kuni 4

Riik

ISO kolmetäheline kood (nt FRA = Prantsusmaa)

5 kuni 6

Aasta

nt 94 = 1994

7 kuni 8

Kuu

nt 01 = jaanuar

9 kuni 10

FAO peamine püügipiirkond

21 = Loode-Atlandi

11 kuni 18

Rajoon

nt 3 Pn = NAFO alarajoon 3 Pn: tähtnumbriline

19 kuni 21

Peamised püütavad liigid

Kolmetäheline kood

22 kuni 26

Laeva ja püügivahendi kategooria

ISSCFG kood (nt OTB2 = traallaudadega põhjatraal): tähtnumbriline

27 kuni 28

Laeva suuruse klass

ISSCFV kood (nt 04 = 150-499.9 GT): tähtnumbriline

29 kuni 34

Keskmine kogumahutavus

Tonnides: number

35 kuni 43

Mootori keskmine võimsus

Kilovattides: number

44 kuni 45

Arvestatud püügikoormuse määr

Number

46 kuni 48

Ühik

Liigi või püügikoormusühiku 3täheline kood (nt COD = tursk, A – = Püügikoormuse meede A)

49 kuni 56

Andmed

Saak (tonnides) või püügikoormuse ühik

Märkused

| a) | Arvväljad peavad olema paremjoondatud ja eestühikuga. Kõik sümbolväljad peavad olema vasakjoondatud ning lõputühikuga. |
| --- | --- |

a)

Arvväljad peavad olema paremjoondatud ja eestühikuga. Kõik sümbolväljad peavad olema vasakjoondatud ning lõputühikuga.

| b) | Saak tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina ja lähima tonnini ümardatult. |
| --- | --- |

b)

Saak tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina ja lähima tonnini ümardatult.

| c) | Kogused (baidid 49–56), mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida numbriga –1. |
| --- | --- |

c)

Kogused (baidid 49–56), mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida numbriga –1.

| d) | Teadmata kogused (baidid 49–56) tuleb märkida numbriga –2. |
| --- | --- |

d)

Teadmata kogused (baidid 49–56) tuleb märkida numbriga –2.

| e) | Riigitähised (ISO koodid):






  Austria | AUT |
| --- | --- | --- |
| Belgia | BEL |
| Bulgaaria | BGR |
| Küpros | CYP |
| Tšehhi Vabariik | CZE |
| Saksamaa | DEU |
| Taani | DNK |
| Hispaania | ESP |
| Eesti | EST |
| Soome | FIN |
| Prantsusmaa | FRA |
| Ühendkuningriik | GBR |
| Inglismaa ja Wales | GBRA |
| Šotimaa | GBRB |
| Põhja-Iirimaa | GBRC |
| Kreeka | GRC |
| Ungari | HUN |
| Iirimaa | IRL |
| Island | ISL |
| Itaalia | ITA |
| Leedu | LTU |
| Luksemburg | LUX |
| Läti | LVA |
| Malta | MLT |
| Madalmaad | NDL |
| Norra | NOR |
| Poola | POL |
| Portugal | PRT |
| Rumeenia | ROU |
| Slovakkia | SVK |
| Sloveenia | SVN |
| Rootsi | SWE |
| Türgi | TUR |

e)

Riigitähised (ISO koodid):

Austria

AUT

Belgia

BEL

Bulgaaria

BGR

Küpros

CYP

Tšehhi Vabariik

CZE

Saksamaa

DEU

Taani

DNK

Hispaania

ESP

Eesti

EST

Soome

FIN

Prantsusmaa

FRA

Ühendkuningriik

GBR

Inglismaa ja Wales

GBRA

Šotimaa

GBRB

Põhja-Iirimaa

GBRC

Kreeka

GRC

Ungari

HUN

Iirimaa

IRL

Island

ISL

Itaalia

ITA

Leedu

LTU

Luksemburg

LUX

Läti

LVA

Malta

MLT

Madalmaad

NDL

Norra

NOR

Poola

POL

Portugal

PRT

Rumeenia

ROU

Slovakkia

SVK

Sloveenia

SVN

Rootsi

SWE

Türgi

TUR

---

VI LISA

MAGNETKANDJAL ESITATAVATE ANDMETE VORMING

A.   KOODI VORMING

Andmete edastamiseks kooskõlas artikli 2 lõike 1 punktiga a

Andmed tuleb esitada eri pikkusega väljadest koosnevate kirjetena, mis eraldatakse kooloniga (:). Kirje koosneb järgmistest väljadest:

| Väli | Märkused |
| --- | --- |
| Riik | ISO 3täheline tähis (näit FRA = Prantsusmaa) |
| Aasta | näit 2001 või 01 |
| FAO püügipiirkond | 21 = Atlandi ookeani loodeosa |
| Püügirajoon | näit 3Pn = NAFO alarajoon 3Pn |
| Liigid | 3-täheline kood |
| Saak | Tonnid |

Väli

Märkused

Riik

ISO 3täheline tähis (näit FRA = Prantsusmaa)

Aasta

näit 2001 või 01

FAO püügipiirkond

21 = Atlandi ookeani loodeosa

Püügirajoon

näit 3Pn = NAFO alarajoon 3Pn

Liigid

3-täheline kood

Saak

Tonnid

Andmete edastamiseks kooskõlas artikli 2 lõike 1 punktiga b

Andmed tuleb esitada eri pikkusega väljadest koosnevate kirjetena, mis eraldatakse kooloniga (:). Kirje koosneb järgmistest väljadest:

| Väli | Märkused |
| --- | --- |
| Riik | ISO 3täheline tähis (näit FRA = Prantsusmaa) |
| Aasta | näit 0001 või 2001 aasta 2001 kohta |
| Kuu | näit 01 = jaanuar |
| FAO püügipiirkond | 21 = Atlandi ookeani loodeosa |
| Püügirajoon | näit 3Pn = NAFO alarajoon 3Pn |
| Peamised püütavad liigid | 3täheline kood |
| Laeva/püügivahendite kategooria | ISSCFG kood (näit 0TB2 = traallaudadega põhjatraal) |
| Laeva suurusklass | ISSCFV kood (näit 04 = 150-499,9 GT): |
| Keskmine kogumahutavus | Tonnid |
| Mootori keskmine võimsus | Kilovatid |
| Arvestatud püügikoormusprotsent | Numbritega |
| Ühik | Liigi 3täheline kood või püügikoormuse kood (näit COD = tursk või A = püügikoormus A) |
| Andmed | Saak (tonnides) või püügikoormusühik |

Väli

Märkused

Riik

ISO 3täheline tähis (näit FRA = Prantsusmaa)

Aasta

näit 0001 või 2001 aasta 2001 kohta

Kuu

näit 01 = jaanuar

FAO püügipiirkond

21 = Atlandi ookeani loodeosa

Püügirajoon

näit 3Pn = NAFO alarajoon 3Pn

Peamised püütavad liigid

3täheline kood

Laeva/püügivahendite kategooria

ISSCFG kood (näit 0TB2 = traallaudadega põhjatraal)

Laeva suurusklass

ISSCFV kood (näit 04 = 150-499,9 GT):

Keskmine kogumahutavus

Tonnid

Mootori keskmine võimsus

Kilovatid

Arvestatud püügikoormusprotsent

Numbritega

Ühik

Liigi 3täheline kood või püügikoormuse kood (näit COD = tursk või A = püügikoormus A)

Andmed

Saak (tonnides) või püügikoormusühik

| a) | Saak tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina. |
| --- | --- |

a)

Saak tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina.

| b) | Riigitähised:






  Austria | AUT |
| --- | --- | --- |
| Belgia | BEL |
| Bulgaaria | BGR |
| Küpros | CYP |
| Tšehhi Vabariik | CZE |
| Saksamaa | DEU |
| Taani | DNK |
| Hispaania | ESP |
| Eesti | EST |
| Soome | FIN |
| Prantsusmaa | FRA |
| Ühendkuningriik | GBR |
| Inglismaa ja Wales | GBRA |
| Šotimaa | GBRB |
| Põhja-Iirimaa | GBRC |
| Kreeka | GRC |
| Ungari | HUN |
| Iirimaa | IRL |
| Island | ISL |
| Itaalia | ITA |
| Leedu | LTU |
| Luksemburg | LUX |
| Läti | LVA |
| Malta | MLT |
| Madalmaad | NLD |
| Norra | NOR |
| Poola | POL |
| Portugal | PRT |
| Rumeenia | ROU |
| Slovaki Vabariik | SVK |
| Sloveenia | SVN |
| Rootsi | SWE |
| Türgi | TUR |

b)

Riigitähised:

Austria

AUT

Belgia

BEL

Bulgaaria

BGR

Küpros

CYP

Tšehhi Vabariik

CZE

Saksamaa

DEU

Taani

DNK

Hispaania

ESP

Eesti

EST

Soome

FIN

Prantsusmaa

FRA

Ühendkuningriik

GBR

Inglismaa ja Wales

GBRA

Šotimaa

GBRB

Põhja-Iirimaa

GBRC

Kreeka

GRC

Ungari

HUN

Iirimaa

IRL

Island

ISL

Itaalia

ITA

Leedu

LTU

Luksemburg

LUX

Läti

LVA

Malta

MLT

Madalmaad

NLD

Norra

NOR

Poola

POL

Portugal

PRT

Rumeenia

ROU

Slovaki Vabariik

SVK

Sloveenia

SVN

Rootsi

SWE

Türgi

TUR

B.   EUROOPA KOMISJONILE ANDMETE EDASTAMISE MEETOD

Andmed tuleb võimaluse korral edastada elektroonilisel kujul (näiteks elektronkirjaga).

Kui see ei ole võimalik, võib andmeid edastada andmefailina 3,5" HD-disketil.

---

VII LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

| Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2018/93
  (EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1) | |
| --- | --- |
| 1994. aasta ühinemisakt, I lisa, lõike X punkt 6
  (EÜT L 241, 29.8.1994, lk 189) | |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1636/2001
  (EÜT L 222, 17.8.2001, lk 1) | |
| Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003
  (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1) | ainult artikkel 3 ja III lisa punkt 44 |
| 2003. aasta ühinemisakt, II lisa, lõike 10 punkt 9
  (ELT L 236, 23.9.2003, lk 571) | |

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 2018/93

(EÜT L 186, 28.7.1993, lk 1)

1994. aasta ühinemisakt, I lisa, lõike X punkt 6

(EÜT L 241, 29.8.1994, lk 189)

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1636/2001

(EÜT L 222, 17.8.2001, lk 1)

Euroopa Parlamendi ja Nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003

(ELT L 284, 31.10.2003, lk 1)

ainult artikkel 3 ja III lisa punkt 44

2003. aasta ühinemisakt, II lisa, lõike 10 punkt 9

(ELT L 236, 23.9.2003, lk 571)

---

VIII LISA

Vastavustabel

| Määrus (EMÜ) nr 2018/93 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikkel 4 | Artikkel 4 |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| Artikli 6 lõiked 1 ja 2 | Artikli 6 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 6 lõige 3 | — |
| Artikli 7 lõige 1 | Artikli 7 lõige 1 |
| Artikli 7 lõige 2 | Artikli 7 lõige 2 |
| Artikli 7 lõige 3 | — |
| Artikli 7 lõige 4 | Artikli 7 lõige 3 |
| Artikkel 8 | — |
| — | Artikkel 8 |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Lisa I | I lisa |
| Lisa II | II lisa |
| Lisa III | III lisa |
| Lisa IV | IV lisa |
| Lisa V | V lisa |
| — | VI lisa |
| — | VII lisa |
| — | VIII lisa |

Määrus (EMÜ) nr 2018/93

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikkel 4

Artikkel 4

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikli 6 lõiked 1 ja 2

Artikli 6 lõiked 1 ja 2

Artikli 6 lõige 3

—

Artikli 7 lõige 1

Artikli 7 lõige 1

Artikli 7 lõige 2

Artikli 7 lõige 2

Artikli 7 lõige 3

—

Artikli 7 lõige 4

Artikli 7 lõige 3

Artikkel 8

—

—

Artikkel 8

Artikkel 9

Artikkel 9

Lisa I

I lisa

Lisa II

II lisa

Lisa III

III lisa

Lisa IV

IV lisa

Lisa V

V lisa

—

VI lisa

—

VII lisa

—

VIII lisa

---

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/70 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/70

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 218/2009,

11. märts 2009,

Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (uuesti sõnastatud)

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse statistikaprogrammi komitee arvamust,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrust (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Kuna on tehtud uusi muudatusi, on selguse huvides soovitatav kõnealused sätted uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 17. detsembri 1991. aasta määrust (EMÜ) nr 3880/91 Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate liikmesriikide nominaalsaagi statistiliste andmete esitamise kohta (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Kuna on tehtud uusi muudatusi, on selguse huvides soovitatav kõnealused sätted uuesti sõnastada.

| (2) | Ühenduse kalavarude majandamiseks on vaja täpset ja ajakohast statistikat liikmesriikide Kirde-Atlandil kalastavate kalalaevade püügi kohta. |
| --- | --- |

(2)

Ühenduse kalavarude majandamiseks on vaja täpset ja ajakohast statistikat liikmesriikide Kirde-Atlandil kalastavate kalalaevade püügi kohta.

| (3) | Vastavalt Kirde-Atlandi tulevasele mitmepoolsele kalanduskoostöö konventsioonile, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 81/608/EMÜ (4) ja mille alusel moodustati Kirde-Atlandi kalanduskomisjon, on ühendus kohustatud kõnealust komisjoni varustama olemasoleva statistikaga, kui komisjoni seda taotleb. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt Kirde-Atlandi tulevasele mitmepoolsele kalanduskoostöö konventsioonile, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 81/608/EMÜ (4) ja mille alusel moodustati Kirde-Atlandi kalanduskomisjon, on ühendus kohustatud kõnealust komisjoni varustama olemasoleva statistikaga, kui komisjoni seda taotleb.

| (4) | Ühenduse kalalaevastiku püügistatistika kättesaadavus suurendab selliste nõuannete usaldusväärsust, mida Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu annab vastavalt kõnealuse organisatsiooni ning ühenduse vahelisele koostöölepingule (5). |
| --- | --- |

(4)

Ühenduse kalalaevastiku püügistatistika kättesaadavus suurendab selliste nõuannete usaldusväärsust, mida Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu annab vastavalt kõnealuse organisatsiooni ning ühenduse vahelisele koostöölepingule (5).

| (5) | Vastavalt Põhja-Atlandi lõhekaitse konventsioonile, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 82/886/EMÜ (6) ja mille alusel moodustati Põhja-Atlandi lõhekaitse organisatsioon (Nasco), on ühendus kohustatud kõnealust organisatsiooni varustama olemasoleva statistikaga, kui organisatsioon seda taotleb. |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt Põhja-Atlandi lõhekaitse konventsioonile, mis kiideti heaks nõukogu otsusega 82/886/EMÜ (6) ja mille alusel moodustati Põhja-Atlandi lõhekaitse organisatsioon (Nasco), on ühendus kohustatud kõnealust organisatsiooni varustama olemasoleva statistikaga, kui organisatsioon seda taotleb.

| (6) | Mitmed liikmesriigid on taotlenud, et andmeid võiks esitada teistsuguses vormis või teistsugusel kandjal, kui on sätestatud IV lisas (samaväärne Statlanti küsimustikega). |
| --- | --- |

(6)

Mitmed liikmesriigid on taotlenud, et andmeid võiks esitada teistsuguses vormis või teistsugusel kandjal, kui on sätestatud IV lisas (samaväärne Statlanti küsimustikega).

| (7) | Kalapüügistatistika ja Kirde-Atlandi kalapüügikorraldus vajavad täielikumaid määratlusi ja kirjeldusi. |
| --- | --- |

(7)

Kalapüügistatistika ja Kirde-Atlandi kalapüügikorraldus vajavad täielikumaid määratlusi ja kirjeldusi.

| (8) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7). |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7).

| (9) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kohandada liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid, nende püügipiirkondade kirjeldusi ning andmete koondamise lubatud määra. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, |
| --- | --- |

(9)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kohandada liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid, nende püügipiirkondade kirjeldusi ning andmete koondamise lubatud määra. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Liikmesriigid esitavad komisjonile andmed oma riigis registreeritud või oma lipu all sõitvate Atlandi ookeani kirdeosas kalastavate laevade aastase nominaalsaagi kohta.

Nominaalsaagi andmed hõlmavad kõiki lossitavaid või merel ümberlaaditavaid kalasaadusi mis tahes kujul, ent sinna hulka ei loeta koguseid, mis on pärast püüki merre tagasi heidetud, pardal tarbitud või pardal söödana kasutatud. Nominaalsaagi andmed ei hõlma vesiviljelustooteid. Andmed registreeritakse lossitud või ümberlaaditud saagi eluskaalu ekvivalendina lähima tonnini ümardatult.

Artikkel 2

1.   Andmed tuleb esitada iga I lisas loetletud liigi nominaalsaagi kohta igas statistilises püügipiirkonnas, nagu on loetletud II lisas ja määratletud III lisas.

2.   Iga kalendriaasta kohta esitatakse andmed kuue kuu jooksul aasta lõpust arvates. Andmete esitamist ei nõuta selliste liikide ega püügipiirkondade kohta, mille osas ei ole aruandeaasta jooksul püüki registreeritud. Liikmesriigile vähetähtsaid liike ei ole vaja andmete esitamisel ükshaaval nimetada, vaid need võib esitada koondandmestikuna juhul, kui nende saaduste sel viisil registreeritud kaal ei ületa 10 % kõnealuse liikmesriigi kogusaagist sellel kuul.

3.   Komisjon võib muuta liikide ja statistiliste püügipiirkondade loetelusid, nende püügipiirkondade kirjeldusi ning andmete koondamise lubatud määra.

Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 5 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 3

Kui ühise kalanduspoliitika raames vastu võetud sätted ei näe ette teisiti, lubatakse liikmesriikidel kasutada püügiandmete kogumisel valikumeetodeid nende kalalaevastiku osade kohta, mille puhul andmete esitamine täies ulatuses põhjustaks liigset haldusmenetluste rakendamist. Liikmesriik peab lisama artikli 6 lõike 1 alusel esitatavale aruandele üksikasjalikud andmed proovivõtu korra ja selle kohta, kui suur osa koguandmestikust on saadud sel meetodil.

Artikkel 4

Liikmesriigid täidavad oma artiklitest 1 ja 2 tulenevad kohustused komisjoni ees, esitades andmed magnetkandjal IV lisas esitatud vormingus.

Liikmesriigid võivad esitada andmeid V lisas sätestatud vormis.

Komisjoni eelneval nõusolekul võivad liikmesriigid esitada andmed teistsugusel kujul või teistsugusel kandjal.

Artikkel 5

1.   Komisjoni abistab nõukogu otsusega 72/279/EMÜ (8) loodud alaline põllumajandusstatistika komitee, edaspidi „komitee”.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 6

1.   Liikmesriigid esitavad 1. jaanuariks 1993 komisjonile üksikasjaliku aruande, milles kirjeldatakse, kuidas püügiandmeid kogutakse, ning täpsustatakse nende andmete representatiivsuse ja usaldusväärsuse aste. Komisjon koostab koostöös liikmesriikidega kõnealuste aruannete kokkuvõtte.

2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile kõigist lõike 1 alusel antud teabe muudatustest kolme kuu jooksul muudatuste tegemisest arvates.

3.   Lõikes 1 viidatud metoodikaaruanded, andmete kättesaadavus, andmete usaldusväärsus ja muud käesoleva määruse rakendamisega seotud küsimused vaadatakse läbi üks kord aastas komitee pädevas töörühmas.

Artikkel 7

1.   Määrus (EMÜ) nr 3880/91 tunnistatakse kehtetuks.

2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ning neid loetakse vastavalt VII lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 8

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. märts 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VONDRA

---

(1)  Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 26. veebruari 2009. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1.

2

(3)  Vt VI lisa.

3

(4)  EÜT L 227, 12.8.1981, lk 21.

4

(5)  Euroopa Majandusühenduse ja Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu vaheline kirjavahetuse teel sõlmitud kokkulepe (EÜT L 149, 10.6.1987, lk 14).

5

(6)  EÜT L 378, 31.12.1982, lk 24.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

7

(8)  EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.

8

---

I LISA

Loetelu liikidest, mis tuleb esitada Kirde-Atlandi kaubandusliku kalapüügi statistilistes aruannetes

Liikmesriigid peavad esitama andmed tärniga (*) tähistatud liikide nominaalsaakide kohta. Andmete esitamine ülejäänud liikide nominaalsaakide kohta ei ole liikide kaupa kohustuslik. Nende liikide andmed, mida ei esitata, peavad sisalduma koondandmetes. Liikmesriigid võivad esitada andmeid ka liikide kohta, mida ei ole loetelus nimetatud, kui need liigid on selgesti määratletud.

| Märkus | : | lühend „m.n” tähendab „mujal nimetamata”. |
| --- | --- | --- |

Märkus

:

lühend „m.n” tähendab „mujal nimetamata”.

| Eestikeelne nimi | 3-täheline kood | Teaduslik nimi | Ingliskeelne nimi |
| --- | --- | --- | --- |
| latikad, m.n | FBR | Abramis spp. | Freshwater breams n.e.i. |
| säinas | FID | Leuciscus (= Idus) idus | Ide (Orfe) |
| harilik särg | FRO | Rutilus rutilus | Roach |
| sasaan | FCP | Cyprinus carpio | Common carp |
| koger | FCC | Carassius carassius | Crucian carp |
| linask | FTE | Tinca tinca | Tench |
| karpkalalased, m.n | FCY | Cyprinidae | Cyprinids n.e.i. |
| harilik haug | FPI | Esox lucius | Northern pike |
| harilik koha | FPP | Sander lucioperca | Pike-perch |
| harilik ahven | FPE | Perca fluviatilis | European perch |
| luts | FBU | Lota lota | Burbot |
| mageveekalad, m.n | FRF | ex Osteichthyes | Freshwater fishes n.e.i. |
| tuurlased, m.n | STU | Acipenseridae | Sturgeons n.e.i. |
| harilik angerjas | ELE(*) | Anguilla anguilla | European eel |
| euroopa rääbis | FVE | Coregonus albula | Vendace |
| siiad, m.n | WHF | Coregonus spp. | Whitefishes n.e.i. |
| lõhe | SAL (*) | Salmo salar | Atlantic salmon |
| meriforell | TRS | Salmo trutta trutta | Sea trout |
| lõhed, m.n | TRO | Salmo spp. | Trouts n.e.i. |
| paaliad, m.n | CHR | Salvelinus spp. | Chars n.e.i. |
| harilik meritint | SME | Osmerus eperlanus | European smelt |
| lõhelased, m.n | SLZ | Salmonidae | Salmonids n.e.i. |
| harilik siig | PLN | Coregonus lavaretus | European whitefish |
| siig | HOU | Coregonus oxyrinchus | Houting |
| silmlased | LAM | Petromyzon spp. | Lampreys |
| euroopa aloosa, vintaloosa, m.n | SHD | Alosa alosa, A. fallax | Allis and twaite shads |
| pärisheeringalised, m.n | DCX | Clupeoidei | Diadromous clupeoids n.e.i. |
| diadroomsed kalad, m.n | DIA | ex Osteichthyes | Diadromous fishes n.e.i. |
| kotkakeel, m.n | MEG (*) | Lepidorhombus whiffiagonis | Megrim n.e.i. |
| nelitäpp-kenakammeljas | LDB | Lepidorhombus boscii | Fourspot megrim |
| kammellased, m.n | LEZ (*) | Lepidorhombus spp. | Megrims n.e.i. |
| harilik kammeljas | TUR (*) | Psetta maxima | Turbot |
| sile kammeljas | BLL (*) | Scophthalmus rhombus | Brill |
| harilik hiidlest e paltus | HAL (*) | Hippoglossus hippoglossus | Atlantic halibut |
| atlandi merilest | PLE (*) | Pleuronectes platessa | European plaice |
| süvalest | GHL (*) | Reinhardtius hippoglossoides | Greenland halibut |
| pikklest | WIT (*) | Glyptocephalus cynoglossus | Witch flounder |
| harilik karelest | PLA (*) | Hippoglossoides platessoides | Long-rough dab |
| harilik soomuslest | DAB (*) | Limanda limanda | Common dab |
| väikesuulest | LEM (*) | Microstomus kitt | Lemon sole |
| lest | FLE (*) | Platichthys flesus | European flounder |
| harilik merikeel | SOL (*) | Solea solea | Common sole |
| kõversuu-merikeel | SOS | Pegusa lascaris | Sand sole |
| senegali merikeel | OAL | Solea senegalensis | Senegalese sole |
| merikeellased, m.n | SOO (*) | Solea spp. | SOO Soles spp. |
| lestalised, m.n | FLX | Pleuronectiformes | Flatfishes n.e.i. |
| meriluts | USK (*)) | Brosme brosme | Tusk (= cusk) |
| tursk | COD (*) | Gadus morhua | Atlantic cod |
| euroopa merluus | HKE (*) | Merluccius merluccius | European hake |
| harilik molva | LIN (*) | Molva molva | Ling |
| sinine molva | BLI (*) | Molva dipterygia (= byrkelange) | Blue ling |
| niituimluts | GFB | Phycis blennoides | Greater forkbeard |
| kilttursk | HAD (*) | Melanogrammus aeglefinus | Haddock |
| põhjanavaaga | COW | Eleginus nawaga | Wachna cod (= navaga) |
| süsikas | POK (*) | Pollachius virens | Saithe (= pollock = coalfish) |
| pollak | POL (*) | Pollachius pollachius | Pollack |
| polaartursk | POC | Boreogadus saida | Polar cod |
| tursik | NOP (*) | Trisopterus esmarkii | Norway pout |
| tursik | BIB | Trisopterus luscus | Pouting (= bib) |
| põhjaputassuu | WHB (*) | Micromesistius poutassou | Blue whiting (= poutassou) |
| merlang | WHG(*) | Merlangius merlangus | Whiting |
| kalju-tömppeakala | RNG | Coryphaenoides rupestris | Roundnose grenadier |
| morilased | MOR | Moridae | Morid cods |
| tursik | POD | Trisopterus minutus | Poor cod |
| valge mere tursk | GRC | Gadus ogac | Greenland cod |
| harilik jäätursk | ATG | Arctogadus glacialis | Arctic cod |
| tursalised, m.n | GAD | Gadiformes | Gadiformes n.e.i. |
| põhjaatlandi hõbekala | ARU | Argentina silus | Greater argentine |
| hõbekala | ARY | Argentina sphyraena | Argentine |
| hõbekalad | ARG | Argentina spp. | Argentines |
| harilik meriangerjas | COE | Conger conger | European conger |
| harilik peetrikala | JOD | Zeus faber | Atlantic John Dory |
| kiviahvenad | BSS | Dicentrarchus labrax | Sea bass |
| kivikoha | GPD | Epinephelus marginatus | Dusky grouper |
| ameerika vrakkahven | WRF | Polyprion americanus | Wreckfish |
| kiviahvenlased | BSX | Serranidae | Sea basses, sea perches |
| urisejalased, m.n | GRX | Haemulidae (= Pomadasyidae) | Grunts n.e.i. |
| kotkaskala | MGR | Argyrosomus regius | Meagre |
| besuugo | SBR | Pagellus bogaraveo | Red (= common) sea bream |
| punane besuugo | PAC | Pagellus erythrinus | Common pandora |
| suursilm hammasahven | DEL | Dentex macrophthalmus | Large-eye dentex |
| hammasahvenad, m.n | DEX | Dentex spp. | Dentex n.e.i. |
| merikoger | RPG | Pagrus pagrus | Red porgy |
| kuld-merikoger | SBG | Sparus aurata | Gilthead sea bream |
| suursilm-kuldvöötahven | BOG | Boops boops | Bogue |
| merikogerlased, m.n | SBX | Sparidae | Porgies, sea breams n.e.i. |
| vahemere meripoisur | MUR | Mullus surmuletus | Red mullet |
| harilik merilohe | WEG | Trachinus draco | Greater weaver |
| harilik merihunt | CAA (*) | Anarhichas lupus | Atlantic wolf-fish (= catfish) |
| tähniline merihunt | CAS (*) | Anarhichas minor | Spotted wolf-fish |
| euroopa emakala | ELP | Zoarces viviparus | Eel-pout |
| tobiad | SAN (*) | Ammodytes spp. | Sand eels (= sand lances) |
| mudilad | GOB | Gobius spp. | Atlantic gobies |
| meriahvenad | RED (*) | Sebastes spp. | Atlantic redfishes |
| meripuuklased, m.n | SCO | Scorpaenidae | Scorpion fishes n.e.i. |
| merikuklased | GUX (*) | Triglidae | Gurnards n.e.i. |
| merivarblane | LUM | Cyclopterus lumpus | Lumpfish (= lumpsucker) |
| euroopa merikurat | MON (*) | Lophius piscatorius | Monk (= anglerfish) |
| mustkõht-merikurat | ANK | Lophius budegassa | Blackbellied angler |
| merikuradid, m.n | MNZ (*) | Lophius spp. | Monkfishes n.e.i. |
| ogalikud | SKB | Gasterosteus spp. | Sticklebacks |
| besuugo | SBA | Pagellus acarne | Axillary (= Spanish) seabream |
| hammasahven | DEC | Dentex dentex | Common dentex |
| kurvitskalalased | SNI | Macroramphosidae | Snipe fishes |
| triipahven | STB | Morone saxatilis | Striped bass |
| merihundid, m.n | CAT (*) | Anarhichas spp. | Wolf-fishes (= catfishes) n.e.i. |
| nokk-meriahven | REB (*) | Sebastes mentella | Beaked redfish |
| kuldne meriahven | REG (*) | Sebastes marinus | Golden redfish |
| merikukk | GUR (*) | Aspitrigla (= Trigla) cuculus | Red gurnard |
| hall merikukk | GUG (*)) | Eutrigla (= Trigla) gurnardus | Grey gurnard |
| pikauimeline merikukeke | GUM | Chelidonichthys obscurus | Long-finned gurnard |
| triibuline merikukeke | CTZ | Trigloporus lastoviza | Streaked gurnard |
| euroopa paelkala | CBC | Cepola macrophthalma | Red bandfish |
| St Pauli sõrmuimahven | TLD | Nemadactylus monodactylus | St Paul's fingerfin |
| lõuna-aafrika sintsüoptermudil | IYL | Sicyopterus lagocephalus | Bichique |
| must kardinal | EPI | Epigonus telescopus | Black cardinal fish |
| vahemere saagkõht | HPR | Hoplostethus mediterraneus | Mediterranean slimehead |
| atlandi astelpea | TZY | Trachyscorpia echinata | Spiny Scorpionfish |
| sädelev huulkala | USB | Labrus bergylta | Ballan wrasse |
| pruun huulkala | WRM | Labrus merula | Brown wrasse |
| harilik limapea | BYS | Beryx splendens | Splendid alfonsino |
| põhjalähedased ahvenalised, m.n | DPX | Perciformes | Demersal percomorphs n.e.i. |
| moiva | CAP (*) | Mallotus villosus | Capelin |
| harilik tuulehaug | GAR | Belone belone | Garfish |
| makrellhaug | SAU | Scomberesox saurus | Atlantic saury |
| kefaallased, m.n | MUL | Mugilidae | Mullets n.e.i. |
| sinikala e lufar | BLU | Pomatomus saltatrix | Bluefish |
| harilik stauriid | HOM (*) | Trachurus trachurus | Atlantic horse mackerel |
| stauriid | JAA | Trachurus picturatus | Blue jack mackerel |
| vahemere stauriid | HMM | Trachurus mediterraneus | Mediterranean horse mackerel |
| stauriidid, m.n | JAX (*) | Trachurus spp. | Jack and horse mackerels n.e.i. |
| harilik lihhia | LEE | Lichia amia | Leerfish |
| atlandi merilatikas | POA | Brama brama | Atlantic pomfret |
| ateriinlased | SIL | Atherinidae | Silversides (= sandsmelt) |
| pelaagilised ahvenalised, m.n | PPX | Perciformes | Pelagic percomorphs n.e.i. |
| harilik heeringas | HER (*) | Clupea harengus | Atlantic herring |
| sardinellid, m.n | SIX | Sardinella spp. | Sardinellas n.e.i. |
| sardiin | PIL (*) | Sardina pilchardus | European sardine (= pilchard) |
| kilu | SPR (*) | Sprattus sprattus | Sprat |
| euroopa anšoovis | ANE (*) | Engraulis encrasicolus | European anchovy |
| pärisheeringalised, m.n | CLU | Clupeoidei | Clupeoids n.e.i. |
| atlandi pelamiid | BON | Sarda sarda | Atlantic bonito |
| mõõkkala | SWO | Xiphias gladius | Swordfish |
| makrelltuun | FRI | Auxis thazard | Frigate tuna |
| harilik tuun | BFT | Thunnus thynnus | Northern bluefin tuna |
| pikkuim-tuun | ALB | Thunnus alalunga | Albacore |
| kulduim-tuun | YFT | Thunnus albacares | Yellowfin tuna |
| vööttuun | SKJ | Katsuwonus pelamis | Skipjack tuna |
| suursilm-tuun | BET | Thunnus obesus | Bigeye tuna |
| makrellilised, m.n | TUX | Scombroidei | Tuna-like fishes n.e.i. |
| jaapani makrell | MAS (*) | Scomber japonicus | Chub mackerel |
| makrell | MAC (*) | Scomber scombrus | Atlantic mackerel |
| makrelllased, m.n | MAX | Scombridae | Mackerels n.e.i. |
| lintuim | SFS | Lepidopus caudatus | Silver scabbardfish |
| süsisaba | BSF | Aphanopus carbo | Black scabbardfish |
| makrellilised, m.n | MKX | Scombroidei | Mackerel-like fishes n.e.i. |
| harilik e atlandi heeringahai | POR (*) | Lamna nasus | Porbeagle |
| hiidhai | BSK | Cetorhinus maximus | Basking shark |
| harilik ogahai | DGS (*) | Squalus acanthias | Picked (= spiny) dogfish |
| atlandi polaarhai | GSK | Somniosus microcephalus | Greenland shark |
| ogahailased, m.n | DGX (*) | Squalidae | Dogfish sharks n.e.i. |
| raid, m.n | SKA (*) | Raja spp. | Skates n.e.i. |
| ogahailased ja koerhailased | DGH (*) | Squalidae, Scyliorhinidae | Dogfishes and hounds |
| hailaadsed, m.n | SKH | Selachimorpha (Pleurotremata) | Various sharks n.e.i. |
| saagsaba-koerhaid | GAU | Galeus spp. | Crest-tail catsharks n.e.i. |
| mustsuu-koerhai | SHO | Galeus melastomus | Blackmouth catshark |
| koerhai | SYC | Scyliorhinus canicula | Small-spotted catshark |
| musthaid | API | Apristurus spp. | Deep-water catsharks |
| atlandi ebanugishai | PTM | Pseudotriakis microdon | False catshark |
| väike polaarhai | SOR | Somniosus rostratus | Little sleeper shark |
| kare ogahai | GUP | Centrophorus granulosus | Gulper shark |
| roostjas lühiogahai | CPU | Squalus uyato | Little gulper shark |
| hall lühiogahai | GUQ | Centrophorus squamosus | Leafscale gulper shark |
| portugali lühiogahai | CPL | Centrophorus lusitanicus | Lowfin gulper shark |
| harilik tumehai | ETX | Etmopterus spinax | Velvet belly |
| suur tumehai | ETR | Etmopterus princeps | Great lanternshark |
| ronkjas tumehai | ETP | Etmopterus pusillus | Smooth lanternshark |
| tumehaid, m.n | SHL | Etmopterus spp. | Lantern sharks n.e.i. |
| deaniahaid | DNA | Deania spp. | Deania dogfishes n.e.i. |
| rokk-koon deaniahai | DCA | Deania calcea | Birdbeak dogfish |
| portugali süvahai | CYO | Centroscymnus coelolepis | Portuguese dogfish |
| pikk-koon-süvahai | CYP | Centroselachus crepidater | Longnose velvet dogfish |
| lühikoon-süvahai | CYY | Centroscymnus cryptacanthus | Shortnose velvet dogfish |
| väikesuu-hammashai | SYO | Scymnodon obscurus | Smallmouth knifetooth dogfish |
| lühikoon-hammashai | SYR | Scymnodon ringens | Knifetooth dogfish |
| šokolaadogahai | SCK | Dalatias licha | Kitefin shark |
| must koletishai | CFB | Centroscyllium fabricii | Black dogfish |
| nurkjas sigahai | OXY | Oxynotus centrina | Angular roughshark |
| puriuim-sigahai | OXN | Oxynotus paradoxus | Sailfin roughshark |
| tähishai | SHB | Echinorhinus brucus | Bramble shark |
| raid, m.n | RAJ | Rajidae | Rays and skates n.e.i. |
| okkaline rai | RJR | Amblyraja radiata | Starry ray |
| blondrai | RJH | Raja brachyura | Blonde ray |
| liivrai | RJI | Leucoraja circularis | Sandy ray |
| väikesilmrai | RJE | Raja microocellata | Small-eyed ray |
| musterrai | RJU | Raja undulata | Undulate ray |
| valgerai | RJA | Rostroraja alba | White skate |
| ümarrai | RJY | Rajella fyllae | Round ray |
| euroopa meritont | CMO | Chimaera monstrosa | Rabbit fish |
| merijänesed | HYD | Hydrolagus spp. | Ratfishes n.e.i. |
| nokistondid | RHC | Rhinochimaera spp. | Knife-nosed chimaeras |
| harriotid | HAR | Harriotta spp. | Longnose chimaeras |
| kõhrkalad, m.n | CAR | Chondrichthyes | Cartilaginous fishes n.e.i. |
| põhjakalad | GRO | ex Osteichthyes | Groundfishes n.e.i. |
| pelaagilised kalad, m.n | PEL | ex Osteichthyes | Pelagic fishes n.e.i. |
| luukalad, m.n | MZZ | ex Osteichthyes | Marine fishes n.e.i. |
| muud kalad (v.a koorikloomad) | FIN | ex Osteichthyes | Finfishes n.e.i. |
| harilik taskukrabi | CRE (*) | Cancer pagurus | Edible crab |
| tavaline rannakrabi | CRG | Carcinus maenas | Green crab |
| roosa ämblikkrabi | SCR | Maja squinado | Spinous spider crab |
| ronivähilised, m.n | CRA | Brachyura | Marine crabs n.e.i. |
| sametkrabid, m.n | CRS | Portunus spp. | Swimcrabs n.e.i. |
| langustid, m.n | CRW (*) | Palinurus spp. | Palinurid spiny lobsters n.e.i. |
| euroopa homaar | LBE (*) | Homarus gammarus | European lobster |
| norra salehomaar | NEP (*) | Nephrops norvegicus | Norway lobster |
| krevett | CPR (*) | Palaemon serratus | Common prawn |
| harilik süvameregarneel | PRA (*) | Pandalus borealis | Northern prawn |
| põhjamere garneel | CSH (*) | Crangon crangon | Common shrimp |
| viburhännakud, m.n | PEN (*) | Penaeus spp. | Penaeus shrimps n.e.i. |
| krevetlased | PAL (*) | Palaemonidae | Palaemonid shrimps |
| süvameregarneelid | PAN (*) | Pandalus spp. | Pink (= pandalid) shrimps |
| garneellased | CRN (*) | Crangonidae | Crangonid shrimps |
| krevetilised, m.n | DCP | Natantia | Natantian decapods n.e.i. |
| nuivähid | GOO | Lepas spp. | Goose barnacles |
| elegantne krevett | PNQ | Palaemon elegans | Rockpool prawn |
| pikanokiseline krevett | PIQ | Palaemon longirostris | Delta prawn |
| St. Pauli kaljulangust | JSP | Jasus paulensis | St Paul rock lobster |
| ronivähilised | LOX | Reptantia | Lobsters n.e.i. |
| vöödikvähklased, m.n | LOQ | Galatheidae | Craylets, squat lobsters n.e.i. |
| vähid, m.n | CRU | ex Crustacea | Marine crustaceans n.e.i. |
| tavaline tõrikodalane | WHE | Buccinum undatum | Whelk |
| harilik ranniklane | PEE | Littorina littorea | Periwinkle |
| ranniklased, m.n | PER | Littorina spp. | Periwinkles n.e.i. |
| söödav auster | OYF (*) | Ostrea edulis | European flat oyster |
| suur hiidauster | OYG | Crassostrea gigas | Pacific cupped oyster |
| hiidaustrid, m.n | OYC (*) | Crassostrea spp. | Cupped oyster n.e.i. |
| söödav rannakarp | MUS (*) | Mytilus edulis | Blue mussel |
| rannakarplased, m.n | MSX | Mytilidae | Sea mussels n.e.i. |
| suur kammkarp | SCE (*) | Pecten maximus | Common scallop |
| kammkarplane | QSC (*) | Aequipecten opercularis | Queen scallop |
| kammkarplased, m.n | SCX (*) | Pectinidae | Scallops n.e.i. |
| söödav südakarp | COC | Cerastoderma edule | Common cockle |
| veenuskarplane | CTG | Ruditapes decussatus | Grooved carpet shell |
| islandi hiilakarp | CLQ | Arctica islandica | Ocean quahog |
| karbid, m.n | CLX | Bivalvia | Clams n.e.i. |
| kaunkarbid | RAZ | Solen spp. | Razor clams |
| veenuskarplane | CTS | Venerupis pullastra | Carpet shell |
| veenuskarp | SVE | Chamelea gallina | Striped venus |
| veenuskarplased, m.n | CLV | Veneridae | Venus clams n.e.i. |
| mõhkkarplased, m.n | MAT | Mactridae | Mactra surf clams n.e.i. |
| veenuskarp | KFA | Circomphalus casina | Chamber venus |
| harilik merimandel | GKL | Glycymeris glycymeris | Common European bittersweet |
| kolmnurk-karbid | DON | Donax spp. | Donax clams |
| südakarplased | COZ | Cardiidae | Cockles n.e.i. |
| paksuseinaline norra südakarp | LVC | Laevicardium crassum | Norwegian egg cockle |
| mereliuad | LPZ | Patella spp. | Limpets n.e.i. |
| merikõrvad | ABX | Haliotis spp. | Abalones n.e.i. |
| kõhtjalgsed e teod, m.n | GAS | Gastropoda | Gastropods n.e.i. |
| ovaalne valgekarp | ULV | Spisula ovalis | Oval surf clam |
| pärislamekarbid | TWL | Tellina spp. | Tellins n.e.i. |
| harilik seepia | CTC (*) | Sepia officinalis | Common cuttlefish |
| ebakalmaarid | SQC (*) | Loligo spp. | Common squids |
| kalmaariline | SQI (*) | Illex illecebrosus | Short-finned squid |
| kaheksajalglased | OCTs | Octopodidae | Octopuses n.e.i. |
| ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n | SQU (*) | Loliginidae, Ommastrephidae | Squids n.e.i. |
| seepialased, m.n | CTL (*) | Sepiidae, Sepiolidae | Cuttlefishes n.e.i. |
| kalmaar | SQE (*) | Todarodes sagittatus | European flying squid |
| peajalgsed, m.n | CEP | Cephalopoda | Cephalopods n.e.i. |
| limused, m.n | MOL | ex Mollusca | Marine molluscs n.e.i. |
| verev meritäht | STH | Asterias rubens | Starfish |
| meritähed, m.n | STF | Asteroidea | Starfishes n.e.i. |
| söödav merisiilik | URS | Echinus esculentus | Sea urchin |
| tavaline kaljusiilik | URM | Paracentrotus lividus | Stony sea urchin |
| merisiilikud, m.n | URX | Echinoidea | Sea urchins n.e.i. |
| meripurad, m.n | CUX | Holothuroidea | Sea cucumbers n.e.i. |
| okasnahksed, m.n | ECH | Echinodermata | Echinoderms n.e.i. |
| mantelloom | SSG | Microcosmus sulcatus | Grooved sea squirt |
| merituped, m.n | SSX | Ascidiacea | Sea squirts n.e.i. |
| odasaba | HSC | Limulus polyphemus | Horseshoe crab |
| veeselgrootud, m.n | INV | ex Invertebrata | Aquatic invertebrates n.e.i. |
| pruunvetikad | SWB | Phaeophyceae | Brown seaweeds |
| iiri sammal e karrageen | IMS | Chondrus crispus | Carragheen |
| geliidium | GEL | Gelidium spp. | Gelidium spp. |
| gigartina | GIG | Gigartina spp. | Gigartina spp. |
| lubivetikad | LIT | Lithothamnium spp. | Lithothamnium spp. |
| punavetikad | SWR | Rhodophyceae | Red seaweeds |
| põisadrud, m.n | UCU | Fucus spp. | Wracks n.e.i. |
| ... | ASN | Ascophyllum nodosum | North Atlantic rockweed |
| ... | FUU | Fucus serratus | Toothed wrack |
| ... | UVU | Ulva lactuca | Sea lettuce |
| merevetikad, m.n | SWX | ex Algae | Seaweeds n.e.i. |

Eestikeelne nimi

3-täheline kood

Teaduslik nimi

Ingliskeelne nimi

latikad, m.n

FBR

Abramis spp.

Freshwater breams n.e.i.

säinas

FID

Leuciscus (= Idus) idus

Ide (Orfe)

harilik särg

FRO

Rutilus rutilus

Roach

sasaan

FCP

Cyprinus carpio

Common carp

koger

FCC

Carassius carassius

Crucian carp

linask

FTE

Tinca tinca

Tench

karpkalalased, m.n

FCY

Cyprinidae

Cyprinids n.e.i.

harilik haug

FPI

Esox lucius

Northern pike

harilik koha

FPP

Sander lucioperca

Pike-perch

harilik ahven

FPE

Perca fluviatilis

European perch

luts

FBU

Lota lota

Burbot

mageveekalad, m.n

FRF

ex Osteichthyes

Freshwater fishes n.e.i.

tuurlased, m.n

STU

Acipenseridae

Sturgeons n.e.i.

harilik angerjas

ELE(*)

Anguilla anguilla

European eel

euroopa rääbis

FVE

Coregonus albula

Vendace

siiad, m.n

WHF

Coregonus spp.

Whitefishes n.e.i.

lõhe

SAL (*)

Salmo salar

Atlantic salmon

meriforell

TRS

Salmo trutta trutta

Sea trout

lõhed, m.n

TRO

Salmo spp.

Trouts n.e.i.

paaliad, m.n

CHR

Salvelinus spp.

Chars n.e.i.

harilik meritint

SME

Osmerus eperlanus

European smelt

lõhelased, m.n

SLZ

Salmonidae

Salmonids n.e.i.

harilik siig

PLN

Coregonus lavaretus

European whitefish

siig

HOU

Coregonus oxyrinchus

Houting

silmlased

LAM

Petromyzon spp.

Lampreys

euroopa aloosa, vintaloosa, m.n

SHD

Alosa alosa, A. fallax

Allis and twaite shads

pärisheeringalised, m.n

DCX

Clupeoidei

Diadromous clupeoids n.e.i.

diadroomsed kalad, m.n

DIA

ex Osteichthyes

Diadromous fishes n.e.i.

kotkakeel, m.n

MEG (*)

Lepidorhombus whiffiagonis

Megrim n.e.i.

nelitäpp-kenakammeljas

LDB

Lepidorhombus boscii

Fourspot megrim

kammellased, m.n

LEZ (*)

Lepidorhombus spp.

Megrims n.e.i.

harilik kammeljas

TUR (*)

Psetta maxima

Turbot

sile kammeljas

BLL (*)

Scophthalmus rhombus

Brill

harilik hiidlest e paltus

HAL (*)

Hippoglossus hippoglossus

Atlantic halibut

atlandi merilest

PLE (*)

Pleuronectes platessa

European plaice

süvalest

GHL (*)

Reinhardtius hippoglossoides

Greenland halibut

pikklest

WIT (*)

Glyptocephalus cynoglossus

Witch flounder

harilik karelest

PLA (*)

Hippoglossoides platessoides

Long-rough dab

harilik soomuslest

DAB (*)

Limanda limanda

Common dab

väikesuulest

LEM (*)

Microstomus kitt

Lemon sole

lest

FLE (*)

Platichthys flesus

European flounder

harilik merikeel

SOL (*)

Solea solea

Common sole

kõversuu-merikeel

SOS

Pegusa lascaris

Sand sole

senegali merikeel

OAL

Solea senegalensis

Senegalese sole

merikeellased, m.n

SOO (*)

Solea spp.

SOO Soles spp.

lestalised, m.n

FLX

Pleuronectiformes

Flatfishes n.e.i.

meriluts

USK (*))

Brosme brosme

Tusk (= cusk)

tursk

COD (*)

Gadus morhua

Atlantic cod

euroopa merluus

HKE (*)

Merluccius merluccius

European hake

harilik molva

LIN (*)

Molva molva

Ling

sinine molva

BLI (*)

Molva dipterygia (= byrkelange)

Blue ling

niituimluts

GFB

Phycis blennoides

Greater forkbeard

kilttursk

HAD (*)

Melanogrammus aeglefinus

Haddock

põhjanavaaga

COW

Eleginus nawaga

Wachna cod (= navaga)

süsikas

POK (*)

Pollachius virens

Saithe (= pollock = coalfish)

pollak

POL (*)

Pollachius pollachius

Pollack

polaartursk

POC

Boreogadus saida

Polar cod

tursik

NOP (*)

Trisopterus esmarkii

Norway pout

tursik

BIB

Trisopterus luscus

Pouting (= bib)

põhjaputassuu

WHB (*)

Micromesistius poutassou

Blue whiting (= poutassou)

merlang

WHG(*)

Merlangius merlangus

Whiting

kalju-tömppeakala

RNG

Coryphaenoides rupestris

Roundnose grenadier

morilased

MOR

Moridae

Morid cods

tursik

POD

Trisopterus minutus

Poor cod

valge mere tursk

GRC

Gadus ogac

Greenland cod

harilik jäätursk

ATG

Arctogadus glacialis

Arctic cod

tursalised, m.n

GAD

Gadiformes

Gadiformes n.e.i.

põhjaatlandi hõbekala

ARU

Argentina silus

Greater argentine

hõbekala

ARY

Argentina sphyraena

Argentine

hõbekalad

ARG

Argentina spp.

Argentines

harilik meriangerjas

COE

Conger conger

European conger

harilik peetrikala

JOD

Zeus faber

Atlantic John Dory

kiviahvenad

BSS

Dicentrarchus labrax

Sea bass

kivikoha

GPD

Epinephelus marginatus

Dusky grouper

ameerika vrakkahven

WRF

Polyprion americanus

Wreckfish

kiviahvenlased

BSX

Serranidae

Sea basses, sea perches

urisejalased, m.n

GRX

Haemulidae (= Pomadasyidae)

Grunts n.e.i.

kotkaskala

MGR

Argyrosomus regius

Meagre

besuugo

SBR

Pagellus bogaraveo

Red (= common) sea bream

punane besuugo

PAC

Pagellus erythrinus

Common pandora

suursilm hammasahven

DEL

Dentex macrophthalmus

Large-eye dentex

hammasahvenad, m.n

DEX

Dentex spp.

Dentex n.e.i.

merikoger

RPG

Pagrus pagrus

Red porgy

kuld-merikoger

SBG

Sparus aurata

Gilthead sea bream

suursilm-kuldvöötahven

BOG

Boops boops

Bogue

merikogerlased, m.n

SBX

Sparidae

Porgies, sea breams n.e.i.

vahemere meripoisur

MUR

Mullus surmuletus

Red mullet

harilik merilohe

WEG

Trachinus draco

Greater weaver

harilik merihunt

CAA (*)

Anarhichas lupus

Atlantic wolf-fish (= catfish)

tähniline merihunt

CAS (*)

Anarhichas minor

Spotted wolf-fish

euroopa emakala

ELP

Zoarces viviparus

Eel-pout

tobiad

SAN (*)

Ammodytes spp.

Sand eels (= sand lances)

mudilad

GOB

Gobius spp.

Atlantic gobies

meriahvenad

RED (*)

Sebastes spp.

Atlantic redfishes

meripuuklased, m.n

SCO

Scorpaenidae

Scorpion fishes n.e.i.

merikuklased

GUX (*)

Triglidae

Gurnards n.e.i.

merivarblane

LUM

Cyclopterus lumpus

Lumpfish (= lumpsucker)

euroopa merikurat

MON (*)

Lophius piscatorius

Monk (= anglerfish)

mustkõht-merikurat

ANK

Lophius budegassa

Blackbellied angler

merikuradid, m.n

MNZ (*)

Lophius spp.

Monkfishes n.e.i.

ogalikud

SKB

Gasterosteus spp.

Sticklebacks

besuugo

SBA

Pagellus acarne

Axillary (= Spanish) seabream

hammasahven

DEC

Dentex dentex

Common dentex

kurvitskalalased

SNI

Macroramphosidae

Snipe fishes

triipahven

STB

Morone saxatilis

Striped bass

merihundid, m.n

CAT (*)

Anarhichas spp.

Wolf-fishes (= catfishes) n.e.i.

nokk-meriahven

REB (*)

Sebastes mentella

Beaked redfish

kuldne meriahven

REG (*)

Sebastes marinus

Golden redfish

merikukk

GUR (*)

Aspitrigla (= Trigla) cuculus

Red gurnard

hall merikukk

GUG (*))

Eutrigla (= Trigla) gurnardus

Grey gurnard

pikauimeline merikukeke

GUM

Chelidonichthys obscurus

Long-finned gurnard

triibuline merikukeke

CTZ

Trigloporus lastoviza

Streaked gurnard

euroopa paelkala

CBC

Cepola macrophthalma

Red bandfish

St Pauli sõrmuimahven

TLD

Nemadactylus monodactylus

St Paul's fingerfin

lõuna-aafrika sintsüoptermudil

IYL

Sicyopterus lagocephalus

Bichique

must kardinal

EPI

Epigonus telescopus

Black cardinal fish

vahemere saagkõht

HPR

Hoplostethus mediterraneus

Mediterranean slimehead

atlandi astelpea

TZY

Trachyscorpia echinata

Spiny Scorpionfish

sädelev huulkala

USB

Labrus bergylta

Ballan wrasse

pruun huulkala

WRM

Labrus merula

Brown wrasse

harilik limapea

BYS

Beryx splendens

Splendid alfonsino

põhjalähedased ahvenalised, m.n

DPX

Perciformes

Demersal percomorphs n.e.i.

moiva

CAP (*)

Mallotus villosus

Capelin

harilik tuulehaug

GAR

Belone belone

Garfish

makrellhaug

SAU

Scomberesox saurus

Atlantic saury

kefaallased, m.n

MUL

Mugilidae

Mullets n.e.i.

sinikala e lufar

BLU

Pomatomus saltatrix

Bluefish

harilik stauriid

HOM (*)

Trachurus trachurus

Atlantic horse mackerel

stauriid

JAA

Trachurus picturatus

Blue jack mackerel

vahemere stauriid

HMM

Trachurus mediterraneus

Mediterranean horse mackerel

stauriidid, m.n

JAX (*)

Trachurus spp.

Jack and horse mackerels n.e.i.

harilik lihhia

LEE

Lichia amia

Leerfish

atlandi merilatikas

POA

Brama brama

Atlantic pomfret

ateriinlased

SIL

Atherinidae

Silversides (= sandsmelt)

pelaagilised ahvenalised, m.n

PPX

Perciformes

Pelagic percomorphs n.e.i.

harilik heeringas

HER (*)

Clupea harengus

Atlantic herring

sardinellid, m.n

SIX

Sardinella spp.

Sardinellas n.e.i.

sardiin

PIL (*)

Sardina pilchardus

European sardine (= pilchard)

kilu

SPR (*)

Sprattus sprattus

Sprat

euroopa anšoovis

ANE (*)

Engraulis encrasicolus

European anchovy

pärisheeringalised, m.n

CLU

Clupeoidei

Clupeoids n.e.i.

atlandi pelamiid

BON

Sarda sarda

Atlantic bonito

mõõkkala

SWO

Xiphias gladius

Swordfish

makrelltuun

FRI

Auxis thazard

Frigate tuna

harilik tuun

BFT

Thunnus thynnus

Northern bluefin tuna

pikkuim-tuun

ALB

Thunnus alalunga

Albacore

kulduim-tuun

YFT

Thunnus albacares

Yellowfin tuna

vööttuun

SKJ

Katsuwonus pelamis

Skipjack tuna

suursilm-tuun

BET

Thunnus obesus

Bigeye tuna

makrellilised, m.n

TUX

Scombroidei

Tuna-like fishes n.e.i.

jaapani makrell

MAS (*)

Scomber japonicus

Chub mackerel

makrell

MAC (*)

Scomber scombrus

Atlantic mackerel

makrelllased, m.n

MAX

Scombridae

Mackerels n.e.i.

lintuim

SFS

Lepidopus caudatus

Silver scabbardfish

süsisaba

BSF

Aphanopus carbo

Black scabbardfish

makrellilised, m.n

MKX

Scombroidei

Mackerel-like fishes n.e.i.

harilik e atlandi heeringahai

POR (*)

Lamna nasus

Porbeagle

hiidhai

BSK

Cetorhinus maximus

Basking shark

harilik ogahai

DGS (*)

Squalus acanthias

Picked (= spiny) dogfish

atlandi polaarhai

GSK

Somniosus microcephalus

Greenland shark

ogahailased, m.n

DGX (*)

Squalidae

Dogfish sharks n.e.i.

raid, m.n

SKA (*)

Raja spp.

Skates n.e.i.

ogahailased ja koerhailased

DGH (*)

Squalidae, Scyliorhinidae

Dogfishes and hounds

hailaadsed, m.n

SKH

Selachimorpha (Pleurotremata)

Various sharks n.e.i.

saagsaba-koerhaid

GAU

Galeus spp.

Crest-tail catsharks n.e.i.

mustsuu-koerhai

SHO

Galeus melastomus

Blackmouth catshark

koerhai

SYC

Scyliorhinus canicula

Small-spotted catshark

musthaid

API

Apristurus spp.

Deep-water catsharks

atlandi ebanugishai

PTM

Pseudotriakis microdon

False catshark

väike polaarhai

SOR

Somniosus rostratus

Little sleeper shark

kare ogahai

GUP

Centrophorus granulosus

Gulper shark

roostjas lühiogahai

CPU

Squalus uyato

Little gulper shark

hall lühiogahai

GUQ

Centrophorus squamosus

Leafscale gulper shark

portugali lühiogahai

CPL

Centrophorus lusitanicus

Lowfin gulper shark

harilik tumehai

ETX

Etmopterus spinax

Velvet belly

suur tumehai

ETR

Etmopterus princeps

Great lanternshark

ronkjas tumehai

ETP

Etmopterus pusillus

Smooth lanternshark

tumehaid, m.n

SHL

Etmopterus spp.

Lantern sharks n.e.i.

deaniahaid

DNA

Deania spp.

Deania dogfishes n.e.i.

rokk-koon deaniahai

DCA

Deania calcea

Birdbeak dogfish

portugali süvahai

CYO

Centroscymnus coelolepis

Portuguese dogfish

pikk-koon-süvahai

CYP

Centroselachus crepidater

Longnose velvet dogfish

lühikoon-süvahai

CYY

Centroscymnus cryptacanthus

Shortnose velvet dogfish

väikesuu-hammashai

SYO

Scymnodon obscurus

Smallmouth knifetooth dogfish

lühikoon-hammashai

SYR

Scymnodon ringens

Knifetooth dogfish

šokolaadogahai

SCK

Dalatias licha

Kitefin shark

must koletishai

CFB

Centroscyllium fabricii

Black dogfish

nurkjas sigahai

OXY

Oxynotus centrina

Angular roughshark

puriuim-sigahai

OXN

Oxynotus paradoxus

Sailfin roughshark

tähishai

SHB

Echinorhinus brucus

Bramble shark

raid, m.n

RAJ

Rajidae

Rays and skates n.e.i.

okkaline rai

RJR

Amblyraja radiata

Starry ray

blondrai

RJH

Raja brachyura

Blonde ray

liivrai

RJI

Leucoraja circularis

Sandy ray

väikesilmrai

RJE

Raja microocellata

Small-eyed ray

musterrai

RJU

Raja undulata

Undulate ray

valgerai

RJA

Rostroraja alba

White skate

ümarrai

RJY

Rajella fyllae

Round ray

euroopa meritont

CMO

Chimaera monstrosa

Rabbit fish

merijänesed

HYD

Hydrolagus spp.

Ratfishes n.e.i.

nokistondid

RHC

Rhinochimaera spp.

Knife-nosed chimaeras

harriotid

HAR

Harriotta spp.

Longnose chimaeras

kõhrkalad, m.n

CAR

Chondrichthyes

Cartilaginous fishes n.e.i.

põhjakalad

GRO

ex Osteichthyes

Groundfishes n.e.i.

pelaagilised kalad, m.n

PEL

ex Osteichthyes

Pelagic fishes n.e.i.

luukalad, m.n

MZZ

ex Osteichthyes

Marine fishes n.e.i.

muud kalad (v.a koorikloomad)

FIN

ex Osteichthyes

Finfishes n.e.i.

harilik taskukrabi

CRE (*)

Cancer pagurus

Edible crab

tavaline rannakrabi

CRG

Carcinus maenas

Green crab

roosa ämblikkrabi

SCR

Maja squinado

Spinous spider crab

ronivähilised, m.n

CRA

Brachyura

Marine crabs n.e.i.

sametkrabid, m.n

CRS

Portunus spp.

Swimcrabs n.e.i.

langustid, m.n

CRW (*)

Palinurus spp.

Palinurid spiny lobsters n.e.i.

euroopa homaar

LBE (*)

Homarus gammarus

European lobster

norra salehomaar

NEP (*)

Nephrops norvegicus

Norway lobster

krevett

CPR (*)

Palaemon serratus

Common prawn

harilik süvameregarneel

PRA (*)

Pandalus borealis

Northern prawn

põhjamere garneel

CSH (*)

Crangon crangon

Common shrimp

viburhännakud, m.n

PEN (*)

Penaeus spp.

Penaeus shrimps n.e.i.

krevetlased

PAL (*)

Palaemonidae

Palaemonid shrimps

süvameregarneelid

PAN (*)

Pandalus spp.

Pink (= pandalid) shrimps

garneellased

CRN (*)

Crangonidae

Crangonid shrimps

krevetilised, m.n

DCP

Natantia

Natantian decapods n.e.i.

nuivähid

GOO

Lepas spp.

Goose barnacles

elegantne krevett

PNQ

Palaemon elegans

Rockpool prawn

pikanokiseline krevett

PIQ

Palaemon longirostris

Delta prawn

St. Pauli kaljulangust

JSP

Jasus paulensis

St Paul rock lobster

ronivähilised

LOX

Reptantia

Lobsters n.e.i.

vöödikvähklased, m.n

LOQ

Galatheidae

Craylets, squat lobsters n.e.i.

vähid, m.n

CRU

ex Crustacea

Marine crustaceans n.e.i.

tavaline tõrikodalane

WHE

Buccinum undatum

Whelk

harilik ranniklane

PEE

Littorina littorea

Periwinkle

ranniklased, m.n

PER

Littorina spp.

Periwinkles n.e.i.

söödav auster

OYF (*)

Ostrea edulis

European flat oyster

suur hiidauster

OYG

Crassostrea gigas

Pacific cupped oyster

hiidaustrid, m.n

OYC (*)

Crassostrea spp.

Cupped oyster n.e.i.

söödav rannakarp

MUS (*)

Mytilus edulis

Blue mussel

rannakarplased, m.n

MSX

Mytilidae

Sea mussels n.e.i.

suur kammkarp

SCE (*)

Pecten maximus

Common scallop

kammkarplane

QSC (*)

Aequipecten opercularis

Queen scallop

kammkarplased, m.n

SCX (*)

Pectinidae

Scallops n.e.i.

söödav südakarp

COC

Cerastoderma edule

Common cockle

veenuskarplane

CTG

Ruditapes decussatus

Grooved carpet shell

islandi hiilakarp

CLQ

Arctica islandica

Ocean quahog

karbid, m.n

CLX

Bivalvia

Clams n.e.i.

kaunkarbid

RAZ

Solen spp.

Razor clams

veenuskarplane

CTS

Venerupis pullastra

Carpet shell

veenuskarp

SVE

Chamelea gallina

Striped venus

veenuskarplased, m.n

CLV

Veneridae

Venus clams n.e.i.

mõhkkarplased, m.n

MAT

Mactridae

Mactra surf clams n.e.i.

veenuskarp

KFA

Circomphalus casina

Chamber venus

harilik merimandel

GKL

Glycymeris glycymeris

Common European bittersweet

kolmnurk-karbid

DON

Donax spp.

Donax clams

südakarplased

COZ

Cardiidae

Cockles n.e.i.

paksuseinaline norra südakarp

LVC

Laevicardium crassum

Norwegian egg cockle

mereliuad

LPZ

Patella spp.

Limpets n.e.i.

merikõrvad

ABX

Haliotis spp.

Abalones n.e.i.

kõhtjalgsed e teod, m.n

GAS

Gastropoda

Gastropods n.e.i.

ovaalne valgekarp

ULV

Spisula ovalis

Oval surf clam

pärislamekarbid

TWL

Tellina spp.

Tellins n.e.i.

harilik seepia

CTC (*)

Sepia officinalis

Common cuttlefish

ebakalmaarid

SQC (*)

Loligo spp.

Common squids

kalmaariline

SQI (*)

Illex illecebrosus

Short-finned squid

kaheksajalglased

OCTs

Octopodidae

Octopuses n.e.i.

ebakalmaarlased, kalmaarlased, m.n

SQU (*)

Loliginidae, Ommastrephidae

Squids n.e.i.

seepialased, m.n

CTL (*)

Sepiidae, Sepiolidae

Cuttlefishes n.e.i.

kalmaar

SQE (*)

Todarodes sagittatus

European flying squid

peajalgsed, m.n

CEP

Cephalopoda

Cephalopods n.e.i.

limused, m.n

MOL

ex Mollusca

Marine molluscs n.e.i.

verev meritäht

STH

Asterias rubens

Starfish

meritähed, m.n

STF

Asteroidea

Starfishes n.e.i.

söödav merisiilik

URS

Echinus esculentus

Sea urchin

tavaline kaljusiilik

URM

Paracentrotus lividus

Stony sea urchin

merisiilikud, m.n

URX

Echinoidea

Sea urchins n.e.i.

meripurad, m.n

CUX

Holothuroidea

Sea cucumbers n.e.i.

okasnahksed, m.n

ECH

Echinodermata

Echinoderms n.e.i.

mantelloom

SSG

Microcosmus sulcatus

Grooved sea squirt

merituped, m.n

SSX

Ascidiacea

Sea squirts n.e.i.

odasaba

HSC

Limulus polyphemus

Horseshoe crab

veeselgrootud, m.n

INV

ex Invertebrata

Aquatic invertebrates n.e.i.

pruunvetikad

SWB

Phaeophyceae

Brown seaweeds

iiri sammal e karrageen

IMS

Chondrus crispus

Carragheen

geliidium

GEL

Gelidium spp.

Gelidium spp.

gigartina

GIG

Gigartina spp.

Gigartina spp.

lubivetikad

LIT

Lithothamnium spp.

Lithothamnium spp.

punavetikad

SWR

Rhodophyceae

Red seaweeds

põisadrud, m.n

UCU

Fucus spp.

Wracks n.e.i.

...

ASN

Ascophyllum nodosum

North Atlantic rockweed

...

FUU

Fucus serratus

Toothed wrack

...

UVU

Ulva lactuca

Sea lettuce

merevetikad, m.n

SWX

ex Algae

Seaweeds n.e.i.

---

II LISA

Kirde-Atlandi statistilised püügipiirkonnad, mille kohta tuleb andmed esitada

ICES rajoon Ia

ICES rajoon Ib

ICES alarajoon IIa 1

ICES alarajoon IIa 2

ICES alarajoon IIb 1

ICES alarajoon IIb 2

ICES rajoon IIIa

ICES rajoon III b, c

ICES rajoon IVa

ICES rajoon IVb

ICES rajoon IVc

ICES alarajoon Va 1

ICES alarajoon Va 2

ICES alarajoon Vb 1a

ICES alarajoon Vb 1b

ICES alarajoon Vb 2

ICES rajoon VIa

ICES alarajoon VIb 1

ICES alarajoon VIb 2

ICES rajoon VIIa

ICES rajoon VIIb

ICES alarajoon VIIc 1

ICES alarajoon VIIc 2

ICES rajoon VIId

ICES rajoon VIIe

ICES rajoon VIIf

ICES rajoon VIIg

ICES rajoon VIIh

ICES alarajoon VIIj 1

ICES alarajoon VIIj 2

ICES alarajoon VIIk 1

ICES alarajoon VIIk 2

ICES rajoon VIIIa

ICES rajoon VIIIb

ICES rajoon VIIIc

ICES alarajoon VIIId 1

ICES alarajoon VIIId 2

ICES alarajoon VIIIe 1

ICES alarajoon VIIIe 2

ICES rajoon IXa

ICES alarajoon IXb 1

ICES alarajoon IXb 2

ICES alarajoon Xa 1

ICES alarajoon Xa 2

ICES rajoon Xb

ICES alarajoon XIIa 1

ICES alarajoon XIIa 2

ICES alarajoon XIIa 3

ICES alarajoon XIIa 4

ICES rajoon XIIb

ICES rajoon XIIc

ICES rajoon XIVa

ICES alarajoon XIVb 1

ICES alarajoon XIVb 2

BAL 22

BAL 23

BAL 24

BAL 25

BAL 26

BAL 27

BAL 28-1

BAL 28-2

BAL 29

BAL 30

BAL 31

BAL 32

Märkused

| 1. | Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu on identifitseerinud ja määratlenud „ICES” statistilised püügipiirkonnad. |
| --- | --- |

1.

Rahvusvaheline Mereuurimise Nõukogu on identifitseerinud ja määratlenud „ICES” statistilised püügipiirkonnad.

| 2. | Rahvusvaheline Läänemere Kalanduskomisjon on identifitseerinud ja määratlenud „BAL” statistilised püügipiirkonnad. |
| --- | --- |

2.

Rahvusvaheline Läänemere Kalanduskomisjon on identifitseerinud ja määratlenud „BAL” statistilised püügipiirkonnad.

| 3. | Esitada tuleb võimalikult üksikasjalikud andmed. „Teadmata” ja koondnimestikuga piirkonnad võivad esineda ainult juhul, kui üksikasjalikud andmed ei ole kättesaadavad. Üksikasjalike andmete esitamise korral ei tohiks koondandmestikke kasutada. |
| --- | --- |

3.

Esitada tuleb võimalikult üksikasjalikud andmed. „Teadmata” ja koondnimestikuga piirkonnad võivad esineda ainult juhul, kui üksikasjalikud andmed ei ole kättesaadavad. Üksikasjalike andmete esitamise korral ei tohiks koondandmestikke kasutada.

Kirde-Atlandi statistilised püügipiirkonnad

Image

Image

Image

---

III LISA

ICES alapiirkondade ja rajoonide kirjeldused, mida kasutatakse Kirde-Atlandi kalastusstatistikas ja kalandusalastes määrustes

ICES statistiline piirkond (Atlandi ookeani kirdeosa)

Kõik Atlandi ookeani ja Põhja-Jäämere ning nende ääremerede veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40o00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas mööda Gröönimaa rannikut punktini 44o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 59o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 42o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o36′ läänepikkust Hispaania rannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode ja põhja suunas mööda Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut, Hispaania loode- ja põhjarannikut, Prantsuse, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut kuni Saksamaa ja Taani läänepoolse piiritähiseni; sealt piki Jüütimaa läänerannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa idarannikut Taani ja Saksamaa idapoolse piiritähiseni; sealt piki Saksamaa, Poola, Venemaa, Leedu, Läti, Eesti, Venemaa, Soome, Rootsi ja Norra rannikut ning Venemaa põhjarannikut Habarovskini; sealt üle Jugorski Šari väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Vaigatši saare rannikut; sealt üle Kara Värava läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Novaja Zemlja lõunapoolse saare rannikut; sealt üle Matotškin Šari väina läänesuudme; sealt piki Novaja Zemlja põhjapoolse saare läänerannikut punktini 68o30′ idapikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

See piirkond vastab ka FAO rahvusvahelise kalapüügipiirkondade statistilise klassifikatsiooni 27. statistilisele piirkonnale (Kirde-Atlandi statistiline piirkond).

ICES I statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30o00′ idapikkust punktini 72o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt ida suunas piki Norra ja Venemaa rannikut Habarovskini; sealt üle Jugorski Šari väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Vaigatši saare rannikut; sealt üle Kara Värava väina läänesuudme; sealt lääne ja põhja suunas piki Novaja Zemlja lõunapoolse saare rannikut; sealt üle Matotškin Šari väina läänesuudme; sealt piki Novaja Zemlja põhjapoolse saare läänerannikut punktini 68o30′ idapikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

| — | ICES Ia statistiline rajoon

  See I alapiirkonna osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 73,98 N | 33,70 E |
| 74,18 N | 34,55 E |
| 74,36 N | 35,28 E |
| 74,71 N | 36,38 E |
| 75,14 N | 37,57 E |
| 75,45 N | 38,31 E |
| 75,84 N | 39,05 E |
| 76,26 N | 39,61 E |
| 76,61 N | 41,24 E |
| 76,96 N | 42,81 E |
| 76,90 N | 43,06 E |
| 76,75 N | 44,48 E |
| 75,99 N | 43,51 E |
| 75,39 N | 43,18 E |
| 74,82 N | 41,73 E |
| 73,98 N | 41,56 E |
| 73,17 N | 40,66 E |
| 72,20 N | 40,51 E |
| 72,26 N | 39,76 E |
| 72,62 N | 38,96 E |
| 73,04 N | 37,74 E |
| 73,37 N | 36,61 E |
| 73,56 N | 35,70 E |
| 73,98 N | 33,70 E |

—

ICES Ia statistiline rajoon

See I alapiirkonna osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

73,98 N

33,70 E

74,18 N

34,55 E

74,36 N

35,28 E

74,71 N

36,38 E

75,14 N

37,57 E

75,45 N

38,31 E

75,84 N

39,05 E

76,26 N

39,61 E

76,61 N

41,24 E

76,96 N

42,81 E

76,90 N

43,06 E

76,75 N

44,48 E

75,99 N

43,51 E

75,39 N

43,18 E

74,82 N

41,73 E

73,98 N

41,56 E

73,17 N

40,66 E

72,20 N

40,51 E

72,26 N

39,76 E

72,62 N

38,96 E

73,04 N

37,74 E

73,37 N

36,61 E

73,56 N

35,70 E

73,98 N

33,70 E

| — | ICES Ib statistiline rajoon

  Need I alapiirkonna osad, mis ei kuulu Ia rajooni. |
| --- | --- |

—

ICES Ib statistiline rajoon

Need I alapiirkonna osad, mis ei kuulu Ia rajooni.

ICES II statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30o00′ idapikkust punktini 72o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt lääne ja edela suunas piki Norra rannikut punktini 62o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 4o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

| — | ICES IIa statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktis 62o00′ põhjalaiust Norra rannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 4o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 72o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 30o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 72o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt lääne ja edela suunas piki Norra rannikut lähtepunktini.






  — | ICES IIa 1. statistiline alarajoon
  See osa IIa rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 73,50 N | 00,20 W |
| 73,50 N | 07,21 E |
| 73,45 N | 07,28 E |
| 73,14 N | 07,83 E |
| 72,76 N | 08,65 E |
| 72,49 N | 09,33 E |
| 72,31 N | 09,83 E |
| 72,18 N | 10,29 E |
| 71,98 N | 09,94 E |
| 71,91 N | 09,70 E |
| 71,64 N | 08,75 E |
| 71,36 N | 07,93 E |
| 71,13 N | 07,42 E |
| 70,79 N | 06,73 E |
| 70,17 N | 05,64 E |
| 69,79 N | 05,01 E |
| 69,56 N | 04,74 E |
| 69,32 N | 04,32 E |
| 69,10 N | 04,00 E |
| 68,86 N | 03,73 E |
| 68,69 N | 03,57 E |
| 68,46 N | 03,40 E |
| 68,23 N | 03,27 E |
| 67,98 N | 03,19 E |
| 67,77 N | 03,16 E |
| 67,57 N | 03,15 E |
| 67,37 N | 03,18 E |
| 67,18 N | 03,24 E |
| 67,01 N | 03,31 E |
| 66,84 N | 03,42 E |
| 66,43 N | 03,27 E |
| 66,39 N | 03,18 E |
| 66,23 N | 02,79 E |
| 65,95 N | 02,24 E |
| 65,64 N | 01,79 E |
| 65,38 N | 01,44 E |
| 65,32 N | 01,26 E |
| 65,08 N | 00,72 E |
| 64,72 N | 00,04 E |
| 64,43 N | 00,49 W |
| 64,84 N | 01,31 W |
| 64,92 N | 01,56 W |
| 65,13 N | 02,17 W |
| 65,22 N | 02,54 W |
| 65,39 N | 03,19 W |
| 65,47 N | 03,73 W |
| 65,55 N | 04,19 W |
| 65,59 N | 04,56 W |
| 65,69 N | 05,58 W |
| 65,96 N | 05,60 W |
| 66,22 N | 05,67 W |
| 66,47 N | 05,78 W |
| 67,09 N | 06,25 W |
| 67,61 N | 06,62 W |
| 67,77 N | 05,33 W |
| 67,96 N | 04,19 W |
| 68,10 N | 03,42 W |
| 68,33 N | 02,39 W |
| 68,55 N | 01,56 W |
| 68,86 N | 00,61 W |
| 69,14 N | 00,08 E |
| 69,44 N | 00,68 E |
| 69,76 N | 01,18 E |
| 69,97 N | 01,46 E |
| 70,21 N | 01,72 E |
| 70,43 N | 01,94 E |
| 70,63 N | 02,09 E |
| 70,89 N | 02,25 E |
| 71,14 N | 02,35 E |
| 71,35 N | 02,39 E |
| 71,61 N | 02,38 E |
| 71,83 N | 02,31 E |
| 72,01 N | 02,22 E |
| 72,24 N | 02,06 E |
| 72,43 N | 01,89 E |
| 72,60 N | 01,68 E |
| 72,75 N | 01,48 E |
| 72,99 N | 01,08 E |
| 73,31 N | 00,34 E |
| 73,50 N | 00,20 W |

—

ICES IIa statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktis 62o00′ põhjalaiust Norra rannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 4o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 72o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 30o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 72o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 26o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Norra rannikuni; sealt lääne ja edela suunas piki Norra rannikut lähtepunktini.

—

ICES IIa 1. statistiline alarajoon

See osa IIa rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

73,50 N

00,20 W

73,50 N

07,21 E

73,45 N

07,28 E

73,14 N

07,83 E

72,76 N

08,65 E

72,49 N

09,33 E

72,31 N

09,83 E

72,18 N

10,29 E

71,98 N

09,94 E

71,91 N

09,70 E

71,64 N

08,75 E

71,36 N

07,93 E

71,13 N

07,42 E

70,79 N

06,73 E

70,17 N

05,64 E

69,79 N

05,01 E

69,56 N

04,74 E

69,32 N

04,32 E

69,10 N

04,00 E

68,86 N

03,73 E

68,69 N

03,57 E

68,46 N

03,40 E

68,23 N

03,27 E

67,98 N

03,19 E

67,77 N

03,16 E

67,57 N

03,15 E

67,37 N

03,18 E

67,18 N

03,24 E

67,01 N

03,31 E

66,84 N

03,42 E

66,43 N

03,27 E

66,39 N

03,18 E

66,23 N

02,79 E

65,95 N

02,24 E

65,64 N

01,79 E

65,38 N

01,44 E

65,32 N

01,26 E

65,08 N

00,72 E

64,72 N

00,04 E

64,43 N

00,49 W

64,84 N

01,31 W

64,92 N

01,56 W

65,13 N

02,17 W

65,22 N

02,54 W

65,39 N

03,19 W

65,47 N

03,73 W

65,55 N

04,19 W

65,59 N

04,56 W

65,69 N

05,58 W

65,96 N

05,60 W

66,22 N

05,67 W

66,47 N

05,78 W

67,09 N

06,25 W

67,61 N

06,62 W

67,77 N

05,33 W

67,96 N

04,19 W

68,10 N

03,42 W

68,33 N

02,39 W

68,55 N

01,56 W

68,86 N

00,61 W

69,14 N

00,08 E

69,44 N

00,68 E

69,76 N

01,18 E

69,97 N

01,46 E

70,21 N

01,72 E

70,43 N

01,94 E

70,63 N

02,09 E

70,89 N

02,25 E

71,14 N

02,35 E

71,35 N

02,39 E

71,61 N

02,38 E

71,83 N

02,31 E

72,01 N

02,22 E

72,24 N

02,06 E

72,43 N

01,89 E

72,60 N

01,68 E

72,75 N

01,48 E

72,99 N

01,08 E

73,31 N

00,34 E

73,50 N

00,20 W

| — | ICES IIa 2. statistiline alarajoon
  See osa IIa rajoonist, mis ei kuulu IIa 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES IIa 2. statistiline alarajoon

See osa IIa rajoonist, mis ei kuulu IIa 1. alarajooni.

| — | ICES IIb statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30o00′ idapikkust punktini 73o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.






  — | ICES IIb 1. statistiline alarajoon
  See osa IIb rajoonist, mis piirneb järgmiste koordinaatidega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 73,50 N | 07,21 E |
| 73,50 N | 00,20 W |
| 73,60 N | 00,48 W |
| 73,94 N | 01,88 W |
| 74,09 N | 02,70 W |
| 74,21 N | 05,00 W |
| 74,50 N | 04,38 W |
| 75,00 N | 04,29 W |
| 75,30 N | 04,19 W |
| 76,05 N | 04,30 W |
| 76,18 N | 04,09 W |
| 76,57 N | 02,52 W |
| 76,67 N | 02,10 W |
| 76,56 N | 01,60 W |
| 76,00 N | 00,80 E |
| 75,87 N | 01,12 E |
| 75,64 N | 01,71 E |
| 75,21 N | 03,06 E |
| 74,96 N | 04,07 E |
| 74,86 N | 04,55 E |
| 74,69 N | 05,19 E |
| 74,34 N | 06,39 E |
| 74,13 N | 06,51 E |
| 73,89 N | 06,74 E |
| 73,60 N | 07,06 E |
| 73,50 N | 07,21 E |

—

ICES IIb statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 30o00′ idapikkust punktini 73o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

—

ICES IIb 1. statistiline alarajoon

See osa IIb rajoonist, mis piirneb järgmiste koordinaatidega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

73,50 N

07,21 E

73,50 N

00,20 W

73,60 N

00,48 W

73,94 N

01,88 W

74,09 N

02,70 W

74,21 N

05,00 W

74,50 N

04,38 W

75,00 N

04,29 W

75,30 N

04,19 W

76,05 N

04,30 W

76,18 N

04,09 W

76,57 N

02,52 W

76,67 N

02,10 W

76,56 N

01,60 W

76,00 N

00,80 E

75,87 N

01,12 E

75,64 N

01,71 E

75,21 N

03,06 E

74,96 N

04,07 E

74,86 N

04,55 E

74,69 N

05,19 E

74,34 N

06,39 E

74,13 N

06,51 E

73,89 N

06,74 E

73,60 N

07,06 E

73,50 N

07,21 E

| — | ICES IIb 2. statistiline alarajoon
  See osa IIb rajoonist, mis ei kuulu IIb 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES IIb 2. statistiline alarajoon

See osa IIb rajoonist, mis ei kuulu IIb 1. alarajooni.

ICES III statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 7o00′ idapikkust Norra rannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 57o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 57o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Taani rannikuni; sealt piki Jüütimaa loode- ja idarannikut Halsini; sealt üle Limfjordi idasuudme Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa rannikut Taani ja Saksamaa idapoolse piiritähiseni; sealt piki Saksamaa, Poola, Venemaa, Leedu, Läti, Eesti, Venemaa, Soome, Rootsi ja Norra rannikut lähtepunktini.

| — | ICES IIIa statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 7o00′ idapikkust Norra rannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 57o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 57o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Taani rannikuni; sealt piki Jüütimaa loode- ja idarannikut Halsini; sealt üle Limfjordi idasuudme Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa rannikut kuni Hasenøre neemeni; sealt üle Suur-Belti väina Gnibeni neemeni; sealt piki Sjællandi põhjarannikut Gilbjergi neemeni; sealt läbi Oeresundi põhjasuudme Kullenini Rootsi rannikul; sealt ida ja põhja suunas piki Rootsi läänerannikut ja Norra lõunarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES IIIa statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 7o00′ idapikkust Norra rannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 57o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 57o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Taani rannikuni; sealt piki Jüütimaa loode- ja idarannikut Halsini; sealt üle Limfjordi idasuudme Egenseklosteri neemeni; sealt lõuna suunas piki Jüütimaa rannikut kuni Hasenøre neemeni; sealt üle Suur-Belti väina Gnibeni neemeni; sealt piki Sjællandi põhjarannikut Gilbjergi neemeni; sealt läbi Oeresundi põhjasuudme Kullenini Rootsi rannikul; sealt ida ja põhja suunas piki Rootsi läänerannikut ja Norra lõunarannikut lähtepunktini.

| — | ICES III b ja c statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb Hasenøre neemest Jüütimaa idarannikul kuni Gnibeni neemeni Sjællandi läänerannikul ja Gilbjergi neemeni; sealt üle Oeresundi põhjasuudme Kullenini Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani; sealt üle Oeresundi lõunasuudme Stevnsi majakani; sealt piki Sjællandi kagurannikut; sealt üle Storstrømi väina idasuudme; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedserini; sealt Darsser Ortini Saksamaa rannikul; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa idarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES III b ja c statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb Hasenøre neemest Jüütimaa idarannikul kuni Gnibeni neemeni Sjællandi läänerannikul ja Gilbjergi neemeni; sealt üle Oeresundi põhjasuudme Kullenini Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani; sealt üle Oeresundi lõunasuudme Stevnsi majakani; sealt piki Sjællandi kagurannikut; sealt üle Storstrømi väina idasuudme; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedserini; sealt Darsser Ortini Saksamaa rannikul; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa idarannikut lähtepunktini.

| — | ICES 22. statistiline alarajoon (BAL 22)
  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Hasenøre neemest (56o09′ põhjalaiust, 10o44′ idapikkust) Jüütimaa idarannikul ja kulgeb kuni Gnibeni neemeni (56o01′ põhjalaiust, 11o18′ idapikkust) Sjællandi läänerannikul; sealt piki Sjællandi lääne- ja lõunarannikut punktini 12o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Falsteri saareni; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedser Oddeni (54o34′ põhjalaiust, 11o58′ idapikkust); sealt otse ida suunas punktini 12o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Saksamaa rannikuni; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa idarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 22. statistiline alarajoon (BAL 22)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Hasenøre neemest (56o09′ põhjalaiust, 10o44′ idapikkust) Jüütimaa idarannikul ja kulgeb kuni Gnibeni neemeni (56o01′ põhjalaiust, 11o18′ idapikkust) Sjællandi läänerannikul; sealt piki Sjællandi lääne- ja lõunarannikut punktini 12o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Falsteri saareni; sealt piki Falsteri saare idarannikut Gedser Oddeni (54o34′ põhjalaiust, 11o58′ idapikkust); sealt otse ida suunas punktini 12o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Saksamaa rannikuni; sealt edela suunas piki Saksamaa rannikut ja Jüütimaa idarannikut lähtepunktini.

| — | ICES 23. statistiline alarajoon (BAL 23)
  Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb Gilbjergi neemest (56o08′ põhjalaiust, 12o18′ idapikkust) Sjællandi põhjarannikul Kullenini (56o18′ põhjalaiust, 12o28′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani (55o23′ põhjalaiust, 12o50′ idapikkust); sealt üle Sundi lõunasuudme Stevnsi majakani (55o19′ põhjalaiust, 12o29′ idapikkust) Sjællandi rannikul; sealt põhja suunas piki Sjællandi idarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 23. statistiline alarajoon (BAL 23)

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb Gilbjergi neemest (56o08′ põhjalaiust, 12o18′ idapikkust) Sjællandi põhjarannikul Kullenini (56o18′ põhjalaiust, 12o28′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt lõuna suunas piki Rootsi rannikut Falsterbo majakani (55o23′ põhjalaiust, 12o50′ idapikkust); sealt üle Sundi lõunasuudme Stevnsi majakani (55o19′ põhjalaiust, 12o29′ idapikkust) Sjællandi rannikul; sealt põhja suunas piki Sjællandi idarannikut lähtepunktini.

| — | ICES 24. statistiline alarajoon (BAL 24)
  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Stevnsi majakast (55o19′ põhjalaiust, 12o29′ idapikkust) Sjællandi idarannikul ja kulgeb üle Sundi lõunasuudme Falsterbo majakani (55o23′ põhjalaiust, 12o50′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt piki Rootsi lõunarannikut Sandhammareni majakani (55o24′ põhjalaiust, 14o12′ idapikkust); sealt Hammerodde majakani (55o18′ põhjalaiust, 14o47′ idapikkust) Bornholmi põhjarannikul; sealt piki Bornholmi lääne- ja lõunarannikut punktini 15o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola ja Saksamaa rannikut punktini 12o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 54o34′ põhjalaiust ja 12o00′ idapikkust; sealt otse lääne suunas Gedser Oddeni (54o34′ põhjalaiust, 11o58′ idapikkust); sealt piki Falsteri saare ida- ja põhjarannikut punktini 12o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Sjællandi lõunarannikuni; sealt lääne ja põhja suunas piki Sjællandi läänerannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 24. statistiline alarajoon (BAL 24)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab Stevnsi majakast (55o19′ põhjalaiust, 12o29′ idapikkust) Sjællandi idarannikul ja kulgeb üle Sundi lõunasuudme Falsterbo majakani (55o23′ põhjalaiust, 12o50′ idapikkust) Rootsi rannikul; sealt piki Rootsi lõunarannikut Sandhammareni majakani (55o24′ põhjalaiust, 14o12′ idapikkust); sealt Hammerodde majakani (55o18′ põhjalaiust, 14o47′ idapikkust) Bornholmi põhjarannikul; sealt piki Bornholmi lääne- ja lõunarannikut punktini 15o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola ja Saksamaa rannikut punktini 12o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 54o34′ põhjalaiust ja 12o00′ idapikkust; sealt otse lääne suunas Gedser Oddeni (54o34′ põhjalaiust, 11o58′ idapikkust); sealt piki Falsteri saare ida- ja põhjarannikut punktini 12o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Sjællandi lõunarannikuni; sealt lääne ja põhja suunas piki Sjællandi läänerannikut lähtepunktini.

| — | ICES 25. statistiline alarajoon (BAL 25)
  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56o30′põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Ölandi saare läänerannikuni; kulgeb Ölandi saarest lõuna poolt mööda punktini 56o30′ põhjalaiust Ölandi idarannikul; sealt otse ida suunas punktini 18o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola rannikut punktini 15o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Bornholmi saareni; sealt piki Bornholmi lõuna- ja läänerannikut Hammerodde majakani (55o18′ põhjalaiust, 14o47′ idapikkust); sealt Sandhammareni majakani (55o24′ põhjalaiust, 14o12′ idapikkust) Rootsi lõunarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 25. statistiline alarajoon (BAL 25)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56o30′põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Ölandi saare läänerannikuni; kulgeb Ölandi saarest lõuna poolt mööda punktini 56o30′ põhjalaiust Ölandi idarannikul; sealt otse ida suunas punktini 18o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas Poola rannikuni; sealt lääne suunas piki Poola rannikut punktini 15o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Bornholmi saareni; sealt piki Bornholmi lõuna- ja läänerannikut Hammerodde majakani (55o18′ põhjalaiust, 14o47′ idapikkust); sealt Sandhammareni majakani (55o24′ põhjalaiust, 14o12′ idapikkust) Rootsi lõunarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.

| — | ICES 26. statistiline alarajoon (BAL 26)
  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56o30′ põhjalaiust, 18o00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Läti läänerannikuni; sealt lõuna suunas piki Läti, Leedu, Venemaa ja Poola rannikut punktini 18o00′ idapikkust Poola rannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 26. statistiline alarajoon (BAL 26)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 56o30′ põhjalaiust, 18o00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Läti läänerannikuni; sealt lõuna suunas piki Läti, Leedu, Venemaa ja Poola rannikut punktini 18o00′ idapikkust Poola rannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

| — | ICES 27. statistiline alarajoon (BAL 27)
  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 59o41′ põhjalaiust ja 19o00′ idapikkust Rootsi maismaa idarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas Ojamaa saare põhjarannikuni; sealt lõuna suunas piki Ojamaa läänerannikut punktini 57o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 56o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Ölandi saare idarannikuni; sealt pärast Ölandi lõunapoolsest küljest möödumist punktini 56o30′ põhjalaiust Ölandi läänerannikul; sealt otse lääne suunas Rootsi rannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 27. statistiline alarajoon (BAL 27)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 59o41′ põhjalaiust ja 19o00′ idapikkust Rootsi maismaa idarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas Ojamaa saare põhjarannikuni; sealt lõuna suunas piki Ojamaa läänerannikut punktini 57o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18o00′ idapikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 56o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Ölandi saare idarannikuni; sealt pärast Ölandi lõunapoolsest küljest möödumist punktini 56o30′ põhjalaiust Ölandi läänerannikul; sealt otse lääne suunas Rootsi rannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.

| — | ICES 28. statistiline alarajoon (BAL 28)
  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 58o30′ põhjalaiust ja 19o00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Saaremaa läänerannikuni; sealt pärast Saaremaa põhjapoolsest küljest möödumist punktini 58o30′ põhjalaiust Saaremaa idarannikul; sealt otse ida suunas Eesti rannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti ja Läti läänerannikut punktini 56o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Ojamaa saare läänerannikuni; sealt põhja suunas punktini 19o00′ idapikkust Ojamaa põhjarannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES statistiline alarajoon 28-1 (BAL 28.1)
  Veed, mis piirnevad läänes Ovisi majakast (57o34.1234′N, 21o42.9574′E) Läti läänerannikul Saaremaa Loodeneeme kaljurahuni (57o57.4760′N, 21o58.2789′E), sealt lõuna suunas Sõrve poolsaare lõunatipuni ning sealt kirde suunas piki Saaremaa rannikut kulgeva joonega ning põhjas joonega, mis kulgeb punktist 58o30.0′N, 23o13.2′E punktini 58o30′N, 23o41.1′E. |
| --- | --- | --- |

—

ICES 28. statistiline alarajoon (BAL 28)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 58o30′ põhjalaiust ja 19o00′ idapikkust ning kulgeb otse ida suunas Saaremaa läänerannikuni; sealt pärast Saaremaa põhjapoolsest küljest möödumist punktini 58o30′ põhjalaiust Saaremaa idarannikul; sealt otse ida suunas Eesti rannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti ja Läti läänerannikut punktini 56o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Ojamaa saare läänerannikuni; sealt põhja suunas punktini 19o00′ idapikkust Ojamaa põhjarannikul; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES statistiline alarajoon 28-1 (BAL 28.1)

Veed, mis piirnevad läänes Ovisi majakast (57o34.1234′N, 21o42.9574′E) Läti läänerannikul Saaremaa Loodeneeme kaljurahuni (57o57.4760′N, 21o58.2789′E), sealt lõuna suunas Sõrve poolsaare lõunatipuni ning sealt kirde suunas piki Saaremaa rannikut kulgeva joonega ning põhjas joonega, mis kulgeb punktist 58o30.0′N, 23o13.2′E punktini 58o30′N, 23o41.1′E.

| — | ICES statistiline alarajoon 28-2 (BAL 28.2)
  Need 28. alarajooni osad, mis ei kuulu alarajooni 28-1. |
| --- | --- |

—

ICES statistiline alarajoon 28-2 (BAL 28.2)

Need 28. alarajooni osad, mis ei kuulu alarajooni 28-1.

| — | ICES 29. statistiline alarajoon (BAL 29)
  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60o30′ põhjalaiust Rootsi maismaa idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome lääne- ja lõunarannikut punktini 23o00′ idapikkust maismaa lõunarannikul; sealt otse lõuna suunas punktini 59o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Eesti maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti läänerannikut punktini 58o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Saaremaa idarannikuni; sealt pärast Saaremaa põhjapoolsest küljest möödumist punktini 58o30′ põhjalaiust Saaremaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas punktini 19o00′ idapikkust; siis otse põhja suunas punktini 59o41′ põhjalaiust Rootsi maismaa idarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 29. statistiline alarajoon (BAL 29)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60o30′ põhjalaiust Rootsi maismaa idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome lääne- ja lõunarannikut punktini 23o00′ idapikkust maismaa lõunarannikul; sealt otse lõuna suunas punktini 59o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Eesti maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Eesti läänerannikut punktini 58o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Saaremaa idarannikuni; sealt pärast Saaremaa põhjapoolsest küljest möödumist punktini 58o30′ põhjalaiust Saaremaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas punktini 19o00′ idapikkust; siis otse põhja suunas punktini 59o41′ põhjalaiust Rootsi maismaa idarannikul; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.

| — | ICES 30. statistiline alarajoon (BAL 30)
  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63o30′ põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome rannikut punktini 60o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Rootsi maismaarannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES 30. statistiline alarajoon (BAL 30)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63o30′ põhjalaiust Rootsi idarannikul ja kulgeb otse ida suunas Soome maismaarannikuni; sealt lõuna suunas piki Soome rannikut punktini 60o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Rootsi maismaarannikuni; sealt põhja suunas piki Rootsi idarannikut lähtepunktini.

| — | ICES statistiline alarajoon 31 (BAL 31)
  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63o30′ põhjalaiust Rootsi idarannikul, kulgeb pärast põhjas Põhjalahest möödumist punktini 63o30′ põhjalaiust Soome maismaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES statistiline alarajoon 31 (BAL 31)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63o30′ põhjalaiust Rootsi idarannikul, kulgeb pärast põhjas Põhjalahest möödumist punktini 63o30′ põhjalaiust Soome maismaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas lähtepunktini.

| — | ICES statistiline alarajoon 32 (BAL 32)
  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 23o00′ idapikkust Soome lõunarannikul ja kulgeb pärast idas Soome lahest möödumist punktini 59o00′ põhjalaiust Eesti läänerannikul; sealt otse lääne suunas punktini 23o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES statistiline alarajoon 32 (BAL 32)

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 23o00′ idapikkust Soome lõunarannikul ja kulgeb pärast idas Soome lahest möödumist punktini 59o00′ põhjalaiust Eesti läänerannikul; sealt otse lääne suunas punktini 23o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

ICES IV statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62o00′ põhjalaiust Norra rannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 4o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Šotimaa rannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Šotimaa ja Inglismaa rannikut punktini 51o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut Saksamaa ja Taani läänepoolse piiritähiseni; sealt piki Jüütimaa läänerannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt üle Limfjordi idasuudme Halsini; sealt lääne suunas piki Limfjordi põhjarannikut Agger Tange lõunapoolseima tipuni; sealt põhja suunas piki Jüütimaa läänerannikut punktini 57o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Norra rannikuni; sealt loode suunas piki Norra rannikut lähtepunktini.

| — | ICES IVa statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62o00′ põhjalaiust Norra rannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 3o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Šotimaa rannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Šotimaa rannikut punktini 57o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 7o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Norra rannikuni; sealt loode suunas piki Norra rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES IVa statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62o00′ põhjalaiust Norra rannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 3o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Šotimaa rannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Šotimaa rannikut punktini 57o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 7o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas Norra rannikuni; sealt loode suunas piki Norra rannikut lähtepunktini.

| — | ICES IVb statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 57o00′ põhjalaiust Taani läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 8o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Šotimaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Šotimaa ja Inglismaa rannikut punktini 53o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Saksamaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Jüütimaa rannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt üle Limfjordi idasuudme Halsini; sealt lääne suunas piki Limfjordi põhjarannikut Agger Tange lõunapoolseima tipuni; sealt põhja suunas piki Jüütimaa läänerannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES IVb statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 57o00′ põhjalaiust Taani läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 8o00′ idapikkust; sealt otse põhja suunas punktini 57o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Šotimaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Šotimaa ja Inglismaa rannikut punktini 53o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Saksamaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Jüütimaa rannikut Thyborønini; sealt lõuna ja ida suunas piki Limfjordi lõunarannikut Egenseklosteri neemeni; sealt üle Limfjordi idasuudme Halsini; sealt lääne suunas piki Limfjordi põhjarannikut Agger Tange lõunapoolseima tipuni; sealt põhja suunas piki Jüütimaa läänerannikut lähtepunktini.

| — | ICES IVc statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 53o30′ põhjalaiust Saksamaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas Inglismaa rannikuni; sealt lõuna suunas punktini 51o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES IVc statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 53o30′ põhjalaiust Saksamaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas Inglismaa rannikuni; sealt lõuna suunas punktini 51o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa, Belgia, Madalmaade ja Saksamaa rannikut lähtepunktini.

ICES V statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 68o00′ põhjalaiust ja 11o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 27o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 62o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

| — | ICES Va statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 68o00′ põhjalaiust ja 11o00′ läänepikkust ja kulgeb sealt otse lääne suunas punktini 27o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 62o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES Va 1. statistiline alarajoon
  Ala, mis jääb järgmiste koordinaatidega ristküliku sisse:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 63,00 N | 24,00 W |
| 62,00 N | 24,00 W |
| 62,00 N | 27,00 W |
| 63,00 N | 27,00 W |
| 63,00 N | 24,00 W |

—

ICES Va statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 68o00′ põhjalaiust ja 11o00′ läänepikkust ja kulgeb sealt otse lääne suunas punktini 27o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 62o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 63o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES Va 1. statistiline alarajoon

Ala, mis jääb järgmiste koordinaatidega ristküliku sisse:

Laiuskraad

Pikkuskraad

63,00 N

24,00 W

62,00 N

24,00 W

62,00 N

27,00 W

63,00 N

27,00 W

63,00 N

24,00 W

| — | ICES Va 2. statistiline alarajoon
  Va rajooni ülejäänud osa, mis ei kuulu Va 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES Va 2. statistiline alarajoon

Va rajooni ülejäänud osa, mis ei kuulu Va 1. alarajooni.

| — | ICES Vb statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63o00′ põhjalaiust ja 4o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 15o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES Vb 1. statistiline alarajoon
  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63o00′ põhjalaiust ja 4o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 15o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 10o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 61o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8o00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi punktini 61o15′ põhjalaiust ja 7o30′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES Vb 1.a statistiline alarajoon
  Vb 1. alarajooni osad, mis piirnevad järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 60,49 N | 15,00 W |
| 60,71 N | 13,99 W |
| 60,15 N | 13,29 W |
| 60,00 N | 13,50 W |
| 60,00 N | 15,00 W |
| 60,49 N | 15,00 W |

—

ICES Vb statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63o00′ põhjalaiust ja 4o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 15o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES Vb 1. statistiline alarajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 63o00′ põhjalaiust ja 4o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 15o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 10o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 61o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8o00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi punktini 61o15′ põhjalaiust ja 7o30′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 4o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES Vb 1.a statistiline alarajoon

Vb 1. alarajooni osad, mis piirnevad järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

60,49 N

15,00 W

60,71 N

13,99 W

60,15 N

13,29 W

60,00 N

13,50 W

60,00 N

15,00 W

60,49 N

15,00 W

| — | ICES Vb 1.b statistiline alarajoon
  Vb 1. alarajooni osad, mis ei kuulu Vb 1.a alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES Vb 1.b statistiline alarajoon

Vb 1. alarajooni osad, mis ei kuulu Vb 1.a alarajooni.

| — | ICES Vb 2. statistiline alarajoon
  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60o00′ põhjalaiust ja 10o00′ läänepikkust ning kulgeb otse põhja suunas punktini 61o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8o00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi punktini 61o15′ põhjalaiust ja 7o30′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES Vb 2. statistiline alarajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60o00′ põhjalaiust ja 10o00′ läänepikkust ning kulgeb otse põhja suunas punktini 61o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 8o00′ läänepikkust; sealt piki loksodroomi punktini 61o15′ põhjalaiust ja 7o30′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas lähtepunktini.

ICES VI statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 4o00′ läänepikkust Šotimaa põhjarannikul ja kulgeb otse põhja suunas punktini 60o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Iirimaa ja Põhja-Iirimaa rannikut punktini 55o00′ põhjalaiust Põhja-Iirimaa idarannikul; sealt otse ida suunas Šotimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Šotimaa läänerannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIa statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 4o00′ läänepikkust Šotimaa rannikul ja kulgeb otse põhja suunas punktini 60o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 12o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Iirimaa ja Põhja-Iirimaa rannikut punktini 55o00′ põhjalaiust Põhja-Iirimaa idarannikul; sealt otse ida suunas Šotimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Šotimaa läänerannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIa statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 4o00′ läänepikkust Šotimaa rannikul ja kulgeb otse põhja suunas punktini 60o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 12o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Iirimaa ja Põhja-Iirimaa rannikut punktini 55o00′ põhjalaiust Põhja-Iirimaa idarannikul; sealt otse ida suunas Šotimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Šotimaa läänerannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIb statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60o00′ põhjalaiust ja 12o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES VIb 1. statistiline alarajoon
  VIb rajooni osad, mis piirnevad järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 54,50 N | 18,00 W |
| 60,00 N | 18,00 W |
| 60,00 N | 13,50 W |
| 60,15 N | 13,29 W |
| 59,65 N | 13,99 W |
| 59,01 N | 14,57 W |
| 58,51 N | 14,79 W |
| 57,87 N | 14,88 W |
| 57,01 N | 14,63 W |
| 56,57 N | 14,34 W |
| 56,50 N | 14,44 W |
| 56,44 N | 14,54 W |
| 56,37 N | 14,62 W |
| 56,31 N | 14,72 W |
| 56,24 N | 14,80 W |
| 56,17 N | 14,89 W |
| 56,09 N | 14,97 W |
| 56,02 N | 15,04 W |
| 55,95 N | 15,11 W |
| 55,88 N | 15,19 W |
| 55,80 N | 15,27 W |
| 55,73 N | 15,34 W |
| 55,65 N | 15,41 W |
| 55,57 N | 15,47 W |
| 55,50 N | 15,54 W |
| 55,42 N | 15,60 W |
| 55,34 N | 15,65 W |
| 55,26 N | 15,70 W |
| 55,18 N | 15,75 W |
| 55,09 N | 15,79 W |
| 55,01 N | 15,83 W |
| 54,93 N | 15,87 W |
| 54,84 N | 15,90 W |
| 54,76 N | 15,92 W |
| 54,68 N | 15,95 W |
| 54,59 N | 15,97 W |
| 54,51 N | 15,99 W |
| 54,50 N | 15,99 W |
| 54,50 N | 18,00 W |

—

ICES VIb statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 60o00′ põhjalaiust ja 12o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 54o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES VIb 1. statistiline alarajoon

VIb rajooni osad, mis piirnevad järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

54,50 N

18,00 W

60,00 N

18,00 W

60,00 N

13,50 W

60,15 N

13,29 W

59,65 N

13,99 W

59,01 N

14,57 W

58,51 N

14,79 W

57,87 N

14,88 W

57,01 N

14,63 W

56,57 N

14,34 W

56,50 N

14,44 W

56,44 N

14,54 W

56,37 N

14,62 W

56,31 N

14,72 W

56,24 N

14,80 W

56,17 N

14,89 W

56,09 N

14,97 W

56,02 N

15,04 W

55,95 N

15,11 W

55,88 N

15,19 W

55,80 N

15,27 W

55,73 N

15,34 W

55,65 N

15,41 W

55,57 N

15,47 W

55,50 N

15,54 W

55,42 N

15,60 W

55,34 N

15,65 W

55,26 N

15,70 W

55,18 N

15,75 W

55,09 N

15,79 W

55,01 N

15,83 W

54,93 N

15,87 W

54,84 N

15,90 W

54,76 N

15,92 W

54,68 N

15,95 W

54,59 N

15,97 W

54,51 N

15,99 W

54,50 N

15,99 W

54,50 N

18,00 W

| — | ICES VIb 2. statistiline alarajoon
  Rajooni VIb ülejäänud osa, mis ei kuulu VIb 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES VIb 2. statistiline alarajoon

Rajooni VIb ülejäänud osa, mis ei kuulu VIb 1. alarajooni.

ICES VII statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54o30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt põhja ja kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut punktini 51o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas Inglismaa kagurannikuni; sealt lääne ja põhja suunas piki Inglismaa, Walesi ja Šotimaa rannikut punktini 55o00′ põhjalaiust Šotimaa läänerannikul; sealt otse lääne suunas Põhja-Iirimaa rannikuni; sealt põhja ja lääne suunas piki Põhja-Iirimaa ja Iirimaa rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIIa statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 55o00′ põhjalaiust Šotimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas Põhja-Iirimaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Põhja-Iirimaa ja Iirimaa rannikut punktini 52o00′ põhjalaiust Iirimaa kagurannikul; sealt otse ida suunas Walesi rannikuni; sealt kirde ja põhja suunas piki Walesi, Inglismaa ja Šotimaa rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIIa statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 55o00′ põhjalaiust Šotimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas Põhja-Iirimaa rannikuni; sealt lõuna suunas piki Põhja-Iirimaa ja Iirimaa rannikut punktini 52o00′ põhjalaiust Iirimaa kagurannikul; sealt otse ida suunas Walesi rannikuni; sealt kirde ja põhja suunas piki Walesi, Inglismaa ja Šotimaa rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIIb statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54o30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 12o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 52o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Iirimaa läänerannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIIb statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54o30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ja kulgeb otse lääne suunas punktini 12o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 52o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Iirimaa rannikuni; sealt põhja suunas piki Iirimaa läänerannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIIc statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54o30′ põhjalaiust ja 12o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 52o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES VIIc 1. statistiline alarajoon
  VIIc rajooni osa, mis piirneb järgmiste koordinaatidega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 54,50 N | 15,99 W |
| 54,42 N | 15,99 W |
| 54,34 N | 16,00 W |
| 54,25 N | 16,01 W |
| 54,17 N | 16,01 W |
| 54,08 N | 16,01 W |
| 53,99 N | 16,00 W |
| 53,91 N | 15,99 W |
| 53,82 N | 15,97 W |
| 53,74 N | 15,96 W |
| 53,66 N | 15,94 W |
| 53,57 N | 15,91 W |
| 53,49 N | 15,90 W |
| 53,42 N | 15,89 W |
| 53,34 N | 15,88 W |
| 53,26 N | 15,86 W |
| 53,18 N | 15,84 W |
| 53,10 N | 15,88 W |
| 53,02 N | 15,92 W |
| 52,94 N | 15,95 W |
| 52,86 N | 15,98 W |
| 52,77 N | 16,00 W |
| 52,69 N | 16,02 W |
| 52,61 N | 16,04 W |
| 52,52 N | 16,06 W |
| 52,50 N | 16,06 W |
| 52,50 N | 18,00 W |
| 54,50 N | 18,00 W |
| 54,50 N | 15,99 W |

—

ICES VIIc statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 54o30′ põhjalaiust ja 12o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 52o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES VIIc 1. statistiline alarajoon

VIIc rajooni osa, mis piirneb järgmiste koordinaatidega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

54,50 N

15,99 W

54,42 N

15,99 W

54,34 N

16,00 W

54,25 N

16,01 W

54,17 N

16,01 W

54,08 N

16,01 W

53,99 N

16,00 W

53,91 N

15,99 W

53,82 N

15,97 W

53,74 N

15,96 W

53,66 N

15,94 W

53,57 N

15,91 W

53,49 N

15,90 W

53,42 N

15,89 W

53,34 N

15,88 W

53,26 N

15,86 W

53,18 N

15,84 W

53,10 N

15,88 W

53,02 N

15,92 W

52,94 N

15,95 W

52,86 N

15,98 W

52,77 N

16,00 W

52,69 N

16,02 W

52,61 N

16,04 W

52,52 N

16,06 W

52,50 N

16,06 W

52,50 N

18,00 W

54,50 N

18,00 W

54,50 N

15,99 W

| — | ICES VIIc 2. statistiline alarajoon
  VIIc rajooni osa, mis ei kuulu VIIc 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES VIIc 2. statistiline alarajoon

VIIc rajooni osa, mis ei kuulu VIIc 1. alarajooni.

| — | ICES VIId statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 51o00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas Inglismaa rannikuni; sealt lääne suunas piki Inglismaa lõunarannikut punktini 2o00′ läänepikkust; sealt lõuna suunas Cap de la Hague„ini Prantsusmaa rannikul; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIId statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 51o00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas Inglismaa rannikuni; sealt lääne suunas piki Inglismaa lõunarannikut punktini 2o00′ läänepikkust; sealt lõuna suunas Cap de la Hague„ini Prantsusmaa rannikul; sealt kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIIe statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 2o00′ läänepikkust Inglismaa lõunarannikul ning kulgeb lõuna ja lääne suunas piki Inglismaa rannikut punktini 50o00′ põhjalaiust edelarannikul; sealt otse lääne suunas punktini 7o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 49o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt põhja ja kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut Cap de la Hague”ni; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIIe statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 2o00′ läänepikkust Inglismaa lõunarannikul ning kulgeb lõuna ja lääne suunas piki Inglismaa rannikut punktini 50o00′ põhjalaiust edelarannikul; sealt otse lääne suunas punktini 7o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 49o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt põhja ja kirde suunas piki Prantsusmaa rannikut Cap de la Hague”ni; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

| — | ICES VIIf statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 5o00′ läänepikkust Walesi lõunarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 51o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 6o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Inglismaa rannikuni; sealt piki Inglismaa edelarannikut ja Walesi lõunarannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIIf statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 5o00′ läänepikkust Walesi lõunarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 51o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 6o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Inglismaa rannikuni; sealt piki Inglismaa edelarannikut ja Walesi lõunarannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIIg statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52o00′ põhjalaiust Walesi läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas Iirimaa kagurannikuni; sealt edela suunas piki Iirimaa rannikut punktini 9o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 7o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 50o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 6o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 51o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas Walesi lõunarannikuni; sealt loode suunas piki Walesi rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIIg statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52o00′ põhjalaiust Walesi läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas Iirimaa kagurannikuni; sealt edela suunas piki Iirimaa rannikut punktini 9o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 50o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 7o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 50o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 6o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 51o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas Walesi lõunarannikuni; sealt loode suunas piki Walesi rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIIh statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 50o00′ põhjalaiust ja 7o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 9o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 49o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIIh statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 50o00′ põhjalaiust ja 7o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 9o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 49o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 7o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

| — | ICES VIIj statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52o30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 12o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 9o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas Iirimaa lõunarannikuni; sealt põhja suunas piki Iirimaa rannikut lähtepunktini.






  — | ICES VIIj 1. statistiline alarajoon
  VIIj rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 48,43 N | 12,00 W |
| 48,42 N | 11,99 W |
| 48,39 N | 11,87 W |
| 48,36 N | 11,75 W |
| 48,33 N | 11,64 W |
| 48,30 N | 11,52 W |
| 48,27 N | 11,39 W |
| 48,25 N | 11,27 W |
| 48,23 N | 11,14 W |
| 48,21 N | 11,02 W |
| 48,19 N | 10,89 W |
| 48,17 N | 10,77 W |
| 48,03 N | 10,68 W |
| 48,00 N | 10,64 W |
| 48,00 N | 12,00 W |
| 48,43 N | 12,00 W |

—

ICES VIIj statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52o30′ põhjalaiust Iirimaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 12o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 9o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas Iirimaa lõunarannikuni; sealt põhja suunas piki Iirimaa rannikut lähtepunktini.

—

ICES VIIj 1. statistiline alarajoon

VIIj rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

48,43 N

12,00 W

48,42 N

11,99 W

48,39 N

11,87 W

48,36 N

11,75 W

48,33 N

11,64 W

48,30 N

11,52 W

48,27 N

11,39 W

48,25 N

11,27 W

48,23 N

11,14 W

48,21 N

11,02 W

48,19 N

10,89 W

48,17 N

10,77 W

48,03 N

10,68 W

48,00 N

10,64 W

48,00 N

12,00 W

48,43 N

12,00 W

| — | ICES VIIj 2. statistiline alarajoon
  VIIj rajooni osa, mis ei kuulu VIIj 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES VIIj 2. statistiline alarajoon

VIIj rajooni osa, mis ei kuulu VIIj 1. alarajooni.

| — | ICES VIIk statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52o30′ põhjalaiust ja 12o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES VIIk 1. statistiline alarajoon
  VIIk rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 48,00 N | 18,00 W |
| 52,50 N | 18,00 W |
| 52,50 N | 16,06 W |
| 52,44 N | 16,07 W |
| 52,36 N | 16,08 W |
| 52,27 N | 16,09 W |
| 52,19 N | 16,09 W |
| 52,11 N | 16,09 W |
| 52,02 N | 16,08 W |
| 51,94 N | 16,07 W |
| 51,85 N | 16,07 W |
| 51,77 N | 16,05 W |
| 51,68 N | 16,04 W |
| 51,60 N | 16,02 W |
| 51,52 N | 15,99 W |
| 51,43 N | 15,96 W |
| 51,34 N | 15,93 W |
| 51,27 N | 15,90 W |
| 51,18 N | 15,86 W |
| 51,10 N | 15,82 W |
| 51,02 N | 15,77 W |
| 50,94 N | 15,73 W |
| 50,86 N | 15,68 W |
| 50,78 N | 15,63 W |
| 50,70 N | 15,57 W |
| 50,62 N | 15,52 W |
| 50,54 N | 15,47 W |
| 50,47 N | 15,42 W |
| 50,39 N | 15,36 W |
| 50,32 N | 15,30 W |
| 50,24 N | 15,24 W |
| 50,17 N | 15,17 W |
| 50,10 N | 15,11 W |
| 50,03 N | 15,04 W |
| 49,96 N | 14,97 W |
| 49,89 N | 14,89 W |
| 49,82 N | 14,82 W |
| 49,75 N | 14,74 W |
| 49,69 N | 14,65 W |
| 49,62 N | 14,57 W |
| 49,56 N | 14,48 W |
| 49,50 N | 14,39 W |
| 49,44 N | 14,30 W |
| 49,38 N | 14,22 W |
| 49,32 N | 14,13 W |
| 49,27 N | 14,04 W |
| 49,21 N | 13,95 W |
| 49,15 N | 13,86 W |
| 49,10 N | 13,77 W |
| 49,05 N | 13,67 W |
| 49,00 N | 13,57 W |
| 48,95 N | 13,47 W |
| 48,90 N | 13,37 W |
| 48,86 N | 13,27 W |
| 48,81 N | 13,17 W |
| 48,77 N | 13,07 W |
| 48,73 N | 12,96 W |
| 48,69 N | 12,85 W |
| 48,65 N | 12,74 W |
| 48,62 N | 12,64 W |
| 48,58 N | 12,54 W |
| 48,55 N | 12,43 W |
| 48,52 N | 12,32 W |
| 48,49 N | 12,22 W |
| 48,46 N | 12,11 W |
| 48,43 N | 12,00 W |
| 48,00 N | 18,00 W |

—

ICES VIIk statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 52o30′ põhjalaiust ja 12o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 12o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES VIIk 1. statistiline alarajoon

VIIk rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

48,00 N

18,00 W

52,50 N

18,00 W

52,50 N

16,06 W

52,44 N

16,07 W

52,36 N

16,08 W

52,27 N

16,09 W

52,19 N

16,09 W

52,11 N

16,09 W

52,02 N

16,08 W

51,94 N

16,07 W

51,85 N

16,07 W

51,77 N

16,05 W

51,68 N

16,04 W

51,60 N

16,02 W

51,52 N

15,99 W

51,43 N

15,96 W

51,34 N

15,93 W

51,27 N

15,90 W

51,18 N

15,86 W

51,10 N

15,82 W

51,02 N

15,77 W

50,94 N

15,73 W

50,86 N

15,68 W

50,78 N

15,63 W

50,70 N

15,57 W

50,62 N

15,52 W

50,54 N

15,47 W

50,47 N

15,42 W

50,39 N

15,36 W

50,32 N

15,30 W

50,24 N

15,24 W

50,17 N

15,17 W

50,10 N

15,11 W

50,03 N

15,04 W

49,96 N

14,97 W

49,89 N

14,89 W

49,82 N

14,82 W

49,75 N

14,74 W

49,69 N

14,65 W

49,62 N

14,57 W

49,56 N

14,48 W

49,50 N

14,39 W

49,44 N

14,30 W

49,38 N

14,22 W

49,32 N

14,13 W

49,27 N

14,04 W

49,21 N

13,95 W

49,15 N

13,86 W

49,10 N

13,77 W

49,05 N

13,67 W

49,00 N

13,57 W

48,95 N

13,47 W

48,90 N

13,37 W

48,86 N

13,27 W

48,81 N

13,17 W

48,77 N

13,07 W

48,73 N

12,96 W

48,69 N

12,85 W

48,65 N

12,74 W

48,62 N

12,64 W

48,58 N

12,54 W

48,55 N

12,43 W

48,52 N

12,32 W

48,49 N

12,22 W

48,46 N

12,11 W

48,43 N

12,00 W

48,00 N

18,00 W

| — | ICES VIIk 2. statistiline alarajoon
  VIIk rajooni osa, mis ei kuulu VIIk 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES VIIk 2. statistiline alarajoon

VIIk rajooni osa, mis ei kuulu VIIk 1. alarajooni.

ICES VIII statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48o00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 43o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Hispaania läänerannikuni; sealt põhja suunas piki Hispaania ja Prantsusmaa rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIIIa statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48o00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 8o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 47o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 6o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 47o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 46o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt loode suunas piki Prantsusmaa rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIIIa statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48o00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 8o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 47o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 6o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 47o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 46o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Prantsusmaa rannikuni; sealt loode suunas piki Prantsusmaa rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIIIb statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 46o00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 4o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 45o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 3o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 44o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 2o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Hispaania põhjarannikuni; sealt piki Hispaania põhjarannikut ja Prantsusmaa läänerannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIIIb statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 46o00′ põhjalaiust Prantsusmaa läänerannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 4o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 45o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 3o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 44o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 2o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas Hispaania põhjarannikuni; sealt piki Hispaania põhjarannikut ja Prantsusmaa läänerannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIIIc statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 2o00′ läänepikkust Hispaania põhjarannikul ning kulgeb otse põhja suunas punktini 44o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 43o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Hispaania läänerannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Hispaania rannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES VIIIc statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 2o00′ läänepikkust Hispaania põhjarannikul ning kulgeb otse põhja suunas punktini 44o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 43o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas Hispaania läänerannikuni; sealt põhja ja ida suunas piki Hispaania rannikut lähtepunktini.

| — | ICES VIIId statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48o00′ põhjalaiust ja 8o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 44o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 3o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 45o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 4o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 46o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 47o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 6o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 47o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES VIIId 1. statistiline alarajoon
  VIIId rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 48,00 N | 11,00 W |
| 48,00 N | 10,64 W |
| 47,77 N | 10,37 W |
| 47,45 N | 09,89 W |
| 46,88 N | 09,62 W |
| 46,34 N | 10,95 W |
| 46,32 N | 11,00 W |
| 48,00 N | 11,00 W |

—

ICES VIIId statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48o00′ põhjalaiust ja 8o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 44o30′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 3o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 45o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 4o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 46o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 5o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 47o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 6o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 47o30′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 8o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES VIIId 1. statistiline alarajoon

VIIId rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

48,00 N

11,00 W

48,00 N

10,64 W

47,77 N

10,37 W

47,45 N

09,89 W

46,88 N

09,62 W

46,34 N

10,95 W

46,32 N

11,00 W

48,00 N

11,00 W

| — | ICES VIIId 2. statistiline alarajoon
  VIIId rajooni osa, mis ei kuulu VIIId 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES VIIId 2. statistiline alarajoon

VIIId rajooni osa, mis ei kuulu VIIId 1. alarajooni.

| — | ICES VIIIe statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48o00′ põhjalaiust ja 11o00′ idapikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 43o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES VIIIe 1. statistiline alarajoon
  VIIIe rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 43,00 N | 18,00 W |
| 48,00 N | 18,00 W |
| 48,00 N | 11,00 W |
| 46,32 N | 11,00 W |
| 44,72 N | 13,31 W |
| 44,07 N | 13,49 W |
| 43,00 N | 13,80 W |

—

ICES VIIIe statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48o00′ põhjalaiust ja 11o00′ idapikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 43o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES VIIIe 1. statistiline alarajoon

VIIIe rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

43,00 N

18,00 W

48,00 N

18,00 W

48,00 N

11,00 W

46,32 N

11,00 W

44,72 N

13,31 W

44,07 N

13,49 W

43,00 N

13,80 W

| — | ICES VIIIe 2. statistiline alarajoon
  VIIIe rajooni osa, mis ei kuulu VIIIe 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES VIIIe 2. statistiline alarajoon

VIIIe rajooni osa, mis ei kuulu VIIIe 1. alarajooni.

ICES IX statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43o00′ põhjalaiust Hispaania looderannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o36′ läänepikkust Hispaania lõunarannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode suunas piki Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut ja Hispaania looderannikut lähtepunktini.

| — | ICES IXa statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43o00′ põhjalaiust Hispaania looderannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o36′ läänepikkust Hispaania lõunarannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode suunas piki Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut ja Hispaania looderannikut lähtepunktini. |
| --- | --- |

—

ICES IXa statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43o00′ põhjalaiust Hispaania looderannikul ning kulgeb otse lääne suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 5o36′ läänepikkust Hispaania lõunarannikul (Punta Marroqui maakitsus); sealt loode suunas piki Hispaania edelarannikut, Portugali rannikut ja Hispaania looderannikut lähtepunktini.

| — | ICES IXb statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43o00′ põhjalaiust ja 11o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.






  — | ICES IXb 1. statistiline alarajoon
  IXb rajooni osa, mis piirneb järgmisi punkte ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 43,00 N | 18,00 W |
| 43,00 N | 13,80 W |
| 42,88 N | 13,84 W |
| 42,04 N | 13,64 W |
| 41,38 N | 13,27 W |
| 41,13 N | 13,27 W |
| 40,06 N | 13,49 W |
| 38,75 N | 13,78 W |
| 38,17 N | 13,69 W |
| 36,03 N | 12,73 W |
| 36,04 N | 15,30 W |
| 36,02 N | 17,90 W |
| 36,00 N | 18,00 W |
| 43,00 N | 18,00 W |

—

ICES IXb statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 43o00′ põhjalaiust ja 11o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

—

ICES IXb 1. statistiline alarajoon

IXb rajooni osa, mis piirneb järgmisi punkte ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

43,00 N

18,00 W

43,00 N

13,80 W

42,88 N

13,84 W

42,04 N

13,64 W

41,38 N

13,27 W

41,13 N

13,27 W

40,06 N

13,49 W

38,75 N

13,78 W

38,17 N

13,69 W

36,03 N

12,73 W

36,04 N

15,30 W

36,02 N

17,90 W

36,00 N

18,00 W

43,00 N

18,00 W

| — | ICES IXb 2. statistiline alarajoon
  IXb rajooni osa, mis ei kuulu IXb 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES IXb 2. statistiline alarajoon

IXb rajooni osa, mis ei kuulu IXb 1. alarajooni.

ICES X statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 48o00′ põhjalaiust ja 18o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 42o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 36o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

| — | ICES Xa statistiline rajoon

  See osa X alapiirkonnast, mis jääb 43o põhjalaiusest lõuna poole.






  — | ICES Xa 1. statistiline alarajoon
  Xa rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 36,00 N | 18,00 W |
| 36,00 N | 22,25 W |
| 37,58 N | 20,62 W |
| 39,16 N | 21,32 W |
| 40,97 N | 23,91 W |
| 41,35 N | 24,65 W |
| 41,91 N | 25,79 W |
| 42,34 N | 28,45 W |
| 42,05 N | 29,95 W |
| 41,02 N | 35,11 W |
| 40,04 N | 35,26 W |
| 38,74 N | 35,48 W |
| 36,03 N | 31,76 W |
| 36,00 N | 32,03 W |
| 36,00 N | 42,00 W |
| 43,00 N | 42,00 W |
| 43,00 N | 18,00 W |
| 36,00 N | 18,00 W |

—

ICES Xa statistiline rajoon

See osa X alapiirkonnast, mis jääb 43o põhjalaiusest lõuna poole.

—

ICES Xa 1. statistiline alarajoon

Xa rajooni osa, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

36,00 N

18,00 W

36,00 N

22,25 W

37,58 N

20,62 W

39,16 N

21,32 W

40,97 N

23,91 W

41,35 N

24,65 W

41,91 N

25,79 W

42,34 N

28,45 W

42,05 N

29,95 W

41,02 N

35,11 W

40,04 N

35,26 W

38,74 N

35,48 W

36,03 N

31,76 W

36,00 N

32,03 W

36,00 N

42,00 W

43,00 N

42,00 W

43,00 N

18,00 W

36,00 N

18,00 W

| — | ICES Xa 2. statistiline alarajoon
  Xa rajooni osa, mis ei kuulu Xa 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES Xa 2. statistiline alarajoon

Xa rajooni osa, mis ei kuulu Xa 1. alarajooni.

| — | ICES Xb statistiline rajoon

  See osa X alapiirkonnast, mis jääb 43o põhjalaiusest põhja poole. |
| --- | --- |

—

ICES Xb statistiline rajoon

See osa X alapiirkonnast, mis jääb 43o põhjalaiusest põhja poole.

ICES XII statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 62o00′ põhjalaiust ja 15o00′ läänepikkust ning kulgeb otse lääne suunas punktini 27o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 59o00′ põhjalaiust; sealt otse lääne suunas punktini 42o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 48o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 18o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 60o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 15o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas lähtepunktini.

| — | ICES XIIa statistiline rajoon

  See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 62,00 N | 15,00 W |
| 62,00 N | 27,00 W |
| 59,00 N | 27,00 W |
| 59,00 N | 42,00 W |
| 52,50 N | 42,00 W |
| 52,50 N | 18,00 W |
| 54,50 N | 18,00 W |
| 54,50 N | 24,00 W |
| 60,00 N | 24,00 W |
| 60,00 N | 18,00 W |
| 60,00 N | 15,00 W |
| 62,00 N | 15,00 W |

—

ICES XIIa statistiline rajoon

See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

62,00 N

15,00 W

62,00 N

27,00 W

59,00 N

27,00 W

59,00 N

42,00 W

52,50 N

42,00 W

52,50 N

18,00 W

54,50 N

18,00 W

54,50 N

24,00 W

60,00 N

24,00 W

60,00 N

18,00 W

60,00 N

15,00 W

62,00 N

15,00 W

| — | ICES XIIa 1. statistiline alarajoon
  See osa XIIa rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 52,50 N | 42,00 W |
| 56,55 N | 42,00 W |
| 56,64 N | 41,50 W |
| 56,75 N | 41,00 W |
| 56,88 N | 40,50 W |
| 57,03 N | 40,00 W |
| 57,20 N | 39,50 W |
| 57,37 N | 39,00 W |
| 57,62 N | 38,50 W |
| 57,78 N | 38,25 W |
| 57,97 N | 38,00 W |
| 58,26 N | 37,50 W |
| 58,50 N | 37,20 W |
| 58,63 N | 37,00 W |
| 59,00 N | 36,77 W |
| 59,00 N | 27,00 W |
| 60,85 N | 27,00 W |
| 60,69 N | 26,46 W |
| 60,45 N | 25,09 W |
| 60,37 N | 23,96 W |
| 60,22 N | 23,27 W |
| 60,02 N | 21,76 W |
| 60,00 N | 20,55 W |
| 60,05 N | 18,65 W |
| 60,08 N | 18,00 W |
| 60,00 N | 18,00 W |
| 60,00 N | 24,00 W |
| 54,50 N | 24,00 W |
| 54,50 N | 18,00 W |
| 52,50 N | 18,00 W |
| 52,50 N | 42,00 W |

—

ICES XIIa 1. statistiline alarajoon

See osa XIIa rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

52,50 N

42,00 W

56,55 N

42,00 W

56,64 N

41,50 W

56,75 N

41,00 W

56,88 N

40,50 W

57,03 N

40,00 W

57,20 N

39,50 W

57,37 N

39,00 W

57,62 N

38,50 W

57,78 N

38,25 W

57,97 N

38,00 W

58,26 N

37,50 W

58,50 N

37,20 W

58,63 N

37,00 W

59,00 N

36,77 W

59,00 N

27,00 W

60,85 N

27,00 W

60,69 N

26,46 W

60,45 N

25,09 W

60,37 N

23,96 W

60,22 N

23,27 W

60,02 N

21,76 W

60,00 N

20,55 W

60,05 N

18,65 W

60,08 N

18,00 W

60,00 N

18,00 W

60,00 N

24,00 W

54,50 N

24,00 W

54,50 N

18,00 W

52,50 N

18,00 W

52,50 N

42,00 W

| — | ICES XIIa 2. statistiline alarajoon
  See osa XIIa rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 60,00 N | 20,55 W |
| 60,00 N | 15,00 W |
| 60,49 N | 15,00 W |
| 60,44 N | 15,22 W |
| 60,11 N | 17,32 W |
| 60,05 N | 18,65 W |
| 60,00 N | 20,55 W |

—

ICES XIIa 2. statistiline alarajoon

See osa XIIa rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

60,00 N

20,55 W

60,00 N

15,00 W

60,49 N

15,00 W

60,44 N

15,22 W

60,11 N

17,32 W

60,05 N

18,65 W

60,00 N

20,55 W

| — | ICES XIIa 3. statistiline alarajoon
  See osa XIIa rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 59,00 N | 42,00 W |
| 56,55 N | 42,00 W |
| 56,64 N | 41,50 W |
| 56,75 N | 41,00 W |
| 56,88 N | 40,50 W |
| 57,03 N | 40,00 W |
| 57,20 N | 39,50 W |
| 57,37 N | 39,00 W |
| 57,62 N | 38,50 W |
| 57,78 N | 38,25 W |
| 57,97 N | 38,00 W |
| 58,26 N | 37,50 W |
| 58,63 N | 37,00 W |
| 59,00 N | 36,77 W |
| 59,00 N | 42,00 W |

—

ICES XIIa 3. statistiline alarajoon

See osa XIIa rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

59,00 N

42,00 W

56,55 N

42,00 W

56,64 N

41,50 W

56,75 N

41,00 W

56,88 N

40,50 W

57,03 N

40,00 W

57,20 N

39,50 W

57,37 N

39,00 W

57,62 N

38,50 W

57,78 N

38,25 W

57,97 N

38,00 W

58,26 N

37,50 W

58,63 N

37,00 W

59,00 N

36,77 W

59,00 N

42,00 W

| — | ICES XIIa 4. statistiline alarajoon
  See osa XIIa rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 62,00 N | 27,00 W |
| 60,85 N | 27,00 W |
| 60,69 N | 26,46 W |
| 60,45 N | 25,09 W |
| 60,37 N | 23,96 W |
| 60,22 N | 23,27 W |
| 60,02 N | 21,76 W |
| 60,00 N | 20,55 W |
| 60,05 N | 18,65 W |
| 60,11 N | 17,32 W |
| 60,44 N | 15,22 W |
| 60,49 N | 15,00 W |
| 62,00 N | 15,00 W |
| 62,00 N | 27,00 W |

—

ICES XIIa 4. statistiline alarajoon

See osa XIIa rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

62,00 N

27,00 W

60,85 N

27,00 W

60,69 N

26,46 W

60,45 N

25,09 W

60,37 N

23,96 W

60,22 N

23,27 W

60,02 N

21,76 W

60,00 N

20,55 W

60,05 N

18,65 W

60,11 N

17,32 W

60,44 N

15,22 W

60,49 N

15,00 W

62,00 N

15,00 W

62,00 N

27,00 W

| — | ICES XIIb statistiline rajoon

  See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 60,00 N | 18,00 W |
| 54,50 N | 18,00 W |
| 54,50 N | 24,00 W |
| 60,00 N | 24,00 W |
| 60,00 N | 18,00 W |

—

ICES XIIb statistiline rajoon

See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

60,00 N

18,00 W

54,50 N

18,00 W

54,50 N

24,00 W

60,00 N

24,00 W

60,00 N

18,00 W

| — | ICES XIIc statistiline rajoon

  See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- |
| 52,50 N | 42,00 W |
| 48,00 N | 42,00 W |
| 48,00 N | 18,00 W |
| 52,50 N | 18,00 W |
| 52,50 N | 42,00 W |

—

ICES XIIc statistiline rajoon

See osa XII alapiirkonnast, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

52,50 N

42,00 W

48,00 N

42,00 W

48,00 N

18,00 W

52,50 N

18,00 W

52,50 N

42,00 W

ICES XIV statistiline alapiirkond

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40o00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Gröönimaa rannikut punktini 44o00′ läänepikkust; sealt otse lõuna suunas punktini 59o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 27o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 68o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

| — | ICES XIVa statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40o00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Gröönimaa rannikut punktini 68o30′ põhjalaiust Cape Savaryl; sealt otse lõuna suunas piki meridiaani 27o00′ läänepikkust kuni punktini 68o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni. |
| --- | --- |

—

ICES XIVa statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis kulgeb geograafiliselt põhjapooluselt piki meridiaani 40o00′ läänepikkust Gröönimaa põhjarannikuni; sealt ida ja lõuna suunas piki Gröönimaa rannikut punktini 68o30′ põhjalaiust Cape Savaryl; sealt otse lõuna suunas piki meridiaani 27o00′ läänepikkust kuni punktini 68o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 11o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas geograafilise põhjapooluseni.

| — | ICES XIVb statistiline rajoon

  Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 44o00′ läänepikkust Gröönimaa lõunarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 59o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 27o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 68o30′ põhjalaiust Cape Savaryl; sealt loode suunas piki Gröönimaa rannikut lähtepunktini.






  — | ICES XIVb 1. statistiline alarajoon
  See osa XIVb rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:






  Laiuskraad | Pikkuskraad |
| --- | --- | --- | --- |
| 59,00 N | 27,00 W |
| 59,00 N | 36,77 W |
| 59,35 N | 36,50 W |
| 59,50 N | 36,35 W |
| 59,75 N | 36,16 W |
| 60,00 N | 35,96 W |
| 60,25 N | 35,76 W |
| 60,55 N | 35,50 W |
| 60,75 N | 35,37 W |
| 61,00 N | 35,15 W |
| 61,25 N | 34,97 W |
| 61,50 N | 34,65 W |
| 61,60 N | 34,50 W |
| 61,75 N | 34,31 W |
| 61,98 N | 34,00 W |
| 62,25 N | 33,70 W |
| 62,45 N | 33,53 W |
| 62,50 N | 33,27 W |
| 62,56 N | 33,00 W |
| 62,69 N | 32,50 W |
| 62,75 N | 32,30 W |
| 62,87 N | 32,00 W |
| 63,03 N | 31,50 W |
| 63,25 N | 31,00 W |
| 63,31 N | 30,86 W |
| 63,00 N | 30,61 W |
| 62,23 N | 29,87 W |
| 61,79 N | 29,25 W |
| 61,44 N | 28,61 W |
| 61,06 N | 27,69 W |
| 60,85 N | 27,00 W |
| 59,00 N | 27,00 W |

—

ICES XIVb statistiline rajoon

Veed, mis piirnevad joonega, mis algab punktist 44o00′ läänepikkust Gröönimaa lõunarannikul ning kulgeb otse lõuna suunas punktini 59o00′ põhjalaiust; sealt otse ida suunas punktini 27o00′ läänepikkust; sealt otse põhja suunas punktini 68o30′ põhjalaiust Cape Savaryl; sealt loode suunas piki Gröönimaa rannikut lähtepunktini.

—

ICES XIVb 1. statistiline alarajoon

See osa XIVb rajoonist, mis piirneb järgmisi koordinaate ühendava joonega:

Laiuskraad

Pikkuskraad

59,00 N

27,00 W

59,00 N

36,77 W

59,35 N

36,50 W

59,50 N

36,35 W

59,75 N

36,16 W

60,00 N

35,96 W

60,25 N

35,76 W

60,55 N

35,50 W

60,75 N

35,37 W

61,00 N

35,15 W

61,25 N

34,97 W

61,50 N

34,65 W

61,60 N

34,50 W

61,75 N

34,31 W

61,98 N

34,00 W

62,25 N

33,70 W

62,45 N

33,53 W

62,50 N

33,27 W

62,56 N

33,00 W

62,69 N

32,50 W

62,75 N

32,30 W

62,87 N

32,00 W

63,03 N

31,50 W

63,25 N

31,00 W

63,31 N

30,86 W

63,00 N

30,61 W

62,23 N

29,87 W

61,79 N

29,25 W

61,44 N

28,61 W

61,06 N

27,69 W

60,85 N

27,00 W

59,00 N

27,00 W

| — | ICES XIVb 2. statistiline alarajoon
  See osa XIVb rajoonist, mis ei kuulu XIVb 1. alarajooni. |
| --- | --- |

—

ICES XIVb 2. statistiline alarajoon

See osa XIVb rajoonist, mis ei kuulu XIVb 1. alarajooni.

---

IV LISA

Atlandi ookeani kirdeosa püügiandmete esitamise vorming

Magnetkandja

Arvutilindid: üheksarajaline tihedusega 1 600 või 6 250 bitti tollil ning EBCDIC- või ASCII-koodis, eelistatavalt märgendamata. Märgendamise korral tuleks lisada faililõpukood.

Disketid: MS-DOS-vormindusega 3,5-tollised 720-kilobaidised või 1,4-megabaidised disketid või 5,25-tollised 360-kilobaidised või 1,2-megabaidised disketid.

Kirje vorming

| Baidi number | Andmeelement | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 1–4 | riik (ISO 3-täheline kood) | nt FRA = Prantsusmaa |
| 5–6 | aasta | nt 90 = 1990 |
| 7–8 | FAO põhipüügipiirkond | 27 = Atlandi kirdeosa |
| 9–15 | rajoon | nt IV a = ICES IVa rajoon |
| 16–18 | liik | 3-täheline kood |
| 19–26 | saak | tonnides |

Baidi number

Andmeelement

Märkused

1–4

riik (ISO 3-täheline kood)

nt FRA = Prantsusmaa

5–6

aasta

nt 90 = 1990

7–8

FAO põhipüügipiirkond

27 = Atlandi kirdeosa

9–15

rajoon

nt IV a = ICES IVa rajoon

16–18

liik

3-täheline kood

19–26

saak

tonnides

Märkused:

| a) | Arvväljad tuleb joondada paremale ja tühikud lisada nende ette. Kõik sümbolväljad peavad olema joondatud vasakule ning tühikud peavad olema nende järel. |
| --- | --- |

a)

Arvväljad tuleb joondada paremale ja tühikud lisada nende ette. Kõik sümbolväljad peavad olema joondatud vasakule ning tühikud peavad olema nende järel.

| b) | Saak tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina ja lähima tonnini ümardatult. |
| --- | --- |

b)

Saak tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina ja lähima tonnini ümardatult.

| c) | Kogused (baidid 19–26), mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida kui „–1”. |
| --- | --- |

c)

Kogused (baidid 19–26), mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida kui „–1”.

| d) | Teadmata kogused (baidid 19–26) tuleb märkida kui „–2”. |
| --- | --- |

d)

Teadmata kogused (baidid 19–26) tuleb märkida kui „–2”.

---

V LISA

ATLANDI OOKEANI KIRDEOSA PÜÜGIANDMETE MAGNETKANDJAL ESITAMISE VORMING

A.   Koodi vorming

Andmed tuleb esitada eri pikkusega väljadest koosnevate kirjetena, mis eraldatakse kooloniga (:). Kirje koosneb järgmistest väljadest:

| väli | Märkused |
| --- | --- |
| Riik | 3-täheline tähis (näitt FRA = Prantsusmaa) |
| Aasta | näit 2001 vôi 01 |
| FAO püügipiirkond | 27 = Atlandi ookcani kirdeosa |
| Püügirajoon | näit Iva = ICES alarajoon 4a |
| Liigid | 3-täheline kood |
| Saak | Tonnid |

väli

Märkused

Riik

3-täheline tähis (näitt FRA = Prantsusmaa)

Aasta

näit 2001 vôi 01

FAO püügipiirkond

27 = Atlandi ookcani kirdeosa

Püügirajoon

näit Iva = ICES alarajoon 4a

Liigid

3-täheline kood

Saak

Tonnid

| a) | Saask tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina ja lähima tonnini ümardatult. |
| --- | --- |

a)

Saask tuleb märkida lossitud saagi eluskaalu ekvivalendina ja lähima tonnini ümardatult.

| b) | Kogused, mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida kui „-1”. |
| --- | --- |

b)

Kogused, mis on väiksemad kui pool ühikut, tuleb märkida kui „-1”.

| c) | Riigi tähised:






  Austria | AUT |
| --- | --- | --- |
| Belgia | BEL |
| Bulgaaria | BGR |
| Küpros | CYP |
| Tšehhi Vabariik | CZE |
| Saksamaa | DEU |
| Taani | DNK |
| Hispaania | ESP |
| Eesti | EST |
| Soome | FIN |
| Prantsusmaa | FRA |
| Ühendkuningriik | GBR |
| Inglismaa ja Wales | GBRA |
| Šotimaa | GBRB |
| Põhja-Iirimaa | GBRC |
| Kreeka | GRC |
| Ungari | HUN |
| Iirimaa | IRL |
| Island | ISL |
| Itaalia | ITA |
| Leedu | LTU |
| Luksemburg | LUX |
| Läti | LVA |
| Malta | MLT |
| Madalmaad | NLD |
| Norra | NOR |
| Poola | POL |
| Portugal | PRT |
| Rumeenia | ROU |
| Slovakkia | SVK |
| Sloveenia | SVN |
| Rootsi | SWE |
| Türgi | TUR |

c)

Riigi tähised:

Austria

AUT

Belgia

BEL

Bulgaaria

BGR

Küpros

CYP

Tšehhi Vabariik

CZE

Saksamaa

DEU

Taani

DNK

Hispaania

ESP

Eesti

EST

Soome

FIN

Prantsusmaa

FRA

Ühendkuningriik

GBR

Inglismaa ja Wales

GBRA

Šotimaa

GBRB

Põhja-Iirimaa

GBRC

Kreeka

GRC

Ungari

HUN

Iirimaa

IRL

Island

ISL

Itaalia

ITA

Leedu

LTU

Luksemburg

LUX

Läti

LVA

Malta

MLT

Madalmaad

NLD

Norra

NOR

Poola

POL

Portugal

PRT

Rumeenia

ROU

Slovakkia

SVK

Sloveenia

SVN

Rootsi

SWE

Türgi

TUR

B.   Euroopa komisjonile andmete edastamise meetod

Andmed tuleb völmaluse korral edastada elektroonilisel kujul (näiteks elektronkirjaga).

Kui see ei ole vôimalik, vôib andmeid edastada andmefailina 3,5'' HD-disk etil.

---

VI LISA

Kehtetuks tunnistatud määrus koos muudatustega

| Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3880/91
  (EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1). | |
| --- | --- |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 1637/2001
  (EÜT L 222, 17.8.2001, lk 20). | |
| Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003
  (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1). | Ainult I lisa punkt 4 |
| Komisjoni määrus (EÜ) nr 448/2005
  (ELT L 74, 19.3.2005, lk 5). | |

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3880/91

(EÜT L 365, 31.12.1991, lk 1).

Komisjoni määrus (EÜ) nr 1637/2001

(EÜT L 222, 17.8.2001, lk 20).

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003

(ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

Ainult I lisa punkt 4

Komisjoni määrus (EÜ) nr 448/2005

(ELT L 74, 19.3.2005, lk 5).

---

VII LISA

Vastavustabel

| Määrus (EMÜ) nr 3880/91 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikli 4 esimene lõik | Artikli 4 esimene lõik |
| — | Artikli 4 teine lõik |
| Artikli 4 teine lõik | Artikli 4 kolmas lõik |
| Artikli 5 lõiked 1 ja 2 | Artikli 5 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 5 lõige 3 | — |
| Artikli 6 lõiked 1 ja 2 | Artikli 6 lõiked 1 ja 2 |
| Artikli 6 lõige 3 | — |
| Artikli 6 lõige 4 | Artikli 6 lõige 3 |
| — | Artikkel 7 |
| Artikkel 7 | Artikkel 8 |
| I lisa | I lisa |
| II lisa | II lisa |
| III lisa | III lisa |
| IV lisa | IV lisa |
| — | V lisa |
| — | VI lisa |
| — | VII lisa |

Määrus (EMÜ) nr 3880/91

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikli 4 esimene lõik

Artikli 4 esimene lõik

—

Artikli 4 teine lõik

Artikli 4 teine lõik

Artikli 4 kolmas lõik

Artikli 5 lõiked 1 ja 2

Artikli 5 lõiked 1 ja 2

Artikli 5 lõige 3

—

Artikli 6 lõiked 1 ja 2

Artikli 6 lõiked 1 ja 2

Artikli 6 lõige 3

—

Artikli 6 lõige 4

Artikli 6 lõige 3

—

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikkel 8

I lisa

I lisa

II lisa

II lisa

III lisa

III lisa

IV lisa

IV lisa

—

V lisa

—

VI lisa

—

VII lisa

---

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/109 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/109

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 219/2009,

11. märts 2009,

millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas

Kontrolliga regulatiivmenetlusega kohandamine – 2. osa

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37, artikli 44 lõiget 1, artiklit 71, artikli 80 lõiget 2, artiklit 95, artikli 152 lõike 4 punkti b, artikli 175 lõiget 1 ning artikleid 179 ja 285,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (2),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused), (4) on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, (5) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiakti vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähemoluliste sätetega. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsust 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused), (4) on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, (5) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastuvõetud põhiakti vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähemoluliste sätetega.

| (2) | Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav juba jõustunud õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega. |
| --- | --- |

(2)

Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav juba jõustunud õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega.

| (3) | Kuna sel eesmärgil õigusaktidesse tehtavad muudatused on tehnilist laadi ja käsitlevad üksnes komiteemenetlust, ei pea liikmesriigid neid direktiivide puhul üle võtma, |
| --- | --- |

(3)

Kuna sel eesmärgil õigusaktidesse tehtavad muudatused on tehnilist laadi ja käsitlevad üksnes komiteemenetlust, ei pea liikmesriigid neid direktiivide puhul üle võtma,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud õigusaktid kohandatakse vastavalt kõnealusele lisale otsusega 1999/468/EÜ, mida on muudetud otsusega 2006/512/EÜ.

Artikkel 2

Viiteid lisas loetletud õigusaktide sätetele käsitatakse viidetena kõnealustele sätetele nii, nagu neid on käesoleva määrusega kohandatud.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. märts 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VONDRA

---

(1)  ELT C 224, 30.8.2008, lk 35.

1

(2)  ELT C 117, 14.5.2008, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 2008. aasta 23. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. veebruari 2009. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT, L 184, 17.7.1999, lk 23.

4

(5)  ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

5

(6)  ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.

6

---

LISA

1.   HUMANITAARABI

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta
   (1)

Nõukogu määruse (EÜ) nr 1257/96 puhul tuleks komisjonile anda volitused kõnealuse määruse rakendusmeetmete vastuvõtmiseks. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 1257/96 vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1257/96 järgmiselt.

| 1. | Artiklis 13 asendatakse neljas lõik järgmisega:
  „Komisjon teeb kiirmenetluses vastuvõetud meetmete jätkamise otsused artikli 17 lõikes 2 sätestatud korralduskomitee menetluse kohaselt ja artikli 15 lõike 2 teises taandes sätestatud piirides.” |
| --- | --- |

1.

Artiklis 13 asendatakse neljas lõik järgmisega:

„Komisjon teeb kiirmenetluses vastuvõetud meetmete jätkamise otsused artikli 17 lõikes 2 sätestatud korralduskomitee menetluse kohaselt ja artikli 15 lõike 2 teises taandes sätestatud piirides.”

| 2. | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15
  1.   Komisjon võtab vastu käesoleva määruse rakendusmeetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 17 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  2.   Komisjon, tegutsedes artikli 17 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt:






  — | otsustab artikli 2 punktis c nimetatud humanitaarabi kaitsemeetmete ühendusepoolse rahastamise, |
| --- | --- | --- |

2.

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

1.   Komisjon võtab vastu käesoleva määruse rakendusmeetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 17 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

2.   Komisjon, tegutsedes artikli 17 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt:

—

otsustab artikli 2 punktis c nimetatud humanitaarabi kaitsemeetmete ühendusepoolse rahastamise,

| — | otsustab komisjoni otsese tegevuse ja liikmesriikide eriasutuste otsese tegevuse rahastamise. |
| --- | --- |

—

otsustab komisjoni otsese tegevuse ja liikmesriikide eriasutuste otsese tegevuse rahastamise.

3.   Komisjon, tegutsedes artikli 17 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetluse kohaselt:

| — | kinnitab üldkavad, mille eesmärk on näha ette tegevused konkreetses riigis või piirkonnas, kus humanitaarkriis on nii ulatuslik ja keerukas, et see tõenäoliselt jätkub, ning kinnitab nende kavade eelarve. Selle raames vaatavad komisjon ja liikmesriigid üle üldkavade rakendamise prioriteedid, |
| --- | --- |

—

kinnitab üldkavad, mille eesmärk on näha ette tegevused konkreetses riigis või piirkonnas, kus humanitaarkriis on nii ulatuslik ja keerukas, et see tõenäoliselt jätkub, ning kinnitab nende kavade eelarve. Selle raames vaatavad komisjon ja liikmesriigid üle üldkavade rakendamise prioriteedid,

| — | teeb otsuseid üle 2 miljoni eküü suuruste projektide kohta, ilma et see piiraks artikli 13 kohaldamist.” |
| --- | --- |

—

teeb otsuseid üle 2 miljoni eküü suuruste projektide kohta, ilma et see piiraks artikli 13 kohaldamist.”

| 3. | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse üks kuu.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse üks kuu.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse üks kuu.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse üks kuu.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

2.   ETTEVÕTLUS

2.1.   Nõukogu direktiiv 75/324/EMÜ, 20. mai 1975, aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
   (2)

Direktiivi 75/324/EMÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused kõnealuses direktiivis vajalike tehniliste muudatuste tegemiseks ning lisa vajalikuks kohandamiseks tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 75/324/EMÜ järgmiselt.

| 1. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Komisjon võtab vastu muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisa kohandamiseks tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Komisjon võtab vastu muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisa kohandamiseks tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| 3. | Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon võib teha käesolevasse direktiivi vajalikud tehnilised muudatused. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  Niisugusel juhul võib kaitsemeetmed vastuvõtnud riik need säilitada kuni kõnealuste muudatuste jõustumiseni.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon võib teha käesolevasse direktiivi vajalikud tehnilised muudatused. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Niisugusel juhul võib kaitsemeetmed vastuvõtnud riik need säilitada kuni kõnealuste muudatuste jõustumiseni.”

2.2.   Nõukogu direktiiv 93/15/EMÜ, 5. aprill 1993, tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta
   (3)

Direktiivi 93/15/EMÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused direktiivi kohandamiseks, et võtta arvesse ÜRO soovituste võimalikke edaspidiseid muudatusi, ning määrata kindlaks artikli 14 teise lõigu kohaldamise tingimused. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 93/15/EMÜ vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 93/15/EMÜ järgmiselt.

| 1. | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Komitee arutab kõiki käesoleva direktiivi kohaldamist käsitlevaid küsimusi.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  5.   Komisjon võtab lõikes 3 viidatud korralduskomitee menetluses vastu rakendusmeetmed eelkõige selleks, et võtta arvesse ÜRO soovituste võimalikke edaspidiseid muudatusi.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Komitee arutab kõiki käesoleva direktiivi kohaldamist käsitlevaid küsimusi.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

5.   Komisjon võtab lõikes 3 viidatud korralduskomitee menetluses vastu rakendusmeetmed eelkõige selleks, et võtta arvesse ÜRO soovituste võimalikke edaspidiseid muudatusi.”

| 2. | Artikli 14 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriigid teevad kindlaks, kas neil ettevõtjatel on olemas selline lõhkematerjalide jälgimise süsteem, et lõhkematerjalide valdajad on võimalik igal ajal tuvastada. Komisjon võib võtta meetmeid, millega kehtestatakse käesoleva lõigu kohaldamise tingimused. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 13 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 14 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid teevad kindlaks, kas neil ettevõtjatel on olemas selline lõhkematerjalide jälgimise süsteem, et lõhkematerjalide valdajad on võimalik igal ajal tuvastada. Komisjon võib võtta meetmeid, millega kehtestatakse käesoleva lõigu kohaldamise tingimused. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 13 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

2.3.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/14/EÜ, 8. mai 2000, välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta
   (4)

Direktiivi 2000/14/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu rakendusmeetmed III lisa kohandamiseks tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta direktiivi 2000/14/EÜ vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 2000/14/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

| 2. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 18a
  Komisjon võtab vastu rakendusmeetmed III lisa kohandamiseks tehnika arenguga tingimusel, et need ei avalda otsest mõju artiklis 12 loetletud seadmete mõõdetud helivõimsuse tasemele, eelkõige lisades viited asjakohastele Euroopa standarditele.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 18a

Komisjon võtab vastu rakendusmeetmed III lisa kohandamiseks tehnika arenguga tingimusel, et need ei avalda otsest mõju artiklis 12 loetletud seadmete mõõdetud helivõimsuse tasemele, eelkõige lisades viited asjakohastele Euroopa standarditele.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikli 19 punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | abistab komisjoni III lisa kohandamisel tehnika arenguga.” |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 19 punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

abistab komisjoni III lisa kohandamisel tehnika arenguga.”

2.4.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2003/2003, 13. oktoober 2003, väetiste kohta
   (5)

Määruse (EÜ) nr 2003/2003 puhul tuleks komisjonile anda volitused selle lisade kohandamiseks tehnika arenguga, mõõte-, proovivõtu- ja analüüsimeetodite kohandamiseks, kontrollmeetmeid käsitlevate eeskirjade vastuvõtmiseks ning uute EÜ väetiste lisadesse kandmiseks. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 2003/2003 vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 2003/2003 järgmiselt.

| 1. | Artikli 29 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon kohandab ja ajakohastab mõõtmis-, proovivõtu- ja analüüsimeetodeid, kasutades võimaluse korral Euroopa standardeid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 32 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Samas korras võetakse vastu ka käesolevas artiklis ning artiklites 8, 26 ja 27 ettenähtud kontrollmeetmete kindlaksmääramiseks vajalikud rakenduseeskirjad. Nendes rakenduseeskirjades käsitletakse eeskätt küsimusi vajalike korduskatsete sageduse kohta ja meetmete kohta, mida kavandatakse selle tagamiseks, et turuleviidud väetis oleks katsetatud väetisega identne.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 29 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon kohandab ja ajakohastab mõõtmis-, proovivõtu- ja analüüsimeetodeid, kasutades võimaluse korral Euroopa standardeid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 32 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Samas korras võetakse vastu ka käesolevas artiklis ning artiklites 8, 26 ja 27 ettenähtud kontrollmeetmete kindlaksmääramiseks vajalikud rakenduseeskirjad. Nendes rakenduseeskirjades käsitletakse eeskätt küsimusi vajalike korduskatsete sageduse kohta ja meetmete kohta, mida kavandatakse selle tagamiseks, et turuleviidud väetis oleks katsetatud väetisega identne.”

| 2. | Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon kohandab I lisa, kandes sinna uued väetiseliigid.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 31 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon kohandab I lisa, kandes sinna uued väetiseliigid.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon kohandab lisasid, et võtta arvesse tehnika arengut.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon kohandab lisasid, et võtta arvesse tehnika arengut.”;

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Lõigetes 1 ja 3 osutatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 32 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Lõigetes 1 ja 3 osutatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 32 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikkel 32 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 32
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 32 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 32

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

2.5.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/9/EÜ, 11. veebruar 2004, heade laboritavade inspekteerimise ja kontrollimise kohta (kodifitseeritud versioon
   (6))

Direktiivi 2004/9/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused I lisa kohandamiseks tehnika arenguga ja artikli 2 lõikes 2 osutatud sõnastuse muutmiseks. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 2004/9/EÜ vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 2004/9/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui komisjon leiab, et lõikes 1 nimetatud küsimuste lahendamiseks on vaja käesolevat direktiivi muuta, võtab ta need muudatused vastu.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui komisjon leiab, et lõikes 1 nimetatud küsimuste lahendamiseks on vaja käesolevat direktiivi muuta, võtab ta need muudatused vastu.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 2. | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  1.   Komisjoni abistab nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (7) artikli 29 lõike 1 alusel loodud komitee, edaspidi „komitee”.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid. |
| --- | --- |

2.

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (7) artikli 29 lõike 1 alusel loodud komitee, edaspidi „komitee”.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

| 3. | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võtab vastu rakendusmeetmed:






  a) | artikli 2 lõikes 2 osutatud sõnastuse kohandamiseks; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võtab vastu rakendusmeetmed:

a)

artikli 2 lõikes 2 osutatud sõnastuse kohandamiseks;

| b) | I lisa kohandamiseks, et võtta arvesse tehnika arengut. |
| --- | --- |

b)

I lisa kohandamiseks, et võtta arvesse tehnika arengut.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

2.6.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/10/EÜ, 11. veebruar 2004, mis käsitleb keemiliste ainetega katsete tegemisel heade laboritavade põhimõtete rakendamist ja nende rakendamise tõendamist puudutavate õigusnormide ühtlustamist (kodifitseeritud versioon
   (8))

Direktiivi 2004/10/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused I lisa kohandamiseks tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 2004/10/EÜ vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 2004/10/EÜ järgmiselt.

| 1. | Lisatakse järgmine artikkel:
  „Artikkel 3a
  Komisjon võib kohandada I lisa tehnika arenguga hea laboritava põhimõtete osas.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 3a

Komisjon võib kohandada I lisa tehnika arenguga hea laboritava põhimõtete osas.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  1.   Komisjoni abistab nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (9) artikli 29 lõike 1 alusel loodud komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid. |
| --- | --- |

2.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Komisjoni abistab nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (9) artikli 29 lõike 1 alusel loodud komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

| 3. | Artikli 5 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võib võtta vastu rakendusmeetmeid vajalike tehniliste kohanduste tegemiseks käesolevasse direktiivi.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  Kolmandas lõigus osutatud juhul võib kaitsemeetmeid rakendanud liikmesriik säilitada need meetmed kuni nimetatud kohanduste jõustumiseni.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 5 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võib võtta vastu rakendusmeetmeid vajalike tehniliste kohanduste tegemiseks käesolevasse direktiivi.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 4 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Kolmandas lõigus osutatud juhul võib kaitsemeetmeid rakendanud liikmesriik säilitada need meetmed kuni nimetatud kohanduste jõustumiseni.”

2.7.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 273/2004, 11. veebruar 2004, narkootikumide lähteainete kohta
   (10)

Määruse (EÜ) nr 273/2004 puhul tuleks komisjonile anda volitused rakendusmeetmete vastuvõtmiseks. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 273/2004 vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 273/2004 järgmiselt.

| 1. | Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Vajaduse korral võtab komisjon vastu järgmised rakendusmeetmed:”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 14 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Vajaduse korral võtab komisjon vastu järgmised rakendusmeetmed:”;

| b) | lisatakse järgmised lõigud:
  „Esimese lõigu punktides a–e osutatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  Esimese lõigu punktis f osutatud meetmed võetakse vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmised lõigud:

„Esimese lõigu punktides a–e osutatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 15 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Esimese lõigu punktis f osutatud meetmed võetakse vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetluse kohaselt.”

| 2. | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 111/2005 (11) artiklile 30 loodud komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid. |
| --- | --- |

2.

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 111/2005 (11) artiklile 30 loodud komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

2.8.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 648/2004, 31. märts 2004, detergentide kohta
   (12)

Määruse (EÜ) nr 648/2004 puhul tuleks komisjonile anda volitused selle lisade kohandamiseks ning selliste muudatuste või täienduste vastuvõtmiseks, mis on vajalikud kõnealuse määruse eeskirjade kohaldamiseks lahustitel põhinevate detergentide suhtes vastavalt vajadusele. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 648/2004 vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 648/2004 järgmiselt.

| 1. | Põhjendus 27 jäetakse välja. |
| --- | --- |

1.

Põhjendus 27 jäetakse välja.

| 2. | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

| 3. | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Lisade kohandamine
  1.   Komisjon võtab vastu lisade kohandamiseks vajalikud muudatused, kasutades võimaluse korral Euroopa standardeid.
  2.   Komisjon võtab vastu muudatused või täiendused, mis on vajalikud käesoleva määruse eeskirjade kohaldamiseks lahustitel põhinevate detergentide suhtes.
  3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Lisade kohandamine

1.   Komisjon võtab vastu lisade kohandamiseks vajalikud muudatused, kasutades võimaluse korral Euroopa standardeid.

2.   Komisjon võtab vastu muudatused või täiendused, mis on vajalikud käesoleva määruse eeskirjade kohaldamiseks lahustitel põhinevate detergentide suhtes.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 4. | VII lisa punktis A asendatakse kuues lõik järgmisega:
  „Kui SCCNFP kehtestab edaspidi lõhnaainetest allergeenide jaoks individuaalsed riskil põhinevad kontsentratsiooni piirmäärad, teeb komisjon ettepaneku eespool mainitud 0,01 % piirmäära asendamiseks nende piirmääradega. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

4.

VII lisa punktis A asendatakse kuues lõik järgmisega:

„Kui SCCNFP kehtestab edaspidi lõhnaainetest allergeenide jaoks individuaalsed riskil põhinevad kontsentratsiooni piirmäärad, teeb komisjon ettepaneku eespool mainitud 0,01 % piirmäära asendamiseks nende piirmääradega. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

2.9.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet
   (13)

Määruse (EÜ) nr 726/2004 puhul tuleks komisjonile anda volitused teatavate sätete ja lisade kohandamiseks, uute sätete vastuvõtmiseks ning kohaldamise eritingimuste sätestamiseks. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 726/2004 vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 726/2004 järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Pärast konsulteerimist ameti pädeva komiteega võib komisjon käesoleva määruse lisa kohandada tehnika ja teaduse arenguga ning võtta vastu vajalikke parandusi ilma tsentraliseeritud korra kohaldamisala laiendamata.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Pärast konsulteerimist ameti pädeva komiteega võib komisjon käesoleva määruse lisa kohandada tehnika ja teaduse arenguga ning võtta vastu vajalikke parandusi ilma tsentraliseeritud korra kohaldamisala laiendamata.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikli 14 lõike 7 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab vastu määruse, millega sätestatakse kõnealuse loa andmise tingimused. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 14 lõike 7 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab vastu määruse, millega sätestatakse kõnealuse loa andmise tingimused. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikli 16 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon võtab pärast nõupidamist ametiga määruse vormis vastu asjakohased sätted kontrollimaks müügiloa muudatusi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 16 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võtab pärast nõupidamist ametiga määruse vormis vastu asjakohased sätted kontrollimaks müügiloa muudatusi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 4. | Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Inimravimi müügiloa omanik tagab, et kõigi kolmanda riigi territooriumil ilmnenud arvatavate raskete ja ootamatute kõrvaltoimete ning arvatavate nakkuste ravimi vahendusel ülekandumise kohta esitatakse viivitamata aruanne liikmesriikidele ja ametile, ent mitte hiljem kui 15 päeva pärast teate saamist. Komisjon võtab vastu sätted võimalikest kergetest kahjulikest kõrvaltoimetest teatamise kohta, sõltumata sellest, kas need ilmnevad ühenduses või kolmandas riigis. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Inimravimi müügiloa omanik tagab, et kõigi kolmanda riigi territooriumil ilmnenud arvatavate raskete ja ootamatute kõrvaltoimete ning arvatavate nakkuste ravimi vahendusel ülekandumise kohta esitatakse viivitamata aruanne liikmesriikidele ja ametile, ent mitte hiljem kui 15 päeva pärast teate saamist. Komisjon võtab vastu sätted võimalikest kergetest kahjulikest kõrvaltoimetest teatamise kohta, sõltumata sellest, kas need ilmnevad ühenduses või kolmandas riigis. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon võib kehtestada sätted lõike 3 muutmiseks, arvestades selle rakendamisel saadud kogemusi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võib kehtestada sätted lõike 3 muutmiseks, arvestades selle rakendamisel saadud kogemusi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 5. | Artikkel 29 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 29
  Komisjon võib vastu võtta mis tahes muudatused, mis on vajalikud käesoleva peatüki sätete kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

5.

Artikkel 29 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 29

Komisjon võib vastu võtta mis tahes muudatused, mis on vajalikud käesoleva peatüki sätete kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 6. | Artikli 41 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Komisjon võtab pärast nõupidamist ametiga määruse vormis vastu asjakohased sätted kontrollimaks müügiloa muudatusi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

6.

Artikli 41 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Komisjon võtab pärast nõupidamist ametiga määruse vormis vastu asjakohased sätted kontrollimaks müügiloa muudatusi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 7. | Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Veterinaarravimi müügiloa omanik tagab, et kõigi kolmanda riigi territooriumil ilmnenud arvatavate raskete ja ootamatute kõrvaltoimete kohta, kõrvaltoimete kohta inimestel ning arvatavate nakkuste ravimi vahendusel ülekandumise kohta esitatakse viivitamata aruanne liikmesriikidele ja ametile, ent mitte hiljem kui 15 päeva pärast teate saamist. Komisjon võtab vastu sätted võimalikest kergetest kahjulikest kõrvaltoimetest teatamise kohta, sõltumata sellest, kas need ilmnevad ühenduses või kolmandas riigis. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud menetluse kohaselt.”; |
| --- | --- | --- |

7.

Artiklit 49 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Veterinaarravimi müügiloa omanik tagab, et kõigi kolmanda riigi territooriumil ilmnenud arvatavate raskete ja ootamatute kõrvaltoimete kohta, kõrvaltoimete kohta inimestel ning arvatavate nakkuste ravimi vahendusel ülekandumise kohta esitatakse viivitamata aruanne liikmesriikidele ja ametile, ent mitte hiljem kui 15 päeva pärast teate saamist. Komisjon võtab vastu sätted võimalikest kergetest kahjulikest kõrvaltoimetest teatamise kohta, sõltumata sellest, kas need ilmnevad ühenduses või kolmandas riigis. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud menetluse kohaselt.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon võib kehtestada sätted lõike 3 muutmiseks, arvestades selle rakendamisel saadud kogemusi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud menetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võib kehtestada sätted lõike 3 muutmiseks, arvestades selle rakendamisel saadud kogemusi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud menetluse kohaselt.”

| 8. | Artikkel 54 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 54
  Komisjon võib vastu võtta muudatusi, mis on vajalikud käesoleva peatüki sätete ajakohastamiseks, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

8.

Artikkel 54 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 54

Komisjon võib vastu võtta muudatusi, mis on vajalikud käesoleva peatüki sätete ajakohastamiseks, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 9. | Artikli 70 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võtab vastu eeskirjad, et täpsustada asjaolud, mille korral väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad võivad maksta väiksemaid tasusid, lükata tasu maksmist edasi või saada haldusabi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

9.

Artikli 70 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võtab vastu eeskirjad, et täpsustada asjaolud, mille korral väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad võivad maksta väiksemaid tasusid, lükata tasu maksmist edasi või saada haldusabi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 10. | Artikli 84 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Ameti taotluse alusel võib komisjon määrata karistusi käesoleva määruse kohaselt antud müügilubade omanikele juhul, kui nad ei järgi lubade saamisel võetud teatavaid kohustusi. Karistuste piirsummad, nagu ka karistuste sissenõudmise tingimused ja viisi, sätestab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

10.

Artikli 84 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Ameti taotluse alusel võib komisjon määrata karistusi käesoleva määruse kohaselt antud müügilubade omanikele juhul, kui nad ei järgi lubade saamisel võetud teatavaid kohustusi. Karistuste piirsummad, nagu ka karistuste sissenõudmise tingimused ja viisi, sätestab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 87 lõikes 2a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 11. | Artiklit 87 muudetakse järgmiselt:






  a) | lisatakse järgmine lõige:
  „2a.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”; |
| --- | --- | --- |

11.

Artiklit 87 muudetakse järgmiselt:

a)

lisatakse järgmine lõige:

„2a.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”;

| b) | lõige 4 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 4 jäetakse välja.

3.   KESKKOND

3.1.   Nõukogu direktiiv 82/883/EMÜ, 3. detsember 1982, titaandioksiidi tööstuse jäätmetest mõjutatud keskkondade järelevalve ja seire korra kohta
   (14)

Direktiivi 82/883/EMÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused lisade sisu kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga vabatahtliku kindlaksmääramise veerus loetletud parameetrite ja standardsete mõõtemeetodite osas. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 82/883/EMÜ vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 82/883/EMÜ järgmiselt.

| 1. | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Komisjon võtab vastu vajalikud muudatused lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga vabatahtliku kindlaksmääramise veerus loetletud parameetrite ja standardsete mõõtemeetodite osas.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Komisjon võtab vastu vajalikud muudatused lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga vabatahtliku kindlaksmääramise veerus loetletud parameetrite ja standardsete mõõtemeetodite osas.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

3.2.   Nõukogu direktiiv 86/278/EMÜ, 12. juuni 1986, keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses
   (15)

Direktiivi 86/278/EMÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 86/278/EMÜ vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 86/278/EMÜ järgmiselt.

| 1. | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Komisjon kohandab teaduse ja tehnika arenguga direktiivi lisad, välja arvatud I A, I B ja I C lisas loetletud näitajad ja normid ning kõik tegurid, mis võivad mõjutada normide hindamist, ning II A ja II B lisas nimetatud analüüsiparameetrid.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Komisjon kohandab teaduse ja tehnika arenguga direktiivi lisad, välja arvatud I A, I B ja I C lisas loetletud näitajad ja normid ning kõik tegurid, mis võivad mõjutada normide hindamist, ning II A ja II B lisas nimetatud analüüsiparameetrid.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 15
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 15 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 15

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

3.3.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/62/EÜ, 20. detsember 1994, pakendite ja pakendijäätmete kohta
   (16)

Direktiivi 94/62/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused pakendite määratlusi selgitavate näidete kontrollimiseks ja vajadusel läbivaatamiseks ning tingimuste kindlaksmääramiseks, millal pakendite või pakendiosade raskmetallide kontsentratsioonitasemeid ei kohaldata mõnede materjalide ja tooteringluste suhtes, pakenditüübid, mis on vabastatud kontsentratsioonitasemeid käsitlevast nõudest, ning tehnilised meetmed, mis on vajalikud raskuste ületamiseks käesoleva direktiivi sätete kohaldamisel. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 94/62/EÜ vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 94/62/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 lõike 1 neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon kontrollib ja vaatab vajadusel läbi I lisas nimetatud pakendite määratluse selgitavad näited. Esmajärjekorras käsitletakse järgmisi tooteid: CD- ja videokassettide karbid, lillepotid, elastsesse materjali mähitud torud ja silindrid, kleebiste aluspaber ja pakkimispaber. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 21 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 3 lõike 1 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon kontrollib ja vaatab vajadusel läbi I lisas nimetatud pakendite määratluse selgitavad näited. Esmajärjekorras käsitletakse järgmisi tooteid: CD- ja videokassettide karbid, lillepotid, elastsesse materjali mähitud torud ja silindrid, kleebiste aluspaber ja pakkimispaber. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 21 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikli 11 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon määrab kindlaks tingimused, mille alusel lõikes 1 osutatud kontsentratsioonitasemeid ei kohaldata taaskasutatud materjalide ning suletud ja kontrollitud ahelas toimuva tooteringluse suhtes, samuti pakenditüübid, mis vabastatakse lõike 1 kolmandas taandes nimetatud nõudest.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 21 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 11 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon määrab kindlaks tingimused, mille alusel lõikes 1 osutatud kontsentratsioonitasemeid ei kohaldata taaskasutatud materjalide ning suletud ja kontrollitud ahelas toimuva tooteringluse suhtes, samuti pakenditüübid, mis vabastatakse lõike 1 kolmandas taandes nimetatud nõudest.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 21 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Esitatavate andmete sisu ja esitamise ühtlustamiseks ja nende liikmesriikidevahelise kokkusobivuse tagamiseks esitavad liikmesriigid komisjonile oma olemasolevad andmed vormingutes, mis võetakse vastu III lisa alusel artikli 21 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.”; |
| --- | --- |

3.

Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Esitatavate andmete sisu ja esitamise ühtlustamiseks ja nende liikmesriikidevahelise kokkusobivuse tagamiseks esitavad liikmesriigid komisjonile oma olemasolevad andmed vormingutes, mis võetakse vastu III lisa alusel artikli 21 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.”;

| 4. | Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 19
  Kohandamine teaduse ja tehnika arenguga
  1.   Muudatused, mis on vajalikud artikli 8 lõikes 2 ja artikli 10 teise punkti viimases taandes nimetatud identifitseerimissüsteemi ja artikli 12 lõikes 3 ja III lisas nimetatud andmebaasidega seotud vormingute kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, võetakse vastu artikli 21 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.
  2.   Komisjon võtab vastu vajalikud muudatused I lisas nimetatud pakendi määratluse selgitavate näidete kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 21 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

4.

Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

Kohandamine teaduse ja tehnika arenguga

1.   Muudatused, mis on vajalikud artikli 8 lõikes 2 ja artikli 10 teise punkti viimases taandes nimetatud identifitseerimissüsteemi ja artikli 12 lõikes 3 ja III lisas nimetatud andmebaasidega seotud vormingute kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, võetakse vastu artikli 21 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.

2.   Komisjon võtab vastu vajalikud muudatused I lisas nimetatud pakendi määratluse selgitavate näidete kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 21 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 5. | Artikli 20 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon määrab kindlaks tehnilised meetmed, mis on vajalikud raskuste ületamiseks käesoleva direktiivi sätete kohaldamisel inertsete pakendimaterjalide suhtes, mis on ühenduse turule viidud väga väikestes kogustes (s.o umbes 0,1 % massist), meditsiiniseadmete ja farmaatsiatoodete esmaste pakendite, väikepakendite ja luksuspakendite suhtes. Kõnealused meetmed mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 21 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 20 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon määrab kindlaks tehnilised meetmed, mis on vajalikud raskuste ületamiseks käesoleva direktiivi sätete kohaldamisel inertsete pakendimaterjalide suhtes, mis on ühenduse turule viidud väga väikestes kogustes (s.o umbes 0,1 % massist), meditsiiniseadmete ja farmaatsiatoodete esmaste pakendite, väikepakendite ja luksuspakendite suhtes. Kõnealused meetmed mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 21 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 6. | Artikli 21 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

6.

Artikli 21 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

3.4.   Nõukogu direktiiv 1999/32/EÜ, 26. aprill 1999, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes
   (17)

Direktiivi 1999/32/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused kriteeriumide kehtestamiseks teatavate heitkoguseid vähendavate tehnoloogiate kasutamisele kõikide lippude all sõitvate laevade jaoks ühenduse suletud sadamates ja jõgede suudmetes ning teaduse ja tehnika arenguga seotud vajalike tehniliste kohanduste tegemiseks teatavates sätetes. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 1999/32/EÜ vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 1999/32/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 4c lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon kehtestab heitkoguste vähendamise tehnoloogiate kasutamise kriteeriumid kõikide lippude all sõitvate laevade jaoks ühenduse suletud sadamates ja jõgede suudmetes. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Komisjon teeb need kriteeriumid teatavaks IMO-le.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 4c lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon kehtestab heitkoguste vähendamise tehnoloogiate kasutamise kriteeriumid kõikide lippude all sõitvate laevade jaoks ühenduse suletud sadamates ja jõgede suudmetes. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Komisjon teeb need kriteeriumid teatavaks IMO-le.”

| 2. | Artikli 7 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon võtab vastu muudatused, mis on vajalikud artikli 2 punktide 1, 2, 3, 3a, 3b ja 4 või artikli 6 lõike 2 tehniliseks kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Need kohandamised ei tohi põhjustada käesoleva direktiivi reguleerimisala või käesolevas direktiivis nimetatud kütuste väävlisisalduse piirmäärade otsest muutmist.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 7 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võtab vastu muudatused, mis on vajalikud artikli 2 punktide 1, 2, 3, 3a, 3b ja 4 või artikli 6 lõike 2 tehniliseks kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Need kohandamised ei tohi põhjustada käesoleva direktiivi reguleerimisala või käesolevas direktiivis nimetatud kütuste väävlisisalduse piirmäärade otsest muutmist.”

| 3. | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

3.5.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta
   (18)

Direktiivi 2001/81/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused III lisa kohaselt kasutatava metoodika ajakohastamiseks. Kuna see on üldmeede, mille eesmärk on muuta kõnealuse direktiivi vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega täiendades, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 2001/81/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 7 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon ajakohastab III lisa kohaselt kasutatud metoodika. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 7 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon ajakohastab III lisa kohaselt kasutatud metoodika. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

3.6.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem
   (19)

Direktiivi 2003/87/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused artikli 11b lõike 5 rakendamiseks vajalike sätete vastuvõtmiseks, heitkoguste seiret ja aruandlust käsitlevate suuniste vastuvõtmiseks, registrite standarditud ja turvatud süsteemi käsitleva määruse, sealhulgas ühenduse süsteemis SHVde ja HVÜde kasutamist ning identifitseerimist ja asjaomase kasutamistasandi järelevalvet käsitlevate sätete vastuvõtmiseks, III lisa muutmiseks artikli 22 kohaselt, I lisas loetlemata tegevuste ja kasvuhoonegaaside lisamise heakskiitmiseks, sätete koostamiseks, mis on seotud saastekvootide vastastikuse tunnustamisega kolmandate riikidega sõlmitud kokkulepete kohaselt ning muude kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalvet käsitlevate standarditud või heakskiidetud meetodite vastuvõtmiseks. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 2003/87/EÜ vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega täiendades, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 11b lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Lõigete 3 ja 4 rakendussätted, eriti need, mis on seotud topeltarvestuse vältimisega, võtab komisjon vastu artikli 23 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt. Komisjon võtab vastu sätted, mis on vajalikud käesoleva artikli lõike 5 rakendamiseks, kui asukohariik järgib projektitegevuste ühise rakendamise mehhanismi nõudeid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 11b lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Lõigete 3 ja 4 rakendussätted, eriti need, mis on seotud topeltarvestuse vältimisega, võtab komisjon vastu artikli 23 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt. Komisjon võtab vastu sätted, mis on vajalikud käesoleva artikli lõike 5 rakendamiseks, kui asukohariik järgib projektitegevuste ühise rakendamise mehhanismi nõudeid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikli 14 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võtab vastu suunised I lisas loetletud tegevusalade põhjustatud ja nende tegevusalade lõikes loetletud kasvuhoonegaaside heitkoguste kontrollimiseks ja nendest aruandmiseks. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 14 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Komisjon võtab vastu suunised I lisas loetletud tegevusalade põhjustatud ja nende tegevusalade lõikes loetletud kasvuhoonegaaside heitkoguste kontrollimiseks ja nendest aruandmiseks. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikli 19 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesoleva direktiivi rakendamiseks võtab komisjon vastu määruse registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta, mis luuakse standarditud elektrooniliste andmebaaside kujul, mis sisaldavad ühiseid andmeelemente saastekvootide väljaandmise, valdamise, üleandmise ja kehtetuks tunnistamise jälgimiseks, et tagada vajadust mööda üldsuse juurdepääs ja süsteemi konfidentsiaalsus ning kindlustada, et Kyoto protokollist tulenevaid kohustusi eiravaid üleandmisi ei toimuks. Kõnealune määrus sisaldab samuti sätteid ühenduse süsteemis SHVde ja HVÜde kasutamise ning identifitseerimise ja asjaomase kasutamistasandi järelevalve kohta. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 19 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesoleva direktiivi rakendamiseks võtab komisjon vastu määruse registrite standarditud ja turvatud süsteemi kohta, mis luuakse standarditud elektrooniliste andmebaaside kujul, mis sisaldavad ühiseid andmeelemente saastekvootide väljaandmise, valdamise, üleandmise ja kehtetuks tunnistamise jälgimiseks, et tagada vajadust mööda üldsuse juurdepääs ja süsteemi konfidentsiaalsus ning kindlustada, et Kyoto protokollist tulenevaid kohustusi eiravaid üleandmisi ei toimuks. Kõnealune määrus sisaldab samuti sätteid ühenduse süsteemis SHVde ja HVÜde kasutamise ning identifitseerimise ja asjaomase kasutamistasandi järelevalve kohta. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 4. | Artikkel 22 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 22
  III lisa muudatused
  Komisjon võib III lisa muuta ajavahemiku 2008–2012 osas, välja arvatud kriteeriumid 1, 5 ja 7, pidades silmas artiklis 21 sätestatud aruandeid ja käesoleva direktiivi kohaldamisel saadud kogemusi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

4.

Artikkel 22 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 22

III lisa muudatused

Komisjon võib III lisa muuta ajavahemiku 2008–2012 osas, välja arvatud kriteeriumid 1, 5 ja 7, pidades silmas artiklis 21 sätestatud aruandeid ja käesoleva direktiivi kohaldamisel saadud kogemusi. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 5. | Artikli 23 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 23 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

| 6. | Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimene lõige asendatakse järgmisega:
  „1.   Võttes arvesse kõiki asjaomaseid kriteeriume, eelkõige mõju siseturule, võimalikke konkurentsimoonutusi, süsteemi keskkonnaalaseid aspekte ja kavandatava järelevalve ja aruandluse süsteemi usaldusväärsust, võivad liikmesriigid kohaldada alates 2008. aastast käesolevale direktiivile vastavat saastekvootidega kauplemise süsteemi:






  a) | I lisas loetlemata käitiste suhtes, tingimusel et komisjon on selliste käitiste lisamise artikli 23 lõikes 2 sätestatud korras heaks kiitnud, ning |
| --- | --- | --- | --- |

6.

Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:

a)

esimene lõige asendatakse järgmisega:

„1.   Võttes arvesse kõiki asjaomaseid kriteeriume, eelkõige mõju siseturule, võimalikke konkurentsimoonutusi, süsteemi keskkonnaalaseid aspekte ja kavandatava järelevalve ja aruandluse süsteemi usaldusväärsust, võivad liikmesriigid kohaldada alates 2008. aastast käesolevale direktiivile vastavat saastekvootidega kauplemise süsteemi:

a)

I lisas loetlemata käitiste suhtes, tingimusel et komisjon on selliste käitiste lisamise artikli 23 lõikes 2 sätestatud korras heaks kiitnud, ning

| b) | I lisas loetlemata tegevusalade ja kasvuhoonegaaside suhtes, tingimusel et komisjon on selliste tegevusalade ja kasvuhoonegaaside lisamise heaks kiitnud. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. |
| --- | --- |

b)

I lisas loetlemata tegevusalade ja kasvuhoonegaaside suhtes, tingimusel et komisjon on selliste tegevusalade ja kasvuhoonegaaside lisamise heaks kiitnud. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Alates 2005. aastast võivad liikmesriigid samadel tingimustel kohaldada saastekvootidega kauplemist käitiste suhtes, mis tegelevad I lisas loetletud tegevusaladega ja mille võimsus jääb allapoole kõnealuses lisas nimetatud piiri.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon võib omal algatusel vastu võtta või võtab mõne liikmesriigi taotlusel vastu suunised I lisas loetlemata tegevusalade ja käitiste põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste kontrollimiseks ja nendest aruandmiseks, kui kõnealuste heitkoguste kontrollimist ja nendest aruandmist on võimalik teha piisava täpsusega.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon võib omal algatusel vastu võtta või võtab mõne liikmesriigi taotlusel vastu suunised I lisas loetlemata tegevusalade ja käitiste põhjustatud kasvuhoonegaaside heitkoguste kontrollimiseks ja nendest aruandmiseks, kui kõnealuste heitkoguste kontrollimist ja nendest aruandmist on võimalik teha piisava täpsusega.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 7. | Artikli 25 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Kui lõikes 1 nimetatud kokkulepe on sõlmitud, võtab komisjon vastu vajalikud sätted, mis käsitlevad saastekvootide vastastikust tunnustamist kõnealuse kokkuleppe alusel. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

7.

Artikli 25 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Kui lõikes 1 nimetatud kokkulepe on sõlmitud, võtab komisjon vastu vajalikud sätted, mis käsitlevad saastekvootide vastastikust tunnustamist kõnealuse kokkuleppe alusel. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 8. | IV lisas asendatakse pealkirja „Muude kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve” all olev lõik järgmisega:
  „Kasutatakse standard- või heakskiidetud metoodikat, mille komisjon on välja töötanud koostöös asjaomaste sidusrühmadega. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

8.

IV lisas asendatakse pealkirja „Muude kasvuhoonegaaside heitkoguste järelevalve” all olev lõik järgmisega:

„Kasutatakse standard- või heakskiidetud metoodikat, mille komisjon on välja töötanud koostöös asjaomaste sidusrühmadega. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 23 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

3.7.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 850/2004, 29. aprill 2004, püsivate orgaaniliste saasteainete kohta
   (20)

Määruse (EÜ) nr 850/2004 puhul tuleks komisjonile anda volitused teatavate lisades nimetatud kontsentratsioonipiiride kehtestamiseks, lisade muutmiseks, kui konventsiooni või protokolli nimekirja kantakse uusi aineid, olemasolevate kirjete muutmiseks ning lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 850/2004 vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 850/2004 järgmiselt.

| 1. | Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 4 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | jäätmeid, mis sisaldavad ükskõik millist IV lisas loetletud ainet või on sellega kokkupuutes saastunud, võib teistviisi kõrvaldada või taaskasutada kooskõlas asjaomaste ühenduse õigusaktidega, eeldusel, et loetletud ainete sisu jäätmetes on madalam kontsentratsioonipiiridest, mis kuuluvad täpsustamisele IV lisas. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 17 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Seni, kuni kontsentratsiooni piirmäärasid ei ole kõnealuse menetluse kohaselt kehtestatud, võivad liikmesriikide pädevad asutused käesoleva punkti alusel vastu võtta või kohaldada jäätmete kõrvaldamist või taaskasutamist käsitlevaid kontsentratsiooni piirmäärasid või konkreetseid tehnilisi nõudeid.”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 4 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

jäätmeid, mis sisaldavad ükskõik millist IV lisas loetletud ainet või on sellega kokkupuutes saastunud, võib teistviisi kõrvaldada või taaskasutada kooskõlas asjaomaste ühenduse õigusaktidega, eeldusel, et loetletud ainete sisu jäätmetes on madalam kontsentratsioonipiiridest, mis kuuluvad täpsustamisele IV lisas. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 17 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Seni, kuni kontsentratsiooni piirmäärasid ei ole kõnealuse menetluse kohaselt kehtestatud, võivad liikmesriikide pädevad asutused käesoleva punkti alusel vastu võtta või kohaldada jäätmete kõrvaldamist või taaskasutamist käsitlevaid kontsentratsiooni piirmäärasid või konkreetseid tehnilisi nõudeid.”;

| b) | lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon kehtestab V lisa 2. osas nimetatud kontsentratsiooni piirmäärad käesoleva artikli lõike 4 punkti b kohaldamiseks. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 17 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõike 5 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon kehtestab V lisa 2. osas nimetatud kontsentratsiooni piirmäärad käesoleva artikli lõike 4 punkti b kohaldamiseks. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 17 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 14
  Lisade muutmine
  1.   Kui konventsiooni või protokolli nimekirja kantakse uus aine, muudab komisjon vastavalt I, II ja III lisa, kui see on asjakohane.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 16 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  2.   Kui konventsiooni või protokolli nimekirja kantakse uus aine, muudab komisjon vastavalt IV lisa, kui see on asjakohane.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 17 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  3.   Komisjon võtab vastu I–III lisa olemasolevate kirjete muudatused, sealhulgas need, mis on vajalikud lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 16 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  4.   Komisjon võtab vastu IV lisa olemasolevate kirjete muudatused ja V lisa muudatused, sealhulgas need, mis on vajalikud lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 17 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Lisade muutmine

1.   Kui konventsiooni või protokolli nimekirja kantakse uus aine, muudab komisjon vastavalt I, II ja III lisa, kui see on asjakohane.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 16 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

2.   Kui konventsiooni või protokolli nimekirja kantakse uus aine, muudab komisjon vastavalt IV lisa, kui see on asjakohane.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 17 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

3.   Komisjon võtab vastu I–III lisa olemasolevate kirjete muudatused, sealhulgas need, mis on vajalikud lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 16 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

4.   Komisjon võtab vastu IV lisa olemasolevate kirjete muudatused ja V lisa muudatused, sealhulgas need, mis on vajalikud lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 17 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 16 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

| 4. | Artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

3.8.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/107/EÜ, 15. detsember 2004, arseeni, kaadmiumi, elavhõbeda, nikli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse kohta välisõhus
   (21)

Direktiivi 2004/107/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused lisade ja teatavate sätete kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta direktiivi 2004/107/EÜ vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 2004/107/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 9 asendatakse järgmisega:
  „9.   Kontsentratsioonitasemetest sõltumata tuleb arseeni, kaadmiumi, nikli, summaarse gaasilise elavhõbeda, benso(a)püreeni ja muude lõikes 8 osutatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse ning arseeni, kaadmiumi, elavhõbeda, nikli, benso(a)püreeni ja muude lõikes 8 osutatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sadestumise üldkoguse indikaatormõõtmiseks rajada proovivõtukoht fooni mõõtmiseks iga 100 000 km2 kohta. Iga liikmesriik rajab vähemalt ühe mõõtejaama: Liikmesriigid võivad siiski selleks, et saavutada vajalik mõõtejaamade arv ning nendevaheline vahemaa, omavahelisel kokkuleppel ja vastavalt artikli 6 lõikes 2 osutatud korra alusel koostatavatele suunistele rajada ühe või mitu ühist mõõtejaama, mis hõlmavad naaberpiirkondi üksteisega külgnevates liikmesriikides. Tahketes osakestes sisalduva ja gaasilise kahevalentse elavhõbeda sisalduse mõõtmine on samuti soovitatav. Vajaduse korral koordineeritakse seiret õhusaasteainete kauglevi seire ja hindamise Euroopa koostööprogrammi (EMEP) seirestrateegia ja mõõtmisprogrammiga. Nende saasteainete proovivõtukohad tuleb valida selliselt, et oleks võimalik kindlaks teha geograafilisi erinevusi ja pikaajalisi arenguid. Kohavalikul kohaldatakse III lisa I, II ja III jagu.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 9 asendatakse järgmisega:

„9.   Kontsentratsioonitasemetest sõltumata tuleb arseeni, kaadmiumi, nikli, summaarse gaasilise elavhõbeda, benso(a)püreeni ja muude lõikes 8 osutatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse ning arseeni, kaadmiumi, elavhõbeda, nikli, benso(a)püreeni ja muude lõikes 8 osutatud polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sadestumise üldkoguse indikaatormõõtmiseks rajada proovivõtukoht fooni mõõtmiseks iga 100 000 km2 kohta. Iga liikmesriik rajab vähemalt ühe mõõtejaama: Liikmesriigid võivad siiski selleks, et saavutada vajalik mõõtejaamade arv ning nendevaheline vahemaa, omavahelisel kokkuleppel ja vastavalt artikli 6 lõikes 2 osutatud korra alusel koostatavatele suunistele rajada ühe või mitu ühist mõõtejaama, mis hõlmavad naaberpiirkondi üksteisega külgnevates liikmesriikides. Tahketes osakestes sisalduva ja gaasilise kahevalentse elavhõbeda sisalduse mõõtmine on samuti soovitatav. Vajaduse korral koordineeritakse seiret õhusaasteainete kauglevi seire ja hindamise Euroopa koostööprogrammi (EMEP) seirestrateegia ja mõõtmisprogrammiga. Nende saasteainete proovivõtukohad tuleb valida selliselt, et oleks võimalik kindlaks teha geograafilisi erinevusi ja pikaajalisi arenguid. Kohavalikul kohaldatakse III lisa I, II ja III jagu.”;

| b) | lõige 15 asendatakse järgmisega:
  „15.   Komisjon võtab vastu muudatused, mis on vajalikud käesoleva artikli, II lisa II jao ning III, IV ja V lisa sätete kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 6 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Need ei tohi otseselt ega kaudselt põhjustada sihtväärtuste muutumist.” |
| --- | --- |

b)

lõige 15 asendatakse järgmisega:

„15.   Komisjon võtab vastu muudatused, mis on vajalikud käesoleva artikli, II lisa II jao ning III, IV ja V lisa sätete kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 6 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Need ei tohi otseselt ega kaudselt põhjustada sihtväärtuste muutumist.”

| 2. | Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon võtab artikli 6 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt vastu üksikasjaliku korra käesoleva artikli lõike 1 alusel esitatava teabe edastamiseks.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võtab artikli 6 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt vastu üksikasjaliku korra käesoleva artikli lõike 1 alusel esitatava teabe edastamiseks.”

| 3. | Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

| 4. | V lisa punkt V asendatakse järgmisega:
  „V.   Õhu kvaliteedi modelleerimise võrdlusmeetodid
  Õhu kvaliteedi modelleerimise võrdlusmeetodeid ei ole praegu võimalik täpsustada. Komisjon võib teha muudatusi, et kohandada käesolevat punkti teaduse ja tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 6 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

4.

V lisa punkt V asendatakse järgmisega:

„V.   Õhu kvaliteedi modelleerimise võrdlusmeetodid

Õhu kvaliteedi modelleerimise võrdlusmeetodeid ei ole praegu võimalik täpsustada. Komisjon võib teha muudatusi, et kohandada käesolevat punkti teaduse ja tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 6 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

3.9.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006, 14. juuni 2006, jäätmesaadetiste kohta
   (22)

Määruse (EÜ) nr 1013/2006 puhul tuleks komisjonile anda volitused otsustada lisade muutmise üle vastavalt määruse (EÜ) nr 1013/2006 artiklile 58 ning teatavate lisameetmete võtmise üle vastavalt määruse (EÜ) nr 1013/2006 artiklile 59. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 1013/2006 vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 1013/2006 järgmiselt.

| 1. | Artikli 11 lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui rahuldavat lahendust ei leita, võib kumbki liikmesriik edastada küsimuse komisjonile. Sellisel juhul langetatakse otsus artikli 59a lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 11 lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kui rahuldavat lahendust ei leita, võib kumbki liikmesriik edastada küsimuse komisjonile. Sellisel juhul langetatakse otsus artikli 59a lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.”

| 2. | Artikkel 58 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 58
  Lisade muutmine
  1.   Komisjon võib kohandada lisasid teaduse ja tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 59a lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Lisaks sellele:






  a) | I, II, III, IIIA, IV ja V lisa muudetakse, võttes arvesse Baseli konventsiooni ja OECD otsuse raames kokkulepitud muudatusi; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikkel 58 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 58

Lisade muutmine

1.   Komisjon võib kohandada lisasid teaduse ja tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 59a lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Lisaks sellele:

a)

I, II, III, IIIA, IV ja V lisa muudetakse, võttes arvesse Baseli konventsiooni ja OECD otsuse raames kokkulepitud muudatusi;

| b) | liigitamata jäätmeliigid võib ajutiselt lisada IIIB, IV või V lisasse, kuni oodatakse otsust nende lisamise kohta Baseli konventsiooni või OECD otsuse asjaomasesse lisasse; |
| --- | --- |

b)

liigitamata jäätmeliigid võib ajutiselt lisada IIIB, IV või V lisasse, kuni oodatakse otsust nende lisamise kohta Baseli konventsiooni või OECD otsuse asjaomasesse lisasse;

| c) | kui liikmesriik esitab vastava taotluse, võib kaaluda III lisas loetletud kahe või enama jäätmeliigi segude ajutist lisamist IIIA lisasse artikli 3 lõikes 2 nimetatud juhtudel, kuni oodatakse otsust nende lisamise kohta Baseli konventsiooni või OECD otsuse asjaomasesse lisasse. IIIA lisa võib sisaldada tingimust, et vähemalt ühte selle kirjet ei kohaldata ekspordil riikidesse, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust; |
| --- | --- |

c)

kui liikmesriik esitab vastava taotluse, võib kaaluda III lisas loetletud kahe või enama jäätmeliigi segude ajutist lisamist IIIA lisasse artikli 3 lõikes 2 nimetatud juhtudel, kuni oodatakse otsust nende lisamise kohta Baseli konventsiooni või OECD otsuse asjaomasesse lisasse. IIIA lisa võib sisaldada tingimust, et vähemalt ühte selle kirjet ei kohaldata ekspordil riikidesse, mille suhtes ei kohaldata OECD otsust;

| d) | artikli 3 lõikes 3 nimetatud erandjuhud tuleb kindlaks määrata ja vajaduse korral tuleb sellised jäätmed lisada IVA ja V lisasse ja kustutada III lisast; |
| --- | --- |

d)

artikli 3 lõikes 3 nimetatud erandjuhud tuleb kindlaks määrata ja vajaduse korral tuleb sellised jäätmed lisada IVA ja V lisasse ja kustutada III lisast;

| e) | V lisa tuleb muuta, et see kajastaks ohtlike jäätmete nimekirjas tehtavaid kokkulepitud muudatusi, mis on vastu võetud kooskõlas direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõikega 4; |
| --- | --- |

e)

V lisa tuleb muuta, et see kajastaks ohtlike jäätmete nimekirjas tehtavaid kokkulepitud muudatusi, mis on vastu võetud kooskõlas direktiivi 91/689/EMÜ artikli 1 lõikega 4;

| f) | VIII lisa muudetakse, et see kajastaks asjakohastes rahvusvahelistes konventsioonides ja lepingutes tehtud muudatusi. |
| --- | --- |

f)

VIII lisa muudetakse, et see kajastaks asjakohastes rahvusvahelistes konventsioonides ja lepingutes tehtud muudatusi.

2.   IX lisa muutmisel peab nõukogu 23. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/692/EMÜ (teatavate keskkonnaalaste direktiivide rakendamise aruannete ühtlustamise ja ratsionaliseerimise kohta) (23) kohaselt moodustatud komitee täievoliliselt aruteludes osalema.

| 3. | Artikkel 59 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 59
  Täiendavad meetmed
  1.   Komisjon võib kooskõlas artikli 59a lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusega käesoleva määruse rakendamiseks vastu võtta järgmisi lisameetmeid:






  a) | juhised artikli 12 lõike 1 punkti g kohaldamiseks; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikkel 59 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 59

Täiendavad meetmed

1.   Komisjon võib kooskõlas artikli 59a lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusega käesoleva määruse rakendamiseks vastu võtta järgmisi lisameetmeid:

a)

juhised artikli 12 lõike 1 punkti g kohaldamiseks;

| b) | juhised artikli 15 kohaldamiseks seoses vahepealsete taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingutega põhjalikult muudetud jäätmete identifitseerimise ja jälitamisega; |
| --- | --- |

b)

juhised artikli 15 kohaldamiseks seoses vahepealsete taaskasutamis- või kõrvaldamistoimingutega põhjalikult muudetud jäätmete identifitseerimise ja jälitamisega;

| c) | juhised pädevate asutuste koostööks ebaseaduslike saadetiste osas vastavalt artiklis 24 nimetatule; |
| --- | --- |

c)

juhised pädevate asutuste koostööks ebaseaduslike saadetiste osas vastavalt artiklis 24 nimetatule;

| d) | tehnilised ja organisatsioonilised nõuded elektroonilise andmevahetuse praktiliseks rakendamiseks dokumentide esitamisel ja teavitamisel kooskõlas artikli 26 lõikega 4; |
| --- | --- |

d)

tehnilised ja organisatsioonilised nõuded elektroonilise andmevahetuse praktiliseks rakendamiseks dokumentide esitamisel ja teavitamisel kooskõlas artikli 26 lõikega 4;

| e) | täiendavad juhised artiklis 27 viidatud keelte kasutamise kohta; |
| --- | --- |

e)

täiendavad juhised artiklis 27 viidatud keelte kasutamise kohta;

| f) | II jaotise menetlusnõuete täiendav selgitamine nende kohaldamisel jäätmete ühendusest, ühendusse ja läbi ühenduse toimuva ekspordi, impordi ja transiidi suhtes; |
| --- | --- |

f)

II jaotise menetlusnõuete täiendav selgitamine nende kohaldamisel jäätmete ühendusest, ühendusse ja läbi ühenduse toimuva ekspordi, impordi ja transiidi suhtes;

| g) | täiendavad soovitused määratlemata õigusterminite kohta. |
| --- | --- |

g)

täiendavad soovitused määratlemata õigusterminite kohta.

2.   Komisjon võib vastu võtta järgmised rakendusmeetmed:

| a) | finantstagatise või võrdväärse kindlustuse arvutamise meetod vastavalt artiklis 6 sätestatule; |
| --- | --- |

a)

finantstagatise või võrdväärse kindlustuse arvutamise meetod vastavalt artiklis 6 sätestatule;

| b) | täiendavad tingimused ja nõuded eelneva nõusoleku saanud taaskasutuskohtadele vastavalt artiklis 14 nimetatule. |
| --- | --- |

b)

täiendavad tingimused ja nõuded eelneva nõusoleku saanud taaskasutuskohtadele vastavalt artiklis 14 nimetatule.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 59a lõikes 3 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 4. | Lisatakse artikkel 59a järgmises sõnastuses:
  „Artikkel 59a
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab direktiivi 2006/12/EÜ artikli 18 lõike 1 alusel loodud komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

4.

Lisatakse artikkel 59a järgmises sõnastuses:

„Artikkel 59a

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab direktiivi 2006/12/EÜ artikli 18 lõike 1 alusel loodud komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

| 5. | Artiklit 63 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Välja arvatud klaasijäätmete, paberijäätmete ja õhkrehvide jäätmete puhul võib seda ajavahemikku pikendada kuni 31. detsembrini 2012 vastavalt artikli 59a lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Artiklit 63 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Välja arvatud klaasijäätmete, paberijäätmete ja õhkrehvide jäätmete puhul võib seda ajavahemikku pikendada kuni 31. detsembrini 2012 vastavalt artikli 59a lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”;

| b) | lõike 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Seda perioodi võib pikendada kuni 31. detsembrini 2012 vastavalt artikli 59a lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Seda perioodi võib pikendada kuni 31. detsembrini 2012 vastavalt artikli 59a lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”;

| c) | lõiget 5 muudetakse järgmiselt:






  i) | kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Seda perioodi võib pikendada kuni 31. detsembrini 2015 vastavalt artikli 59a lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”; |
| --- | --- | --- |

c)

lõiget 5 muudetakse järgmiselt:

i)

kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Seda perioodi võib pikendada kuni 31. detsembrini 2015 vastavalt artikli 59a lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”;

| ii) | viies lõik asendatakse järgmisega:
  „Seda perioodi võib pikendada kuni 31. detsembrini 2015 vastavalt artikli 59a lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.” |
| --- | --- |

ii)

viies lõik asendatakse järgmisega:

„Seda perioodi võib pikendada kuni 31. detsembrini 2015 vastavalt artikli 59a lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”

4.   EUROSTAT

4.1.   Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3924/91, 19. detsember 1991, ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta
   (24)

Nõukogu määruse (EMÜ) nr 3924/91 puhul tuleks komisjonile anda volitused määruses sätestatud tooteloetelu ajakohastamiseks. Samuti tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu üksikasjalikud eeskirjad teatavate toodete representatiivsuse nõude ja vaatlusperioodi kohta, määratleda teabe kogumiseks kasutatava küsimustiku sisu ning võtta rakendusmeetmeid, sh meetmeid, mis on vajalikud andmete kogumise ja tulemuste töötlemise kohandamiseks tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EMÜ) nr 3924/91 vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EMÜ) nr 3924/91 järgmiselt.

| 1. | Artikli 2 lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   PRODCOM-loetelu ja iga rubriigi kohta tegelikult kogutavad andmed kehtestab ja ajakohastab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas, võetakse vastu artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 2 lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   PRODCOM-loetelu ja iga rubriigi kohta tegelikult kogutavad andmed kehtestab ja ajakohastab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas, võetakse vastu artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõikes 2 asendatakse sõnad „artiklis 10 sätestatud korras” sõnadega „artikli 10 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetluse kohaselt”; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

a)

lõikes 2 asendatakse sõnad „artiklis 10 sätestatud korras” sõnadega „artikli 10 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetluse kohaselt”;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Vajaduse korral võtab komisjon vastu lõike 3 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas meetmed nende kohandamiseks tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Vajaduse korral võtab komisjon vastu lõike 3 kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad, sealhulgas meetmed nende kohandamiseks tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 4
  Vaatlusperioodid
  Iga-aastane vaatlusperiood on üks kalendriaasta.
  PRODCOM-loetelu teatavate rubriikide osas võib komisjon siiski otsustada korraldada vaatlusi üks kord kuus või üks kord kvartalis. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

Vaatlusperioodid

Iga-aastane vaatlusperiood on üks kalendriaasta.

PRODCOM-loetelu teatavate rubriikide osas võib komisjon siiski otsustada korraldada vaatlusi üks kord kuus või üks kord kvartalis. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 4. | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid kasutavad vajaliku teabe kogumiseks küsimustikku, mille sisu on kooskõlas komisjoni kehtestatud eeskirjadega. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid kasutavad vajaliku teabe kogumiseks küsimustikku, mille sisu on kooskõlas komisjoni kehtestatud eeskirjadega. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 5. | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  Tulemuste töötlemine
  Liikmesriigid töötlevad artikli 5 lõikes 1 nimetatud täidetud küsimustikke või artikli 5 lõikes 3 nimetatud muudest allikatest saadud teavet vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mille võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

5.

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Tulemuste töötlemine

Liikmesriigid töötlevad artikli 5 lõikes 1 nimetatud täidetud küsimustikke või artikli 5 lõikes 3 nimetatud muudest allikatest saadud teavet vastavalt üksikasjalikele eeskirjadele, mille võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 6. | Artikli 7 lõikes 2 asendatakse sõnad „artiklis 10 sätestatud korras” sõnadega „artikli 10 lõikes 2 osutatud komiteemenetluse kohaselt”. |
| --- | --- |

6.

Artikli 7 lõikes 2 asendatakse sõnad „artiklis 10 sätestatud korras” sõnadega „artikli 10 lõikes 2 osutatud komiteemenetluse kohaselt”.

| 7. | Artikkel 9 jäetakse välja. |
| --- | --- |

7.

Artikkel 9 jäetakse välja.

| 8. | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (25) asutatud statistikaprogrammi komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid. |
| --- | --- |

8.

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (25) asutatud statistikaprogrammi komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

4.2.   Nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, 19. märts 1996, piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta
   (26)

Direktiivi 96/16/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused määratleda põllumajandusettevõtted, mille puhul liikmesriigid teevad aastavaatlusi piimatoodangu ja selle kasutamise kohta, võtta vastu vaatlustega hõlmatud piimatoodete loend ja ühtlustada mõisted, mida kasutatakse tulemuste esitamisel komisjonile. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 96/16/EÜ vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 96/16/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 punkt 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   teevad aastavaatlusi komisjoni määratletud põllumajandusettevõtete piimatoodangu ja selle kasutamise kohta. Kõnealused põllumajandusettevõtete määratlemise meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt;”. |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.   teevad aastavaatlusi komisjoni määratletud põllumajandusettevõtete piimatoodangu ja selle kasutamise kohta. Kõnealused põllumajandusettevõtete määratlemise meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt;”.

| 2. | Artikli 3 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega:
  „2.   Vaatlustega hõlmatud piimatoodete loendi võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  3.   Eri toodete kohta saadud tulemuste esitamisel kasutatavad ühtlustatud määratlused koostab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 3 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega:

„2.   Vaatlustega hõlmatud piimatoodete loendi võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

3.   Eri toodete kohta saadud tulemuste esitamisel kasutatavad ühtlustatud määratlused koostab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikli 5 lõikes 2 ja artikli 6 lõikes 1 asendatakse sõnad „artiklis 7 sätestatud korras” sõnadega „artikli 7 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt”. |
| --- | --- |

3.

Artikli 5 lõikes 2 ja artikli 6 lõikes 1 asendatakse sõnad „artiklis 7 sätestatud korras” sõnadega „artikli 7 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt”.

| 4. | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  1.   Komisjoni abistab alaline põllumajandusstatistika komitee, mis on moodustatud otsusega 72/279/EMÜ.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

4.

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

1.   Komisjoni abistab alaline põllumajandusstatistika komitee, mis on moodustatud otsusega 72/279/EMÜ.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse otsuse artikli 8 sätteid.”

4.3.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/109/EÜ, 19. detsember 2001, mis käsitleb liikmesriikide statistilisi vaatlusi teatavate viljapuuliikide istandike tootmispotentsiaali kindlaksmääramiseks
   (27)

Direktiivi 2001/109/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused muuta viljapuuliikide loetelu ja tabelit, mis hõlmab vaatlusaluseid viljapuuliike eri liikmesriikides, võtta vastu teatavate artiklite rakenduseeskirjad ning määrata kindlaks liikmesriikidele ettenähtud tootmispiirkondade piirid. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 2001/109/EÜ vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 2001/109/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võib muuta nimetatud liikide loetelu ja nimetatud tabelit. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 lõike 2 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võib muuta nimetatud liikide loetelu ja nimetatud tabelit. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Asjakohaste tulemuste saamiseks vajalike vaatluste korraldamise üksikasjalikud eeskirjad võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Asjakohaste tulemuste saamiseks vajalike vaatluste korraldamise üksikasjalikud eeskirjad võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Juhusliku valimi kasutamise üksikasjalikud eeskirjad võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Juhusliku valimi kasutamise üksikasjalikud eeskirjad võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 4. | Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõikes 1 nimetatud tulemused tuleb esitada iga tootmispiirkonna kohta. Liikmesriikidele ettenähtud tootmispiirkondade piirid määrab kindlaks komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõikes 1 nimetatud tulemused tuleb esitada iga tootmispiirkonna kohta. Liikmesriikidele ettenähtud tootmispiirkondade piirid määrab kindlaks komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 5. | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  1.   Komisjoni abistab alaline põllumajandusstatistika komitee, mis on moodustatud nõukogu otsusega 72/279/EMÜ (28).
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja lõike 5 punkti a ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid. |
| --- | --- |

5.

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

1.   Komisjoni abistab alaline põllumajandusstatistika komitee, mis on moodustatud nõukogu otsusega 72/279/EMÜ (28).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja lõike 5 punkti a ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

4.4.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2003, 16. detsember 2002, raudteeveo statistika kohta
   (29)

Määruse (EÜ) nr 91/2003 puhul tuleks komisjonile anda volitused kohandada mõisteid ja võtta vastu lisasätteid, kohandada lisade sisu ning täpsustada tulemuste kvaliteeti ja võrreldavust käsitlevate aruannete koostamiseks vajalikud andmed. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 91/2003 vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 91/2003 järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võib kohandada lõikes 1 osutatud mõisteid ja kehtestada statistika ühtlustamise tagamiseks vajalikke lisamõisteid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võib kohandada lõikes 1 osutatud mõisteid ja kehtestada statistika ühtlustamise tagamiseks vajalikke lisamõisteid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   B ja D lisas sätestatakse lihtsustatud andmeesitusnõuded, mida liikmesriigid võivad rakendada A ja C lisas sätestatud harilike üksikasjalike andmeesitusnõuete asemel ettevõtjate puhul, mille kauba- või reisijateveo kogumaht on vastavalt alla 500 miljoni tonnkilomeetri või alla 200 miljoni reisijakilomeetri. Komisjon võib neid piirmäärasid muuta. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   B ja D lisas sätestatakse lihtsustatud andmeesitusnõuded, mida liikmesriigid võivad rakendada A ja C lisas sätestatud harilike üksikasjalike andmeesitusnõuete asemel ettevõtjate puhul, mille kauba- või reisijateveo kogumaht on vastavalt alla 500 miljoni tonnkilomeetri või alla 200 miljoni reisijakilomeetri. Komisjon võib neid piirmäärasid muuta. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon võib lisade sisu kohandada. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon võib lisade sisu kohandada. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Rakendusmeetmed
  1.   Andmete Eurostatile edastamise kord võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.
  2.   Komisjon võtab vastu järgmised rakendusmeetmed:






  a) | lihtsustatud andmeesitusega seotud piirmäärade kohandamine (artikkel 4); |
| --- | --- | --- |

3.

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Rakendusmeetmed

1.   Andmete Eurostatile edastamise kord võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.

2.   Komisjon võtab vastu järgmised rakendusmeetmed:

a)

lihtsustatud andmeesitusega seotud piirmäärade kohandamine (artikkel 4);

| b) | mõistete kohandamine ja lisamõistete kehtestamine (artikli 3 lõige 2); |
| --- | --- |

b)

mõistete kohandamine ja lisamõistete kehtestamine (artikli 3 lõige 2);

| c) | lisade sisu kohandamine (artikkel 4); |
| --- | --- |

c)

lisade sisu kohandamine (artikkel 4);

| d) | tulemuste kvaliteeti ja võrreldavust käsitlevate aruannete jaoks esitatava teabe täpsustamine (artikli 8 lõige 2). |
| --- | --- |

d)

tulemuste kvaliteeti ja võrreldavust käsitlevate aruannete jaoks esitatava teabe täpsustamine (artikli 8 lõige 2).

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 4. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab otsusega 89/382/EMÜ, Euratom asutatud statistikaprogrammi komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja lõike 5 punkti a ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

4.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab otsusega 89/382/EMÜ, Euratom asutatud statistikaprogrammi komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja lõike 5 punkti a ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

| 5. | H lisa punktis 5 asendatakse sõnad „artikli 11 lõikes 2 osutatud korras” sõnadega „artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt”. |
| --- | --- |

5.

H lisa punktis 5 asendatakse sõnad „artikli 11 lõikes 2 osutatud korras” sõnadega „artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt”.

4.5.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 437/2003, 27. veebruar 2003, reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta
   (30)

Määruse (EÜ) nr 437/2003 puhul tuleks komisjonile anda volitused kehtestada täpsusstandardid, täpsustada andmefaile ja võtta vastu teatud rakendusmeetmeid. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 437/2003 vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 437/2003 järgmiselt.

| 1. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Statistiliste andmete täpsus
  Andmete kogumine põhineb täielikel andmetel, välja arvatud juhul, kui komisjon on kehtestanud teistsugused täpsusnõuded. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Statistiliste andmete täpsus

Andmete kogumine põhineb täielikel andmetel, välja arvatud juhul, kui komisjon on kehtestanud teistsugused täpsusnõuded. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Tulemused edastatakse vastavalt I lisas esitatud andmefailidele. Failid piiritleb komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  Komisjon täpsustab failide edastamiseks kasutatavad vahendid artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Tulemused edastatakse vastavalt I lisas esitatud andmefailidele. Failid piiritleb komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Komisjon täpsustab failide edastamiseks kasutatavad vahendid artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.”

| 3. | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Rakendusmeetmed
  1.   Artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt kehtestatakse käesoleva määruse rakendusmeetmed, mis käsitlevad:






  — | artikli 3 lõikega 2 hõlmatud ühenduse lennujaamade loendit, |
| --- | --- | --- |

3.

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Rakendusmeetmed

1.   Artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt kehtestatakse käesoleva määruse rakendusmeetmed, mis käsitlevad:

—

artikli 3 lõikega 2 hõlmatud ühenduse lennujaamade loendit,

| — | andmetähiste kirjeldust ja vahendeid, mida kasutatakse tulemuste edastamiseks komisjonile (artikkel 7), |
| --- | --- |

—

andmetähiste kirjeldust ja vahendeid, mida kasutatakse tulemuste edastamiseks komisjonile (artikkel 7),

| — | statistiliste tulemuste levitamist (artikkel 8). |
| --- | --- |

—

statistiliste tulemuste levitamist (artikkel 8).

2.   Komisjon võtab vastu järgmised rakendusmeetmed, mis käsitlevad:

| — | käesoleva määruse lisades esitatud tehniliste üksikasjade kohandamist, |
| --- | --- |

—

käesoleva määruse lisades esitatud tehniliste üksikasjade kohandamist,

| — | andmekogumise erisuste kohandamist (artikkel 3), |
| --- | --- |

—

andmekogumise erisuste kohandamist (artikkel 3),

| — | statistiliste andmete täpsust (artikkel 5), |
| --- | --- |

—

statistiliste andmete täpsust (artikkel 5),

| — | andmefailide kirjeldust (artikkel 7). |
| --- | --- |

—

andmefailide kirjeldust (artikkel 7).

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 4. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab otsusega 89/382/EMÜ, Euratom asutatud statistikaprogrammi komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja lõike 5 punkti a ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

4.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab otsusega 89/382/EMÜ, Euratom asutatud statistikaprogrammi komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja lõike 5 punkti a ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

4.6.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 48/2004, 5. detsember 2003, ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamise kohta aastatel 2003–2009
   (31)

Määruse (EÜ) nr 48/2004 puhul tuleks komisjonile anda volitused ajakohastada määrusega hõlmatud tegevusalaüksuste tunnuste nimekiri. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 48/2004 vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 48/2004 järgmiselt.

| 1. | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Rakendusmeetmed
  1.   Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis hõlmavad edastamise vorminguid ja esimest edastamisperioodi, võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt.
  2.   Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis hõlmavad nimekirja ajakohastamist ning mille eesmärk on käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmine, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 8 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt, eeldusel et liikmesriikidele ei kohaldata märkimisväärseid lisakoormusi.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Rakendusmeetmed

1.   Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis hõlmavad edastamise vorminguid ja esimest edastamisperioodi, võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt.

2.   Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis hõlmavad nimekirja ajakohastamist ning mille eesmärk on käesoleva määruse vähemoluliste sätete muutmine, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 8 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt, eeldusel et liikmesriikidele ei kohaldata märkimisväärseid lisakoormusi.”

| 2. | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

5.   SISETURG

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/25/EÜ, 21. aprill 2004, ülevõtmispakkumiste kohta
   (32)

Direktiivi 2004/25/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused kehtestada eeskirjad pakkumisdokumendi sisu käsitleva artikli 6 lõike 3 kohaldamiseks. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 2004/25/EÜ vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Direktiivis 2004/25/EÜ sätestatakse komisjonile antud rakendusvolituste ajaline piirang. Oma avalduses otsuse 2006/512/EÜ kohta, millega muudetakse otsust 1999/468/EÜ, leiavad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon, et otsus 2006/512/EÜ pakub horisontaalse ja rahuldava lahenduse Euroopa Parlamendi soovile kontrollida kaasotsustamismenetluse teel vastuvõetud õigusaktide rakendamist ja seetõttu tuleks komisjonile anda rakendusvolitused ilma ajalise piiranguta. Pärast kontrolliga regulatiivmenetluse kehtestamist tuleks välja jätta direktiivi 2004/25/EÜ säte, milles nähakse ette ajaline piirang.

Seetõttu muudetakse direktiivi 2004/25/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 6 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon võib kehtestada lõikes 3 sätestatud loetelu muutmist käsitlevad eeskirjad. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 6 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võib kehtestada lõikes 3 sätestatud loetelu muutmist käsitlevad eeskirjad. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”; |
| --- | --- | --- |

2.

Artiklit 18 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja.

6.   TERVISHOID JA TARBIJAKAITSE

6.1.   Nõukogu direktiiv 79/373/EMÜ, 2. aprill 1979, segasööda ringluse kohta
   (33)

Direktiivi 79/373/EMÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused kehtestada erandid sööda pakendile esitatavatest nõuetest ja muuta direktiivi lisa. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 79/373/EMÜ vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 79/373/EMÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Ühenduse tasandil lubatavad erandid lõikes 1 osutatud põhimõttest kehtestab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt, tingimusel et on võimalik teha kindlaks asjaomase segasööda koostis ja kvaliteet.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ühenduse tasandil lubatavad erandid lõikes 1 osutatud põhimõttest kehtestab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt, tingimusel et on võimalik teha kindlaks asjaomase segasööda koostis ja kvaliteet.”

| 2. | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Pidades silmas teaduse ja tehnika arengut, komisjon:






  a) | kehtestab mitmeid söödamaterjale hõlmavad kategooriad; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Pidades silmas teaduse ja tehnika arengut, komisjon:

a)

kehtestab mitmeid söödamaterjale hõlmavad kategooriad;

| b) | kehtestab segasööda energiasisalduse arvutamise meetodid; |
| --- | --- |

b)

kehtestab segasööda energiasisalduse arvutamise meetodid;

| c) | võtab vastu lisas tehtavad muudatused. |
| --- | --- |

c)

võtab vastu lisas tehtavad muudatused.

Kõik ülalnimetatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

6.2.   Nõukogu direktiiv 82/471/EMÜ, 30. juuni 1982, teatavate loomasöötadena kasutatavate toodete kohta
   (34)

Direktiivi 82/471/EMÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu muudatusi ja määrata kindlaks asjakohased kriteeriumid, mis võimaldavad määratleda kõnealuse direktiiviga hõlmatud tooteid. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 82/471/EMÜ vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Kiireloomulisuse tõttu tuleks direktiivi muutmiseks kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 ettenähtud kiirmenetlust.

Seetõttu muudetakse direktiivi 82/471/EMÜ järgmiselt.

| 1. | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Teadusliku ja tehnilise arengu tulemusel lisasse tehtavad muudatused võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Lisa punktides 1.1 ja 1.2 nimetatud toodete puhul konsulteerib komisjon söötade teaduskomiteega ja toidu teaduskomiteega.
  Artikli 4 lõikes 1 nimetatud toodete puhul, mis on saadud n-alkaanidel kasvatatud Candida pärmidest, teeb komisjon otsuse kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi teatavaks tegemisest ja pärast konsulteerimist söötade teaduskomitee ja toidu teaduskomiteega.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Teadusliku ja tehnilise arengu tulemusel lisasse tehtavad muudatused võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Lisa punktides 1.1 ja 1.2 nimetatud toodete puhul konsulteerib komisjon söötade teaduskomiteega ja toidu teaduskomiteega.

Artikli 4 lõikes 1 nimetatud toodete puhul, mis on saadud n-alkaanidel kasvatatud Candida pärmidest, teeb komisjon otsuse kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi teatavaks tegemisest ja pärast konsulteerimist söötade teaduskomitee ja toidu teaduskomiteega.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kriteeriumid, mis võimaldavad määratleda käesoleva direktiiviga hõlmatud tooteid, eelkõige koostise, puhtuse ning füüsikalis-keemiliste ja bioloogiliste omaduste kriteeriumid, võib sätestada komisjon pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kriteeriumid, mis võimaldavad määratleda käesoleva direktiiviga hõlmatud tooteid, eelkõige koostise, puhtuse ning füüsikalis-keemiliste ja bioloogiliste omaduste kriteeriumid, võib sätestada komisjon pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikli 7 lõike 2 teises lõigus asendatakse sõnad „artiklis 13 sätestatud korras” sõnadega „artikli 13 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt”. |
| --- | --- |

2.

Artikli 7 lõike 2 teises lõigus asendatakse sõnad „artiklis 13 sätestatud korras” sõnadega „artikli 13 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt”.

| 3. | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui komisjon leiab, et lõikes 1 nimetatud raskuste leevendamiseks ja inimeste või loomade tervise kaitse tagamiseks on vaja käesolevat direktiivi muuta, võtab ta vastu asjakohased meetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 13 lõikes 4 osutatud kiirmenetluse kohaselt. Sellisel juhul võib kaitsemeetmed võtnud liikmesriik need muudatuste jõustumiseni kehtima jätta.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui komisjon leiab, et lõikes 1 nimetatud raskuste leevendamiseks ja inimeste või loomade tervise kaitse tagamiseks on vaja käesolevat direktiivi muuta, võtab ta vastu asjakohased meetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 13 lõikes 4 osutatud kiirmenetluse kohaselt. Sellisel juhul võib kaitsemeetmed võtnud liikmesriik need muudatuste jõustumiseni kehtima jätta.”

| 4. | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”;

| b) | lisatakse lõige 4 järgmises sõnastuses:
  „4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 4 järgmises sõnastuses:

„4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

| 5. | Artikkel 14 jäetakse välja. |
| --- | --- |

5.

Artikkel 14 jäetakse välja.

6.3.   Nõukogu direktiiv 96/25/EÜ, 29. aprill 1996, mis käsitleb söödatoorainete ringlust ja kasutamist
   (35)

Direktiivi 96/25/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused kehtestada ja muuta nende ainete loetelu, mille ringlusesse laskmine või kasutamine loomasöödas on keelatud või piiratud ning muuta direktiivi lisa, pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 96/25/EÜ vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Kui tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegadest, peaks komisjonil olema võimalik kohaldada nende ainete, mille ringlusesse laskmine või kasutamine loomasöödas on keelatud või piiratud, loetelu muutmiseks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 ettenähtud kiirmenetlust.

Tõhususe eesmärgil tuleb lühendada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegu teaduse ja tehnika edusammude arvessevõtmiseks lisas tehtavate muudatuste puhul.

Seetõttu muudetakse direktiivi 96/25/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 5 lõike 1 punkti g teine taane asendatakse järgmisega:






  „— | ühenduse meetmetele, mis on kantud komisjoni koostatud loetellu. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 5 lõike 1 punkti g teine taane asendatakse järgmisega:

„—

ühenduse meetmetele, mis on kantud komisjoni koostatud loetellu. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  1.   Loetletud söödatoorainete puhul võib arvkoodisüsteemi, mis põhineb söödatooraine päritolu, kasutatud toote/kõrvalsaaduste osa, töötlemist ja valmimisastet/kvaliteeti käsitlevatel mõistestikel ja võimaldab identifitseerida sööta rahvusvahelisel tasandil eelkõige nimetuse ja kirjelduse põhjal, kasutusele võtta artikli 13 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.
  2.   Komisjon koostab loetelu ainetest, mille ringlusesse laskmine või kasutamine loomasöödas on piiratud või keelatud, et tagada artikli 3 sätete täitmine. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  3.   Komisjon muudab lõikes 2 nimetatud loetelu, pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse korral kohaldada meetmete vastuvõtmiseks artikli 13 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust.
  4.   Komisjon muudab käesoleva direktiivi lisa, pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 13 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

1.   Loetletud söödatoorainete puhul võib arvkoodisüsteemi, mis põhineb söödatooraine päritolu, kasutatud toote/kõrvalsaaduste osa, töötlemist ja valmimisastet/kvaliteeti käsitlevatel mõistestikel ja võimaldab identifitseerida sööta rahvusvahelisel tasandil eelkõige nimetuse ja kirjelduse põhjal, kasutusele võtta artikli 13 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.

2.   Komisjon koostab loetelu ainetest, mille ringlusesse laskmine või kasutamine loomasöödas on piiratud või keelatud, et tagada artikli 3 sätete täitmine. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

3.   Komisjon muudab lõikes 2 nimetatud loetelu, pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 13 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse korral kohaldada meetmete vastuvõtmiseks artikli 13 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust.

4.   Komisjon muudab käesoleva direktiivi lisa, pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 13 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”; |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”;

| b) | lisatakse lõiked järgmises sõnastuses:
  „4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtaegadeks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punkti c, lõike 4 punkti b ja lõike 4 punkti e tähenduses kehtestatakse vastavalt kaks kuud, üks kuu ja kaks kuud.
  5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõiked järgmises sõnastuses:

„4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtaegadeks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punkti c, lõike 4 punkti b ja lõike 4 punkti e tähenduses kehtestatakse vastavalt kaks kuud, üks kuu ja kaks kuud.

5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

6.4.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/32/EÜ, 7. mai 2002, loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta
   (36)

Direktiivi 2002/32/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused muuta I ja II lisa ja kohandada neid, pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme, ning määratleda detoksifitseerimismenetluse lisakriteeriume. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 2002/32/EÜ vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Kui tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegadest, peaks komisjonil olema võimalik I ja II lisa kohandamisel, pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme, kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 ettenähtud kiirmenetlust.

Seetõttu muudetakse direktiivi 2002/32/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 7 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „2.   Otsus selle kohta, kas I ja II lisa tuleks muuta, tehakse viivitamatult. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 4 osutatud kiirmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 7 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Otsus selle kohta, kas I ja II lisa tuleks muuta, tehakse viivitamatult. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 4 osutatud kiirmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikli 8 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Komisjon kohandab I ja II lisa, pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse korral kohaldada kohanduste vastuvõtmiseks artikli 11 lõikes 4 osutatud kiirmenetlust.
  2.   Lisaks sellele komisjon:






  — | võtab vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele perioodiliselt vastu I ja II lisa terviktekstid, mis kajastavad lõike 1 kohaseid kohandusi, |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 8 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Komisjon kohandab I ja II lisa, pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse korral kohaldada kohanduste vastuvõtmiseks artikli 11 lõikes 4 osutatud kiirmenetlust.

2.   Lisaks sellele komisjon:

—

võtab vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele perioodiliselt vastu I ja II lisa terviktekstid, mis kajastavad lõike 1 kohaseid kohandusi,

| — | võib määratleda detoksifitseerimismenetlusele vastuvõetavuse kriteeriumid, mis täiendavad kriteeriume, mida kohaldatakse sellise menetlusega töödeldud loomatoiduks mõeldud toodetele; kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

—

võib määratleda detoksifitseerimismenetlusele vastuvõetavuse kriteeriumid, mis täiendavad kriteeriume, mida kohaldatakse sellise menetlusega töödeldud loomatoiduks mõeldud toodetele; kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 11 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  1.   Komisjoni abistab nõukogu otsuse 70/372/EMÜ (37) artikliga 1 loodud alaline söödakomitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, otsuse artikli 8 sätteid.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid. |
| --- | --- |

3.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

1.   Komisjoni abistab nõukogu otsuse 70/372/EMÜ (37) artikliga 1 loodud alaline söödakomitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, otsuse artikli 8 sätteid.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

| 4. | Artikkel 12 jäetakse välja. |
| --- | --- |

4.

Artikkel 12 jäetakse välja.

6.5.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 998/2003, 26. mai 2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid
   (38)

Määruse (EÜ) nr 998/2003 puhul tuleks komisjonile anda volitused muuta I lisa C osas sätestatud loomaliikide loetelu ning II lisa B ja C osas sätestatud riikide ja territooriumide loetelu, koostada haiguste, v.a marutaudi osas täpsemad nõuded II lisa B osa 2. jaos loetletud liikmesriikide ja territooriumide jaoks, kehtestada I lisa C osas loetletud liikidesse kuuluvate loomade kolmandatest riikidest liikumise suhtes kohaldatavad tingimused ning võtta vastu tehnilist laadi nõuded I lisa A ja B osas loetletud liikidesse kuuluvate loomade liikumise kohta. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 998/2003 vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Tõhususe eesmärgil peaks lühendama kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegu teatavate kolmandate riikide loetelu vastuvõtmise puhul.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 998/2003 järgmiselt.

| 1. | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  I lisa C osas loetletud liikidesse kuuluvate loomade liikumise suhtes liikmesriikide vahel või II lisa B osa 2. jaos loetletud territooriumilt ei kohaldata marutaudi osas mingeid nõudeid. Teiste haiguste osas koostab komisjon vajaduse korral täpsemad nõuded, sealhulgas loomade arvu ülempiiri. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 24 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele võib koostada loomadega kaasas oleva sertifikaadi näidise.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

I lisa C osas loetletud liikidesse kuuluvate loomade liikumise suhtes liikmesriikide vahel või II lisa B osa 2. jaos loetletud territooriumilt ei kohaldata marutaudi osas mingeid nõudeid. Teiste haiguste osas koostab komisjon vajaduse korral täpsemad nõuded, sealhulgas loomade arvu ülempiiri. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 24 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele võib koostada loomadega kaasas oleva sertifikaadi näidise.”

| 2. | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  I lisa C osas loetletud liikidesse kuuluvate loomade liikumise suhtes kolmandatest riikidest kohaldatavad tingimused kehtestab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 24 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Nõutav loomadega kaasas olev sertifikaadi näidis koostatakse vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

I lisa C osas loetletud liikidesse kuuluvate loomade liikumise suhtes kolmandatest riikidest kohaldatavad tingimused kehtestab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 24 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Nõutav loomadega kaasas olev sertifikaadi näidis koostatakse vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”

| 3. | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „II lisa C osas ettenähtud kolmandate riikide loetelu koostab komisjon. Kolmas riik peab sellesse loetellu võtmiseks kõigepealt tõendama oma staatust marutaudi osas ning seda, et:”; |
| --- | --- | --- |

3.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„II lisa C osas ettenähtud kolmandate riikide loetelu koostab komisjon. Kolmas riik peab sellesse loetellu võtmiseks kõigepealt tõendama oma staatust marutaudi osas ning seda, et:”;

| b) | lisatakse järgmine lõik:
  „Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 24 lõikes 5 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 24 lõikes 5 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 4. | Artikli 17 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võib kehtestada I lisa A ja B osas loetletud liikidesse kuuluvate loomade liikumise tehnilised nõuded (v.a käesoleva määrusega sätestatud nõuded). Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 24 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 17 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võib kehtestada I lisa A ja B osas loetletud liikidesse kuuluvate loomade liikumise tehnilised nõuded (v.a käesoleva määrusega sätestatud nõuded). Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 24 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 5. | Artikkel 19 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 19
  Komisjon võib muuta I lisa C osa ning II lisa B ja C osa, võttes arvesse ühenduses või kolmandates riikides valitseva olukorra arengut käesoleva määrusega hõlmatud liikidesse kuuluvaid loomi ohustavate haiguste, eelkõige marutaudi osas ning piirates sel eesmärgil vajaduse korral käesoleva määruse alusel liikuvate loomade arvu. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 24 lõikes 4 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

5.

Artikkel 19 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 19

Komisjon võib muuta I lisa C osa ning II lisa B ja C osa, võttes arvesse ühenduses või kolmandates riikides valitseva olukorra arengut käesoleva määrusega hõlmatud liikidesse kuuluvaid loomi ohustavate haiguste, eelkõige marutaudi osas ning piirates sel eesmärgil vajaduse korral käesoleva määruse alusel liikuvate loomade arvu. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 24 lõikes 4 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 6. | Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 21
  Komisjon võib vastu võtta üleminekusätted, et võimaldada üleminekut praeguselt korralt käesoleva määrusega kehtestatud korrale. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 24 lõikes 4 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

6.

Artikkel 21 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 21

Komisjon võib vastu võtta üleminekusätted, et võimaldada üleminekut praeguselt korralt käesoleva määrusega kehtestatud korrale. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 24 lõikes 4 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 7. | Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”; |
| --- | --- | --- |

7.

Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”;

| b) | lisatakse lõige järgmises sõnastuses:
  „5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtaegadeks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punkti c ning lõike 4 punktide b ja e tähenduses kehtestatakse vastavalt kaks kuud, üks kuu ja kaks kuud.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige järgmises sõnastuses:

„5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtaegadeks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punkti c ning lõike 4 punktide b ja e tähenduses kehtestatakse vastavalt kaks kuud, üks kuu ja kaks kuud.”

6.6.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/99/EÜ, 17. november 2003, zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta
   (39)

Direktiivi 2003/99/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused seada sisse kooskõlastatud seireprogrammid zoonoosi ja zoonootilise toimega mõjurite kohta. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 2003/99/EÜ vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Kiireloomulistel juhtudel tuleb direktiivi 2003/99/EÜ I lisa muutmiseks zoonooside või zoonootilise toimega mõjurite lisamiseks selle loeteludesse või nendest kustutamiseks kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 ettenähtud kiirmenetlust.

Seetõttu muudetakse direktiivi 2003/99/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 4 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võib muuta I lisa zoonooside või zoonootilise toimega mõjurite lisamiseks selle loeteludesse või nendest kustutamiseks, võttes eriti arvesse järgmisi kriteeriume:”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 4 lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

a)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Komisjon võib muuta I lisa zoonooside või zoonootilise toimega mõjurite lisamiseks selle loeteludesse või nendest kustutamiseks, võttes eriti arvesse järgmisi kriteeriume:”;

| b) | lisatakse järgmine lõik:
  „Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 12 lõikes 4 osutatud kiirmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse järgmine lõik:

„Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 12 lõikes 4 osutatud kiirmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui rutiinkontrolli käigus vastavalt artiklile 4 kogutud andmed ei ole piisavad, võib komisjon seada sisse kooskõlastatud seireprogrammid ühe või mitme zoonoosi ja/või zoonootilise toimega mõjuri kohta, eelkõige erivajaduste tuvastamisel, võib riskide hindamiseks ning zoonooside ja zoonootilise toimega mõjuritega seotud lähteväärtuste loomiseks liikmesriikide või ühenduse tasandil sisse seada eriti erivajaduste tuvastamisel. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui rutiinkontrolli käigus vastavalt artiklile 4 kogutud andmed ei ole piisavad, võib komisjon seada sisse kooskõlastatud seireprogrammid ühe või mitme zoonoosi ja/või zoonootilise toimega mõjuri kohta, eelkõige erivajaduste tuvastamisel, võib riskide hindamiseks ning zoonooside ja zoonootilise toimega mõjuritega seotud lähteväärtuste loomiseks liikmesriikide või ühenduse tasandil sisse seada eriti erivajaduste tuvastamisel. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Muudatused lisades ja ülemineku- või rakendusmeetmed
  Komisjon võib muuta II, III ja IV lisa. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  Üldised üleminekumeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, eelkõige käesoleva direktiiviga kehtestatud nõuete täiendavad üksikasjad, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  Muid rakendus- või üleminekumeetmeid võib vastu võtta artikli 12 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Muudatused lisades ja ülemineku- või rakendusmeetmed

Komisjon võib muuta II, III ja IV lisa. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Üldised üleminekumeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, eelkõige käesoleva direktiiviga kehtestatud nõuete täiendavad üksikasjad, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Muid rakendus- või üleminekumeetmeid võib vastu võtta artikli 12 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.”

| 4. | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”;

| b) | lisatakse lõige 4 järgmises sõnastuses:
  „4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

b)

lisatakse lõige 4 järgmises sõnastuses:

„4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

6.7.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004, 29. aprill 2004, toiduainete hügieeni kohta
   (40)

Määruse (EÜ) nr 852/2004 puhul tuleks komisjonile anda volitused võtta sätteid, mis käsitlevad hügieeni erimeetmeid ja ettevõtete tunnustamist ning lubada teatavatel tingimustel erandeid I ja II lisast. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 852/2004 vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 852/2004 järgmiselt.

| 1. | Artikli 4 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Lõikes 3 osutatud kriteeriumid, nõuded ja eesmärgid ning nende juurde kuuluvad proovivõtu- ja analüüsimeetodid võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 4 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõikes 3 osutatud kriteeriumid, nõuded ja eesmärgid ning nende juurde kuuluvad proovivõtu- ja analüüsimeetodid võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikli 6 lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | komisjoni otsuse alusel; kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 6 lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:

„c)

komisjoni otsuse alusel; kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 12
  Üldised üleminekumeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, eelkõige käesoleva määrusega kehtestatud nõuete täiendavad üksikasjad, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  Muid rakendus- või üleminekumeetmeid võib vastu võtta artikli 14 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 12 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 12

Üldised üleminekumeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, eelkõige käesoleva määrusega kehtestatud nõuete täiendavad üksikasjad, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Muid rakendus- või üleminekumeetmeid võib vastu võtta artikli 14 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.”

| 4. | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „I ja II lisa võib kohandada või ajakohastada komisjon, võttes arvesse:”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„I ja II lisa võib kohandada või ajakohastada komisjon, võttes arvesse:”;

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võib lubada I ja II lisast erandeid, eelkõige artikli 5 rakendamise hõlbustamiseks väikeettevõtete suhtes, võttes arvesse asjakohaseid riskitegureid, tingimusel et sellised erandid ei kahjusta käesoleva määruse eesmärkide saavutamist. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võib lubada I ja II lisast erandeid, eelkõige artikli 5 rakendamise hõlbustamiseks väikeettevõtete suhtes, võttes arvesse asjakohaseid riskitegureid, tingimusel et sellised erandid ei kahjusta käesoleva määruse eesmärkide saavutamist. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 5. | Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

6.8.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004, 29. aprill 2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad
   (41)

Määruse (EÜ) nr 853/2004 puhul tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu sätteid, mis hõlmavad toidukäitlejate üldisi kohustusi ning toidu turustamisel Soomes ja Rootsis kohaldatavaid eritagatisi, ning lubada teatavatel tingimustel erandeid määruse lisast. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 853/2004 vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 853/2004 järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:
  „Toidukäitlejad ei kasuta loomset päritolu toodete pinnalt pinnasaaste eemaldamiseks mingit muud ainet peale joogivee või kui määrusega (EÜ) nr 852/2004 või käesoleva määrusega seda lubatakse, siis puhta vee, välja arvatud kui aine kasutamise on heaks kiitnud komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 3 lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:

„Toidukäitlejad ei kasuta loomset päritolu toodete pinnalt pinnasaaste eemaldamiseks mingit muud ainet peale joogivee või kui määrusega (EÜ) nr 852/2004 või käesoleva määrusega seda lubatakse, siis puhta vee, välja arvatud kui aine kasutamise on heaks kiitnud komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:






  „3. | a) | Komisjon võib lõigete 1 ja 2 nõudeid ajakohastada, et võtta arvesse eelkõige muudatusi liikmesriikide kontrolliprogrammides või mikrobioloogiliste kriteeriumide kehtestamist kooskõlas määrusega (EÜ) nr 852/2004. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. |
| --- | --- | --- | --- |
| b) | Lõikes 2 sätestatud eeskirju võib lõikes 1 osutatud mis tahes toiduainete suhtes laiendada tervikuna või osaliselt mis tahes liikmesriigile või liikmesriigi mis tahes piirkonnale, millel on kontrolliprogramm, mis asjaomase loomset päritolu toidu puhul on tunnustatud samaväärseks Rootsi ja Soome puhul heaks kiidetud programmiga, artikli 12 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.” |

2.

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.

a)

Komisjon võib lõigete 1 ja 2 nõudeid ajakohastada, et võtta arvesse eelkõige muudatusi liikmesriikide kontrolliprogrammides või mikrobioloogiliste kriteeriumide kehtestamist kooskõlas määrusega (EÜ) nr 852/2004. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

b)

Lõikes 2 sätestatud eeskirju võib lõikes 1 osutatud mis tahes toiduainete suhtes laiendada tervikuna või osaliselt mis tahes liikmesriigile või liikmesriigi mis tahes piirkonnale, millel on kontrolliprogramm, mis asjaomase loomset päritolu toidu puhul on tunnustatud samaväärseks Rootsi ja Soome puhul heaks kiidetud programmiga, artikli 12 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.”

| 3. | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Üldised üleminekumeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, eelkõige käesoleva määruse sätetega kehtestatud nõuete täiendavad üksikasjad, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  Muid rakendus- või üleminekumeetmeid võib vastu võtta artikli 12 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Üldised üleminekumeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, eelkõige käesoleva määruse sätetega kehtestatud nõuete täiendavad üksikasjad, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Muid rakendus- või üleminekumeetmeid võib vastu võtta artikli 12 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.”

| 4. | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võib kohandada või ajakohastada II ja III lisa, võttes arvesse järgmist:”; |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Komisjon võib kohandada või ajakohastada II ja III lisa, võttes arvesse järgmist:”;

| ii) | lisatakse järgmine lõik:
  „Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”; |
| --- | --- |

ii)

lisatakse järgmine lõik:

„Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas täiendades, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võib lubada erandeid II ja III lisast, tingimusel et need ei kahjusta käesoleva määruse eesmärkide saavutamist. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võib lubada erandeid II ja III lisast, tingimusel et need ei kahjusta käesoleva määruse eesmärkide saavutamist. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 5. | Artikli 11 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Ilma et see piiraks artikli 9 ja artikli 10 lõike 1 üldkohaldatavust, võib artikli 12 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt kehtestada rakendusmeetmeid ning artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt vastu võtta II või III lisa muudatusi, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, et:”. |
| --- | --- |

5.

Artikli 11 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Ilma et see piiraks artikli 9 ja artikli 10 lõike 1 üldkohaldatavust, võib artikli 12 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt kehtestada rakendusmeetmeid ning artikli 12 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt vastu võtta II või III lisa muudatusi, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, et:”.

| 6. | Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

6.

Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

6.9.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004, 29. aprill 2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks
   (42)

Määruse (EÜ) nr 854/2004 puhul tuleks komisjonile anda volitused muuta või kohandada kõnealuse õigusakti lisasid ning vastu võtta üleminekumeetmeid, eelkõige kõnealuses määruses sätestatud nõuete täiendavaid üksikasju. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 854/2004 vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 854/2004 järgmiselt.

| 1. | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 16
  Üldised üleminekumeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, eelkõige käesoleva määrusega kehtestatud nõuete täiendavad üksikasjad, võetakse vastu artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  Muid rakendus- või üleminekumeetmeid võib vastu võtta artikli 19 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Üldised üleminekumeetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, eelkõige käesoleva määrusega kehtestatud nõuete täiendavad üksikasjad, võetakse vastu artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Muid rakendus- või üleminekumeetmeid võib vastu võtta artikli 19 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.”

| 2. | Artikli 17 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:
  „1.   Komisjon võib muuta või täiendada I, II, III, IV, V ja VI lisa, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas, võetakse vastu artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  2.   Komisjon võib lubada erandeid I, II, III, IV, V ja VI lisast tingimusel, et need erandid ei mõjuta käesoleva määruse eesmärkide saavutamist. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda võetakse vastu artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 17 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmistega:

„1.   Komisjon võib muuta või täiendada I, II, III, IV, V ja VI lisa, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas, võetakse vastu artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

2.   Komisjon võib lubada erandeid I, II, III, IV, V ja VI lisast tingimusel, et need erandid ei mõjuta käesoleva määruse eesmärkide saavutamist. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda võetakse vastu artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikli 18 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Ilma et see piiraks artikli 16 ja artikli 17 lõike 1 üldkohaldatavust, võib artikli 19 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt kehtestada rakendusmeetmeid või artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt vastu võtta selliseid I, II, III, IV, V või VI lisa muudatusi, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, ning mis täpsustavad:”. |
| --- | --- |

3.

Artikli 18 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Ilma et see piiraks artikli 16 ja artikli 17 lõike 1 üldkohaldatavust, võib artikli 19 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt kehtestada rakendusmeetmeid või artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt vastu võtta selliseid I, II, III, IV, V või VI lisa muudatusi, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, ning mis täpsustavad:”.

| 4. | Artikli 19 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 19 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

6.10.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 183/2005, 12. jaanuar 2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded
   (43)

Määruse (EÜ) nr 183/2005 puhul tuleks komisjonile anda volitused võtta vastu mikrobioloogilised kriteeriumid ja konkreetsed eesmärgid, millest söödakäitlejad peavad kinni pidama, võtta vastu meetmeid ettevõtete tunnustamiseks, muuta määruse I, II ja III lisa ning lubada erandeid kõnealuste lisade sätetest. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 183/2005 vähemolulisi sätteid, seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega täiendades, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 183/2005 järgmiselt.

| 1. | Artikli 5 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Punktides a ja b osutatud kriteeriumid ja eesmärgid võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 5 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Punktides a ja b osutatud kriteeriumid ja eesmärgid võtab vastu komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artiklis 10 asendatakse punkt 3 järgmisega:
  „3.   tunnustamine on nõutav vastavalt määrusele, mille on vastu võtnud komisjon; kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artiklis 10 asendatakse punkt 3 järgmisega:

„3.   tunnustamine on nõutav vastavalt määrusele, mille on vastu võtnud komisjon; kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikkel 27 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 27
  I, II ja III lisa muudatused
  I, II ja III lisa võidakse muuta, et võtta arvesse:






  a) | häid tavasid käsitlevate juhiste väljatöötamist; |
| --- | --- | --- |

3.

Artikkel 27 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 27

I, II ja III lisa muudatused

I, II ja III lisa võidakse muuta, et võtta arvesse:

a)

häid tavasid käsitlevate juhiste väljatöötamist;

| b) | artikli 6 kohaste HACCP-põhiste süsteemide rakendamisel saadud kogemusi; |
| --- | --- |

b)

artikli 6 kohaste HACCP-põhiste süsteemide rakendamisel saadud kogemusi;

| c) | tehnoloogia arengut; |
| --- | --- |

c)

tehnoloogia arengut;

| d) | teadusalaseid nõuandeid, eriti uusi riskihindamisi; |
| --- | --- |

d)

teadusalaseid nõuandeid, eriti uusi riskihindamisi;

| e) | söödaohutuse eesmärkide seadmist
  ning |
| --- | --- |

e)

söödaohutuse eesmärkide seadmist

ning

| f) | eritoimingutega seotud nõuete väljatöötamist. |
| --- | --- |

f)

eritoimingutega seotud nõuete väljatöötamist.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 4. | Artikkel 28 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 28
  Erandid I, II ja III lisa sätetest
  Komisjon võib teha erilistel põhjustel erandeid I, II ja III lisa sätetest, tingimusel et need erandid ei mõjuta käesoleva määruse eesmärkide saavutamist. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

4.

Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Erandid I, II ja III lisa sätetest

Komisjon võib teha erilistel põhjustel erandeid I, II ja III lisa sätetest, tingimusel et need erandid ei mõjuta käesoleva määruse eesmärkide saavutamist. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 31 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 5. | Artikli 31 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 31 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

7.   ENERGEETIKA JA TRANSPORT

7.1.   Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85, 20. detsember 1985, autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta
   (44)

Määruse (EMÜ) nr 3821/85 puhul tuleks komisjonile anda volitused teha muudatusi, mis on vajalikud lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EMÜ) nr 3821/85 vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EMÜ) nr 3821/85 järgmiselt.

| 1. | Artikli 5 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Süsteemi turvalisus peab vastama käesoleva määruse I B lisas sätestatud tehnilistele nõuetele. Komisjon tagab, et kõnealuse lisaga nähakse ette, et sõidumeerikuile ei tohi anda EÜ tüübikinnitust enne, kui kogu süsteem (sõidumeerik, juhikaart ning käigukastiga elektrilised ühendused) on võltsimiskindel ega lase rikkuda juhtimisaega käsitlevaid andmeid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Eespool nimetatu tuvastamiseks vajalikud katsed peavad läbi viima tänapäevaste võltsimismeetoditega kursis olevad eksperdid.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 5 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Süsteemi turvalisus peab vastama käesoleva määruse I B lisas sätestatud tehnilistele nõuetele. Komisjon tagab, et kõnealuse lisaga nähakse ette, et sõidumeerikuile ei tohi anda EÜ tüübikinnitust enne, kui kogu süsteem (sõidumeerik, juhikaart ning käigukastiga elektrilised ühendused) on võltsimiskindel ega lase rikkuda juhtimisaega käsitlevaid andmeid. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Eespool nimetatu tuvastamiseks vajalikud katsed peavad läbi viima tänapäevaste võltsimismeetoditega kursis olevad eksperdid.”

| 2. | Artikli 17 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Lisade tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 17 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Lisade tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikkel 18 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 18
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 18 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 18

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

7.2.   Nõukogu direktiiv 97/70/EÜ, 11. detsember 1997, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord
   (45)

Direktiivi 97/70/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused kohandada sätteid, mis on seotud Torremolinose protokolli lisa teatavate sätete ühetaolise tõlgendamisega ja kõnealuse direktiivi rakendamisega. Lisaks tuleks komisjonile anda volitused muuta direktiivi teatavaid sätteid ja lisasid, et võtta käesolevasse direktiivi üle Torremolinose protokolli muudatusi, mis on jõustunud pärast direktiivi vastuvõtmist. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 97/70/EÜ vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 97/70/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 4 lõike 4 punktis b asendatakse sõnad „artiklis 9 sätestatud korras” sõnadega „artikli 9 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt”. |
| --- | --- |

1.

Artikli 4 lõike 4 punktis b asendatakse sõnad „artiklis 9 sätestatud korras” sõnadega „artikli 9 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt”.

| 2. | Artikli 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Järgmised kohandused, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt:






  a) | võib vastu võtta ja lisada sätteid:






  — | Torremolinose protokolli nende sätete ühetaoliseks tõlgendamiseks, mille puhul ametiasutustel või üksikutel lepinguosalistel on valikuvabadus, kuivõrd see on vajalik nende järjepideva tõlgendamise tagamiseks ühenduses, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Artikli 8 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Järgmised kohandused, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 9 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt:

a)

võib vastu võtta ja lisada sätteid:

—

Torremolinose protokolli nende sätete ühetaoliseks tõlgendamiseks, mille puhul ametiasutustel või üksikutel lepinguosalistel on valikuvabadus, kuivõrd see on vajalik nende järjepideva tõlgendamise tagamiseks ühenduses,

| — | käesoleva direktiivi rakendamiseks selle reguleerimisala laiendamata; |
| --- | --- |

—

käesoleva direktiivi rakendamiseks selle reguleerimisala laiendamata;

| b) | võib kohandada käesoleva direktiivi artikleid 2–4, 6 ja 7 ja muuta selle lisasid, et võtta käesolevasse direktiivi üle Torremolinose protokolli muudatused, mis on jõustunud pärast direktiivi vastuvõtmist.” |
| --- | --- |

b)

võib kohandada käesoleva direktiivi artikleid 2–4, 6 ja 7 ja muuta selle lisasid, et võtta käesolevasse direktiivi üle Torremolinose protokolli muudatused, mis on jõustunud pärast direktiivi vastuvõtmist.”

| 3. | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 (46) artikli 3 kohaselt asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (47) artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid. |
| --- | --- |

3.

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 (46) artikli 3 kohaselt asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (47) artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

7.3.   Nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ, 29. aprill 1999, regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta
   (48)

Direktiivi 1999/35/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused kohandada lisasid, mõisteid ning viiteid ühenduse ja Rahvusvaheline Mereorganisatsiooni (IMO) aktidele, et viia need vastavusse ühenduse või IMO meetmetega, mis on jõustunud pärast kõnealuse direktiivi vastuvõtmist. Lisaks tules komisjonile eelkõige anda volitused kohandada direktiivi lisasid, et tõhustada kõnealuse direktiiviga kehtestatud korda. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 1999/35/EÜ vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 1999/35/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 4 lõike 1 punkti d viimases lauses, artikli 11 lõigetes 6 ja 8 ning artikli 13 lõike 3 teises ja viimases lauses asendatakse sõnad „artiklis 16 sätestatud korras” sõnadega „vastavalt artikli 16 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele”. |
| --- | --- |

1.

Artikli 4 lõike 1 punkti d viimases lauses, artikli 11 lõigetes 6 ja 8 ning artikli 13 lõike 3 teises ja viimases lauses asendatakse sõnad „artiklis 16 sätestatud korras” sõnadega „vastavalt artikli 16 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele”.

| 2. | Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 16
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 (49) artikli 3 kohaselt asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid. |
| --- | --- |

2.

Artikkel 16 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 16

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 (49) artikli 3 kohaselt asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

| 3. | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  Muutmise kord
  Käesoleva direktiivi lisasid, mõisteid, viiteid ühenduse õigusaktidele ja viiteid IMO resolutsioonidele võib kohandada määral, mis on vajalik nende vastavusse viimiseks ühenduse või IMO jõustunud meetmetega, kuid käesoleva direktiivi reguleerimisala laiendamata.
  Samuti võib kohandada lisasid, kui on vaja parandada käesoleva direktiiviga kehtestatud korda, kuid selle reguleerimisala laiendamata.
  Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 16 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  Artiklis 2 nimetatud rahvusvahelistes õigusaktides tehtud muudatused võib käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 5 alusel.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Muutmise kord

Käesoleva direktiivi lisasid, mõisteid, viiteid ühenduse õigusaktidele ja viiteid IMO resolutsioonidele võib kohandada määral, mis on vajalik nende vastavusse viimiseks ühenduse või IMO jõustunud meetmetega, kuid käesoleva direktiivi reguleerimisala laiendamata.

Samuti võib kohandada lisasid, kui on vaja parandada käesoleva direktiiviga kehtestatud korda, kuid selle reguleerimisala laiendamata.

Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 16 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Artiklis 2 nimetatud rahvusvahelistes õigusaktides tehtud muudatused võib käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta määruse (EÜ) nr 2099/2002 artikli 5 alusel.”

7.4.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 417/2002, 18. veebruar 2002, topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul
   (50)

Määruse (EÜ) nr 417/2002 puhul tuleks komisjonile anda volitused muuta teatavaid viiteid konventsioonis MARPOL 73/78 sätestatud eeskirjadele ning resolutsioonidele MEPC 111(50) ja 94(46), et ühtlustada viited nende Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) poolt vastu võetud eeskirjade ja resolutsioonide muudatustega niivõrd, kuivõrd sellised muudatused ei laienda kõnealuse määruse reguleerimisala. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 417/2002 vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 417/2002 järgmiselt.

| 1. | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 (51) artikli 3 kohaselt asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid. |
| --- | --- |

1.

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 (51) artikli 3 kohaselt asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

| 2. | Artikli 11 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võib vajadusel muuta käesoleva määruse viiteid MARPOL 73/78 I lisa eeskirjadele ning samuti resolutsioonidele MEPC 111(50) ja MEPC94(46) (mida on muudetud resolutsioonidega MEPC 99(48) ning MEPC 112(50)), et ühtlustada viited nende IMO poolt vastu võetud eeskirjade ja resolutsioonide muudatustega niivõrd, kuivõrd sellised muudatused ei laienda käesoleva määruse reguleerimisala. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 11 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võib vajadusel muuta käesoleva määruse viiteid MARPOL 73/78 I lisa eeskirjadele ning samuti resolutsioonidele MEPC 111(50) ja MEPC94(46) (mida on muudetud resolutsioonidega MEPC 99(48) ning MEPC 112(50)), et ühtlustada viited nende IMO poolt vastu võetud eeskirjade ja resolutsioonide muudatustega niivõrd, kuivõrd sellised muudatused ei laienda käesoleva määruse reguleerimisala. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 10 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

7.5.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 782/2003, 14. aprill 2003, tinaorgaaniliste ühendite keelamise kohta laevadel
   (52)

Määruse (EÜ) nr 782/2003 puhul tuleks komisjonile anda volitused kehtestada teatavatele laevadele ühtlustatud ülevaatus- ja sertifitseerimisrežiim, võtta teatavaid meetmeid kolmanda riigi lipu all sõitvate laevade suhtes, kehtestada sadamariigi kontrollimenetlused ning muuta teatavaid viiteid ja lisasid, et võtta arvesse rahvusvahelisel tasandil ja eriti Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) toimuvat arengut või kogemuste põhjal parandada käesoleva määruse tõhusust. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 782/2003 vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 782/2003 järgmiselt.

| 1. | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkti b teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon võib vajaduse korral kehtestada nendele laevadele ühtlustatud ülevaatus- ja sertifitseerimisrežiimi. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkti b teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon võib vajaduse korral kehtestada nendele laevadele ühtlustatud ülevaatus- ja sertifitseerimisrežiimi. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kui AFS-konventsioon ei ole 1. jaanuariks 2007 jõustunud, peab komisjon võtma asjakohased meetmed, et võimaldada kolmanda riigi lipu all sõitvatel laevadel näidata oma vastavust artiklile 5. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kui AFS-konventsioon ei ole 1. jaanuariks 2007 jõustunud, peab komisjon võtma asjakohased meetmed, et võimaldada kolmanda riigi lipu all sõitvatel laevadel näidata oma vastavust artiklile 5. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikli 7 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Kui AFS-konventsioon ei ole 1. jaanuariks 2007 jõustunud, kehtestab komisjon nende kontrollide asjakohase menetluse. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 7 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Kui AFS-konventsioon ei ole 1. jaanuariks 2007 jõustunud, kehtestab komisjon nende kontrollide asjakohase menetluse. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 8
  Et võtta arvesse rahvusvahelisel tasandil ja eriti Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) toimuvat arengut või kogemuste põhjal parandada käesoleva määruse tõhusust, võib komisjon kohandada viiteid AFS-konventsioonile, AFS-sertifikaadile, AFS-deklaratsioonile ja AFS-vastavustõendile ja käesoleva määruse lisadele, kaasa arvatud AFS-konventsiooni artikliga 11 seoses olevad asjakohased IMO juhised. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Et võtta arvesse rahvusvahelisel tasandil ja eriti Rahvusvahelises Mereorganisatsioonis (IMO) toimuvat arengut või kogemuste põhjal parandada käesoleva määruse tõhusust, võib komisjon kohandada viiteid AFS-konventsioonile, AFS-sertifikaadile, AFS-deklaratsioonile ja AFS-vastavustõendile ja käesoleva määruse lisadele, kaasa arvatud AFS-konventsiooni artikliga 11 seoses olevad asjakohased IMO juhised. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 4. | Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 9
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 (53) artikli 3 kohaselt asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid. |
| --- | --- |

4.

Artikkel 9 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 9

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 (53) artikli 3 kohaselt asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

7.6.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/8/EÜ, 11. veebruar 2004, soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel
   (54)

Direktiivi 2004/8/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused kontrollida tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi elektri- ja soojusenergia eraldi tootmisel, kohandada artiklis 13 sätestatud väärtuslävesid tehnika arenguga ning võtta vastu selle direktiivi II lisa rakendamise ja kohaldamise detailsed juhised, sealhulgas ka elektrienergia ja soojusenergia suhte määramiseks, ja kohandada neid tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 2004/8/EÜ vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 2004/8/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon kontrollib tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi elektri- ja soojusenergia eraldi tootmisel, mis on esitatud lõikes 1, esimest korda 21. veebruaril 2011 ja hiljem iga nelja aasta järel, et arvestada tehnoloogia arengut ja muutusi energiaallikate jaotuses. Kontrolli tulemusel võetud mis tahes meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon kontrollib tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi elektri- ja soojusenergia eraldi tootmisel, mis on esitatud lõikes 1, esimest korda 21. veebruaril 2011 ja hiljem iga nelja aasta järel, et arvestada tehnoloogia arengut ja muutusi energiaallikate jaotuses. Kontrolli tulemusel võetud mis tahes meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Kohandamine tehnika arenguga
  1.   Komisjon kohandab väärtuslävesid, mida kasutatakse elektrienergia arvutamisel soojus- ja elektrienergia koostootmisest, tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  2.   Komisjon kohandab väärtuslävesid, mida kasutatakse III lisa punktis a sätestatud soojus- ja elektrienergia koostootmise tõhususe ja primaarenergia säästu arvutamisel, tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.
  3.   Komisjon kohandab suuniseid II lisa punktis d sätestatud elektrienergia ja soojusenergia suhte määramiseks tehnika arenguga. Kõnealused meetmed mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Kohandamine tehnika arenguga

1.   Komisjon kohandab väärtuslävesid, mida kasutatakse elektrienergia arvutamisel soojus- ja elektrienergia koostootmisest, tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

2.   Komisjon kohandab väärtuslävesid, mida kasutatakse III lisa punktis a sätestatud soojus- ja elektrienergia koostootmise tõhususe ja primaarenergia säästu arvutamisel, tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

3.   Komisjon kohandab suuniseid II lisa punktis d sätestatud elektrienergia ja soojusenergia suhte määramiseks tehnika arenguga. Kõnealused meetmed mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 3. | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 14
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

| 4. | II lisa punkt e) asendatakse järgmisega:






  „e) | Komisjon kehtestab II lisa rakendamise ja kohaldamise üksikasjalikud juhised, sealhulgas ka elektrienergia ja soojusenergia suhte määramiseks. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- | --- |

4.

II lisa punkt e) asendatakse järgmisega:

„e)

Komisjon kehtestab II lisa rakendamise ja kohaldamise üksikasjalikud juhised, sealhulgas ka elektrienergia ja soojusenergia suhte määramiseks. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 14 lõikes 2 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

7.7.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/52/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta
   (55)

Direktiivi 2004/52/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused kohandada direktiivi lisa ja langetada Euroopa elektroonilise maksukogumisteenusega seotud otsuseid. Lisaks tuleks komisjonile eelkõige anda volitused, et teha tehnilisi otsuseid, mis käsitlevad Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse ellurakendamist. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 2004/52/EÜ vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 2004/52/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Vajadusel võib seda lisa tehnilistel põhjustel kohandada. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 5 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Vajadusel võib seda lisa tehnilistel põhjustel kohandada. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 5 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”;

| b) | lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmistega:
  „4.   Euroopa elektroonilist maksukogumisteenust käsitlevad otsused peab langetama komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 5 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Need otsused tehakse ainult siis, kui kõik tingimused, mis on asjakohase analüüsi alusel hinnatud, võimaldavad koostalitlust igas mõttes, sealhulgas tehnilistes, õiguslikes ja kaubanduslikes tingimustes.
  5.   Tehnilised otsused Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse ellurakendamise kohta langetab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 5 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

b)

lõiked 4, 5 ja 6 asendatakse järgmistega:

„4.   Euroopa elektroonilist maksukogumisteenust käsitlevad otsused peab langetama komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 5 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt. Need otsused tehakse ainult siis, kui kõik tingimused, mis on asjakohase analüüsi alusel hinnatud, võimaldavad koostalitlust igas mõttes, sealhulgas tehnilistes, õiguslikes ja kaubanduslikes tingimustes.

5.   Tehnilised otsused Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse ellurakendamise kohta langetab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu artikli 5 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab elektrooniliste maksukogumissüsteemide komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

2.

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab elektrooniliste maksukogumissüsteemide komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

7.8.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta
   (56)

Määruse (EÜ) nr 725/2004 puhul tuleks komisjonile anda volitused otsustada, kas muudatused rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel ning rahvusvahelise laevade ja sadamarajatiste turvalisuse koodeksi lisades, mis on seotud meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmetega ja mida kohaldatakse automaatselt rahvusvahelisele liiklusele, tuleks kohaldada ka riigisiseseid teenuseid osutavate laevade ning neid teenindavate sadamate suhtes. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 725/2004 vähemolulisi sätteid, täiendades seda muu hulgas uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Määruses (EÜ) nr 725/2004 sätestatakse turvalisusnõuded ja -meetmed ning see põhineb rahvusvahelistel õigusaktidel, mida võidakse muuta. Kui tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegadest, peaks komisjon saama kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 sätestatud kiirmenetlust.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 725/2004 järgmiselt.

| 1. | Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon otsustab, kas artiklis 2 osutatud rahvusvahelistes aktides tehtud muudatused käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate riigisiseseid teenuseid osutavate laevade ning neid teenindavate sadamate suhtes tuleks lisada käesolevasse määrusesse, juhul kui kõnealuste muudatuste puhul on tegemist SOLAS-konventsiooni ja ISPS-koodeksi sätete tehnilise ajakohastamisega. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 4 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt; komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu kohaldada artikli 15 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust. Sellisel juhul ei kohaldata käesoleva artikli lõikega 5 kehtestatud vastavuskontrolli korda.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon otsustab, kas artiklis 2 osutatud rahvusvahelistes aktides tehtud muudatused käesoleva määruse kohaldamisalasse kuuluvate riigisiseseid teenuseid osutavate laevade ning neid teenindavate sadamate suhtes tuleks lisada käesolevasse määrusesse, juhul kui kõnealuste muudatuste puhul on tegemist SOLAS-konventsiooni ja ISPS-koodeksi sätete tehnilise ajakohastamisega. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 4 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt; komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu kohaldada artikli 15 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust. Sellisel juhul ei kohaldata käesoleva artikli lõikega 5 kehtestatud vastavuskontrolli korda.”

| 2. | Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon võib vastu võtta sätted ISPS-koodeksi kohustuslike sätete harmoneeritud kohaldamiskorra määratlemiseks ilma käesoleva määruse rakendusala laiendamata. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
  Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse korral kohaldada meetmete vastuvõtmiseks artikli 11 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon võib vastu võtta sätted ISPS-koodeksi kohustuslike sätete harmoneeritud kohaldamiskorra määratlemiseks ilma käesoleva määruse rakendusala laiendamata. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 11 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse korral kohaldada meetmete vastuvõtmiseks artikli 11 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust.”

| 3. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse üks kuu.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 6 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 6 punktide b ja c tähenduses kehtestatakse üks kuu.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

3.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse üks kuu.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 6 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 6 punktide b ja c tähenduses kehtestatakse üks kuu.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

5.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

7.9.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 789/2004, 21. aprill 2004, mis käsitleb kauba- ja reisilaevade ümberregistreerimist ühest ühenduse registrist teise
   (57)

Määruse (EÜ) nr 789/2004 puhul tuleks komisjonile anda volitused muuta teatavaid mõisteid, võtmaks arvesse rahvusvahelisel tasandil, eelkõige IMOs toimunud arengut, ning tõstmaks käesoleva määruse tõhusust kogemusi ja tehnika arengut silmas pidades. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 789/2004 vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse määrust (EÜ) nr 789/2004 järgmiselt.

| 1. | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 (58) artikli 3 kohaselt asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid. |
| --- | --- |

1.

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2099/2002 (58) artikli 3 kohaselt asutatud laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS).

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kaks kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

| 2. | Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Komisjon võib muuta artikli 2 mõisteid, võtmaks arvesse rahvusvahelisel tasandil, eelkõige IMOs toimunud arengut, ning tõstmaks käesoleva määruse tõhusust kogemusi ja tehnika arengut silmas pidades, kui kõnealused muudatused ei laienda käesoleva määruse kohaldamisala. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Komisjon võib muuta artikli 2 mõisteid, võtmaks arvesse rahvusvahelisel tasandil, eelkõige IMOs toimunud arengut, ning tõstmaks käesoleva määruse tõhusust kogemusi ja tehnika arengut silmas pidades, kui kõnealused muudatused ei laienda käesoleva määruse kohaldamisala. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

7.10.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/44/EÜ, 7. september 2005, ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel
   (59)

Direktiivi 2005/44/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 2005/44/EÜ vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Seetõttu muudetakse direktiivi 2005/44/EÜ järgmiselt.

| 1. | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Muutmise kord
  I ja II lisa võib muuta käesoleva direktiivi kohaldamisel saadud kogemustele tuginedes ning kohandada tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.” |
| --- | --- |

1.

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Muutmise kord

I ja II lisa võib muuta käesoleva direktiivi kohaldamisel saadud kogemustele tuginedes ning kohandada tehnika arenguga. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 11 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.”

| 2. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/672/EMÜ (siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta) (60) artikli 7 kohaselt asutatud komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.
  5.   Komisjon konsulteerib korrapäraselt sektori esindajatega. |
| --- | --- |

2.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/672/EMÜ (siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta) (60) artikli 7 kohaselt asutatud komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

5.   Komisjon konsulteerib korrapäraselt sektori esindajatega.

7.11.   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ, 26. oktoober 2005, sadamate turvalisuse tugevdamise kohta
   (61)

Direktiivi 2005/65/EÜ puhul tuleks komisjonile anda volitused selle lisade kohandamiseks. Kuna need on üldmeetmed, mille eesmärk on muuta direktiivi 2005/65/EÜ vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Direktiivis 2005/65/EÜ sätestatakse turvalisusnõuded ja -meetmed ning see põhineb rahvusvahelistel õigusaktidel, mida võidakse muuta. Kui tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegadest, peaks komisjon saama direktiivi lisade kohandamiseks kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 sätestatud kiirmenetlust.

Seetõttu asendatakse direktiivi 2005/65/EÜ artiklid 14 ja 15 järgmistega:

„Artikkel 14

Kohandamised

Komisjon võib kohandada I–IV lisa, laiendamata käesoleva direktiivi reguleerimisala. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu artikli 15 lõikes 2 sätestatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt.

Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse korral kohaldada meetmete vastuvõtmiseks artikli 13 lõikes 5 osutatud kiirmenetlust.

Artikkel 15

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määrusega (EÜ) nr 725/2004 loodud komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.”

---

(1)  EÜT L 163, 2.7.1996, lk 1.

1

(2)  EÜT L 147, 9.6.1975, lk 40.

2

(3)  EÜT L 121, 15.5.1993, lk 20.

3

(4)  EÜT L 162, 3.7.2000, lk 1.

4

(5)  ELT L 304, 21.11.2003, lk 1.

5

(6)  ELT L 50, 20.2.2004, lk 28.

6

(7)  EÜT  196, 16.8.1967, lk 1.”

7

(8)  ELT L 50, 20.2.2004, lk 44.

8

(9)  EÜT  196, 16.8.1967, lk 1.”

9

(10)  ELT L 47, 18.2.2004, lk 1.

10

(11)  ELT L 22, 26.1.2005, lk 1.”

11

(12)  ELT L 104, 8.4.2004, lk 1.

12

(13)  ELT L 136, 30.4.2004, lk 1.

13

(14)  EÜT L 378, 31.12.1982, lk 1.

14

(15)  EÜT L 181, 4.7.1986, lk 6.

15

(16)  EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10.

16

(17)  EÜT L 121, 11.5.1999, lk 13.

17

(18)  EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22.

18

(19)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

19

(20)  ELT L 229, 29.6.2004, lk 5.

20

(21)  ELT L 23, 26.1.2005, lk 3.

21

(22)  ELT L 190, 12.7.2006, lk 1.

22

(23)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48.”

23

(24)  EÜT L 374, 31.12.1991, lk 1.

24

(25)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.”

25

(26)  EÜT L 78, 28.3.1996, lk 27.

26

(27)  EÜT L 13, 16.1.2002, lk 2

27

(28)  EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.”

28

(29)  ELT L 14, 21.1.2003, lk 1.

29

(30)  ELT L 66, 11.3.2003, lk 1.

30

(31)  ELT L 7, 13.1.2004, lk 1.

31

(32)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 12.

32

(33)  EÜT L 86, 6.4.1979, lk 30.

33

(34)  EÜT L 213, 21.7.1982, lk 8.

34

(35)  EÜT L 125, 23.5.1996, lk 35.

35

(36)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10.

36

(37)  EÜT L 170, 3.8.1970, lk 1.”

37

(38)  ELT L 146, 13.6.2003, lk 1.

38

(39)  ELT L 325, 12.12.2003, lk 31.

39

(40)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 1.

40

(41)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55.

41

(42)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 206.

42

(43)  ELT L 35, 8.2.2005, lk 1.

43

(44)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.

44

(45)  EÜT L 34, 9.2.1998, lk 1.

45

(46)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.

46

(47)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.”

47

(48)  EÜT L 138, 1.6.1999, lk 1.

48

(49)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.”

49

(50)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 1.

50

(51)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.”

51

(52)  ELT L 115, 9.5.2003, lk 1.

52

(53)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.”

53

(54)  ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.

54

(55)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 124.

55

(56)  ELT L 129, 29.4.2004, lk 6.

56

(57)  ELT L 138, 30.4.2004, lk 19.

57

(58)  EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.”

58

(59)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 152.

59

(60)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 29.”

60

(61)  ELT L 310, 25.11.2005, lk 28.

61

---

Kronoloogiline järjestus

| 1. | Nõukogu direktiiv 75/324/EMÜ, 20. mai 1975, aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta |
| --- | --- |

1.

Nõukogu direktiiv 75/324/EMÜ, 20. mai 1975, aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

| 2. | Nõukogu direktiiv 79/373/EMÜ, 2. aprill 1979, segasööda ringluse kohta |
| --- | --- |

2.

Nõukogu direktiiv 79/373/EMÜ, 2. aprill 1979, segasööda ringluse kohta

| 3. | Nõukogu direktiiv 82/471/EMÜ, 30. juuni 1982, teatavate loomasöötadena kasutatavate toodete kohta |
| --- | --- |

3.

Nõukogu direktiiv 82/471/EMÜ, 30. juuni 1982, teatavate loomasöötadena kasutatavate toodete kohta

| 4. | Nõukogu direktiiv 82/883/EMÜ, 3. detsember 1982, titaandioksiidi tööstuse jäätmetest mõjutatud keskkondade järelevalve ja seire korra kohta |
| --- | --- |

4.

Nõukogu direktiiv 82/883/EMÜ, 3. detsember 1982, titaandioksiidi tööstuse jäätmetest mõjutatud keskkondade järelevalve ja seire korra kohta

| 5. | Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85, 20. detsember 1985, (viimati muudetud versioon) autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta |
| --- | --- |

5.

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85, 20. detsember 1985, (viimati muudetud versioon) autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta

| 6. | Nõukogu direktiiv 86/278/EMÜ, 12. juuni 1986, keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses |
| --- | --- |

6.

Nõukogu direktiiv 86/278/EMÜ, 12. juuni 1986, keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses

| 7. | Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3924/91, 19. detsember 1991, ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta |
| --- | --- |

7.

Nõukogu määrus (EMÜ) nr 3924/91, 19. detsember 1991, ühenduse tööstustoodangu statistilise vaatluse sisseseadmise kohta

| 8. | Nõukogu direktiiv 93/15/EMÜ, 5. aprill 1993, tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta |
| --- | --- |

8.

Nõukogu direktiiv 93/15/EMÜ, 5. aprill 1993, tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta

| 9. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/62/EÜ, 20. detsember 1994, pakendite ja pakendijäätmete kohta |
| --- | --- |

9.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/62/EÜ, 20. detsember 1994, pakendite ja pakendijäätmete kohta

| 10. | Nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, 19. märts 1996, piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta |
| --- | --- |

10.

Nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, 19. märts 1996, piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta

| 11. | Nõukogu direktiiv 96/25/EÜ, 29. aprill 1996, mis käsitleb söödatoorainete ringlust ja kasutamist |
| --- | --- |

11.

Nõukogu direktiiv 96/25/EÜ, 29. aprill 1996, mis käsitleb söödatoorainete ringlust ja kasutamist

| 12. | Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta |
| --- | --- |

12.

Nõukogu määrus (EÜ) nr 1257/96, 20. juuni 1996, humanitaarabi kohta

| 13. | Nõukogu direktiiv 97/70/EÜ, 11. detsember 1997, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord |
| --- | --- |

13.

Nõukogu direktiiv 97/70/EÜ, 11. detsember 1997, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord

| 14. | Nõukogu direktiiv 1999/32/EÜ, 26. aprill 1999, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes |
| --- | --- |

14.

Nõukogu direktiiv 1999/32/EÜ, 26. aprill 1999, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes

| 15. | Nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ, 29. aprill 1999, regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta |
| --- | --- |

15.

Nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ, 29. aprill 1999, regulaarselt liiklevate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kohustuslike kontrollimiste korra kohta

| 16. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/14/EÜ, 8. mai 2000, välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta |
| --- | --- |

16.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/14/EÜ, 8. mai 2000, välitingimustes kasutatavate seadmete müra kohta käivate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta

| 17. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta |
| --- | --- |

17.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/81/EÜ, 23. oktoober 2001, teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta

| 18. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/109/EÜ, 19. detsember 2001, mis käsitleb liikmesriikide statistilisi vaatlusi teatavate viljapuuliikide istandike tootmispotentsiaali kindlaksmääramiseks |
| --- | --- |

18.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/109/EÜ, 19. detsember 2001, mis käsitleb liikmesriikide statistilisi vaatlusi teatavate viljapuuliikide istandike tootmispotentsiaali kindlaksmääramiseks

| 19. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 417/2002, 18. veebruar 2002, topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul |
| --- | --- |

19.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 417/2002, 18. veebruar 2002, topeltpõhja ja -parraste või samaväärsete konstruktsiooninõuete kiirendatud järkjärgulise kasutuselevõtu kohta ühekordse põhja ja parrastega naftatankerite puhul

| 20. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/32/EÜ, 7. mai 2002, loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta |
| --- | --- |

20.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/32/EÜ, 7. mai 2002, loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta

| 21. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2003, 16. detsember 2002, raudteeveo statistika kohta |
| --- | --- |

21.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 91/2003, 16. detsember 2002, raudteeveo statistika kohta

| 22. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 437/2003, 27. veebruar 2003, reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta |
| --- | --- |

22.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 437/2003, 27. veebruar 2003, reisijate, kauba ja posti õhuvedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta

| 23. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 782/2003, 14. aprill 2003, tinaorgaaniliste ühendite keelamise kohta laevadel |
| --- | --- |

23.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 782/2003, 14. aprill 2003, tinaorgaaniliste ühendite keelamise kohta laevadel

| 24. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 998/2003, 26. mai 2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid |
| --- | --- |

24.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 998/2003, 26. mai 2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid

| 25. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2003/2003, 13. oktoober 2003, väetiste kohta |
| --- | --- |

25.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2003/2003, 13. oktoober 2003, väetiste kohta

| 26. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem |
| --- | --- |

26.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/87/EÜ, 13. oktoober 2003, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem

| 27. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/99/EÜ, 17. november 2003, zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta |
| --- | --- |

27.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/99/EÜ, 17. november 2003, zoonooside ja zoonootilise toimega mõjurite seire kohta

| 28. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 48/2004, 5. detsember 2003, ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamise kohta aastatel 2003–2009 |
| --- | --- |

28.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 48/2004, 5. detsember 2003, ühenduse terasetööstuse aastastatistika koostamise kohta aastatel 2003–2009

| 29. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 273/2004, 11. veebruar 2004, narkootikumide lähteainete kohta |
| --- | --- |

29.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 273/2004, 11. veebruar 2004, narkootikumide lähteainete kohta

| 30. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/8/EÜ, 11. veebruar 2004, soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel |
| --- | --- |

30.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/8/EÜ, 11. veebruar 2004, soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel

| 31. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/9/EÜ, 11. veebruar 2004, heade laboritavade inspekteerimise ja kontrollimise kohta (kodifitseeritud versioon) |
| --- | --- |

31.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/9/EÜ, 11. veebruar 2004, heade laboritavade inspekteerimise ja kontrollimise kohta (kodifitseeritud versioon)

| 32. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/10/EÜ, 11. veebruar 2004, mis käsitleb keemiliste ainetega katsete tegemisel heade laboritavade põhimõtete rakendamist ja nende rakendamise tõendamist puudutavate õigusnormide ühtlustamist (kodifitseeritud versioon) |
| --- | --- |

32.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/10/EÜ, 11. veebruar 2004, mis käsitleb keemiliste ainetega katsete tegemisel heade laboritavade põhimõtete rakendamist ja nende rakendamise tõendamist puudutavate õigusnormide ühtlustamist (kodifitseeritud versioon)

| 33. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 648/2004, 31. märts 2004, detergentide kohta |
| --- | --- |

33.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 648/2004, 31. märts 2004, detergentide kohta

| 34. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta |
| --- | --- |

34.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 725/2004, 31. märts 2004, laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta

| 35. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet |
| --- | --- |

35.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 726/2004, 31. märts 2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa ravimiamet

| 36. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 789/2004, 21. aprill 2004, mis käsitleb kauba- ja reisilaevade ümberregistreerimist ühest ühenduse registrist teise |
| --- | --- |

36.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 789/2004, 21. aprill 2004, mis käsitleb kauba- ja reisilaevade ümberregistreerimist ühest ühenduse registrist teise

| 37. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/25/EÜ, 21. aprill 2004, ülevõtmispakkumiste kohta |
| --- | --- |

37.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/25/EÜ, 21. aprill 2004, ülevõtmispakkumiste kohta

| 38. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 850/2004, 29. aprill 2004, püsivate orgaaniliste saasteainete kohta |
| --- | --- |

38.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 850/2004, 29. aprill 2004, püsivate orgaaniliste saasteainete kohta

| 39. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004, 29. aprill 2004, toiduainete hügieeni kohta |
| --- | --- |

39.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004, 29. aprill 2004, toiduainete hügieeni kohta

| 40. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004, 29. aprill 2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad |
| --- | --- |

40.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 853/2004, 29. aprill 2004, millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erieeskirjad

| 41. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004, 29. aprill 2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks |
| --- | --- |

41.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 854/2004, 29. aprill 2004, millega kehtestatakse erieeskirjad inimtoiduks ettenähtud loomsete saaduste ametlikuks kontrollimiseks

| 42. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/52/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta |
| --- | --- |

42.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/52/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta

| 43. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/107/EÜ, 15. detsember 2004, arseeni, kaadmiumi, elavhõbeda, nikli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse kohta välisõhus |
| --- | --- |

43.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/107/EÜ, 15. detsember 2004, arseeni, kaadmiumi, elavhõbeda, nikli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse kohta välisõhus

| 44. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 183/2005, 12. jaanuar 2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded |
| --- | --- |

44.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 183/2005, 12. jaanuar 2005, millega kehtestatakse söödahügieeni nõuded

| 45. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/44/EÜ, 7. september 2005, ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel |
| --- | --- |

45.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/44/EÜ, 7. september 2005, ühtlustatud jõeteabeteenuste kohta ühenduse siseveeteedel

| 46. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ, 26. oktoober 2005, sadamate turvalisuse tugevdamise kohta |
| --- | --- |

46.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/65/EÜ, 26. oktoober 2005, sadamate turvalisuse tugevdamise kohta

| 47. | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006, 14. juuni 2006, jäätmesaadetiste kohta |
| --- | --- |

47.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1013/2006, 14. juuni 2006, jäätmesaadetiste kohta

---

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/155 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/155

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 220/2009,

11. märts 2009,

millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas määrust (EÜ) nr 999/2001, millega sätestatakse teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõike 4 punkti b,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 999/2001 (3) on sätestatud, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 999/2001 (3) on sätestatud, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4).

| (2) | Otsust 1999/468/EÜ on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ, (5) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastuvõetud põhiakti vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähemoluliste sätetega. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 1999/468/EÜ on muudetud nõukogu otsusega 2006/512/EÜ, (5) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastuvõetud põhiakti vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähemoluliste sätetega.

| (3) | Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras ja mis on juba jõustunud, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega. |
| --- | --- |

(3)

Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras ja mis on juba jõustunud, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega.

| (4) | Määruse (EÜ) nr 999/2001 puhul kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1923/2006 (7) regulatiivmenetlus ainult teatavate rakendusmeetmete suhtes, mida muudatused käsitlesid. Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 kohandada ka ülejäänud rakendusvolituste osas. |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EÜ) nr 999/2001 puhul kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1923/2006 (7) regulatiivmenetlus ainult teatavate rakendusmeetmete suhtes, mida muudatused käsitlesid. Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 999/2001 kohandada ka ülejäänud rakendusvolituste osas.

| (5) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kiirtestide heakskiitmiseks, teatavate sätete laiendamiseks muude loomse päritoluga toodetele, rakenduseeskirjade vastuvõtmiseks, sh lammastel ja kitsedel veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) esinemise kontrollimise meetodi osas, lisade muutmiseks ja üleminekumeetmete vastuvõtmiseks. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 999/2001 vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(5)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kiirtestide heakskiitmiseks, teatavate sätete laiendamiseks muude loomse päritoluga toodetele, rakenduseeskirjade vastuvõtmiseks, sh lammastel ja kitsedel veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) esinemise kontrollimise meetodi osas, lisade muutmiseks ja üleminekumeetmete vastuvõtmiseks. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 999/2001 vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (6) | Samuti on asjakohane piirata pärast transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) esinemise kohta kinnituse saamist liikmesriikide võimalust rakendada muid meetmeid sellistel juhtudel, kui komisjon on asjaomased meetmed heaks kiitnud soodsa riskihinnangu põhjal, milles on eelkõige arvesse võetud kõnealuses liikmesriigis rakendatavaid kontrollimeetmeid, ja kui need meetmed tagavad samaväärse kaitsetaseme. |
| --- | --- |

(6)

Samuti on asjakohane piirata pärast transmissiivse spongioosse entsefalopaatia (TSE) esinemise kohta kinnituse saamist liikmesriikide võimalust rakendada muid meetmeid sellistel juhtudel, kui komisjon on asjaomased meetmed heaks kiitnud soodsa riskihinnangu põhjal, milles on eelkõige arvesse võetud kõnealuses liikmesriigis rakendatavaid kontrollimeetmeid, ja kui need meetmed tagavad samaväärse kaitsetaseme.

| (7) | Määrust (EÜ) nr 999/2001 tuleks vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Määrust (EÜ) nr 999/2001 tuleks vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 999/2001 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 5 lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Kiirtestid kiidetakse sel eesmärgil heaks vastavalt artikli 24 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ning kantakse X lisa C peatüki punktis 4 kehtestatud loetellu.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 5 lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Kiirtestid kiidetakse sel eesmärgil heaks vastavalt artikli 24 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ning kantakse X lisa C peatüki punktis 4 kehtestatud loetellu.”

| 2. | Artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   V lisa punktis 5 sätestatud kriteeriume silmas pidades ei kohaldata lõikeid 1 ja 2 nende mäletsejaliste puhul, kellele on tehtud vastavalt artikli 24 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele heaks kiidetud alternatiivne test, tingimusel et nimetatud test sisaldub X lisas toodud loetelus, kui testi tulemused on osutunud negatiivseks.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   V lisa punktis 5 sätestatud kriteeriume silmas pidades ei kohaldata lõikeid 1 ja 2 nende mäletsejaliste puhul, kellele on tehtud vastavalt artikli 24 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele heaks kiidetud alternatiivne test, tingimusel et nimetatud test sisaldub X lisas toodud loetelus, kui testi tulemused on osutunud negatiivseks.”

| 3. | Artikli 13 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Erandina käesolevast lõikest võib liikmesriik kohaldada muid meetmeid, mis tagavad samaväärse kaitsetaseme, tuginedes artiklite 24a ja 25 kohasele soodsale riskihinnangule, milles on eelkõige arvesse võetud asjaomase liikmesriigi kontrollimeetmeid, kui nimetatud meetmed on kõnealuse liikmesriigi jaoks heaks kiidetud vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 13 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Erandina käesolevast lõikest võib liikmesriik kohaldada muid meetmeid, mis tagavad samaväärse kaitsetaseme, tuginedes artiklite 24a ja 25 kohasele soodsale riskihinnangule, milles on eelkõige arvesse võetud asjaomase liikmesriigi kontrollimeetmeid, kui nimetatud meetmed on kõnealuse liikmesriigi jaoks heaks kiidetud vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”

| 4. | Artikli 16 lõige 7 asendatakse järgmisega:
  „7.   Vastavalt artikli 24 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele võib lõigete 1 kuni 6 sätteid laiendada muudele loomsetele saadustele. Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 16 lõige 7 asendatakse järgmisega:

„7.   Vastavalt artikli 24 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele võib lõigete 1 kuni 6 sätteid laiendada muudele loomsetele saadustele. Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.”

| 5. | Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Vajaduse korral võetakse käesoleva artikli ühtse kohaldamise tagamiseks vastu rakenduseeskirjad vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele. Lammastel ja kitsedel BSE esinemise kontrollimise meetod võetakse vastu vastavalt artikli 24 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 20 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Vajaduse korral võetakse käesoleva artikli ühtse kohaldamise tagamiseks vastu rakenduseeskirjad vastavalt artikli 24 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele. Lammastel ja kitsedel BSE esinemise kontrollimise meetod võetakse vastu vastavalt artikli 24 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 6. | Artikli 23 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Pärast asjakohase teaduskomiteega konsulteerimist rahvatervist mõjutada võivates küsimustes muudetakse või täiendatakse lisasid ning võetakse vastu asjaomased üleminekumeetmed vastavalt artikli 24 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

6.

Artikli 23 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Pärast asjakohase teaduskomiteega konsulteerimist rahvatervist mõjutada võivates küsimustes muudetakse või täiendatakse lisasid ning võetakse vastu asjaomased üleminekumeetmed vastavalt artikli 24 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 7. | Artiklit 23a muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | artikli 5 lõike 3 kolmandas lõigus, artikli 6 lõikes 1, artikli 8 lõikes 2 ja artikli 9 lõikes 3 osutatud kiirtestide heakskiitmine,” |
| --- | --- | --- | --- |

7.

Artiklit 23a muudetakse järgmiselt:

a)

punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

artikli 5 lõike 3 kolmandas lõigus, artikli 6 lõikes 1, artikli 8 lõikes 2 ja artikli 9 lõikes 3 osutatud kiirtestide heakskiitmine,”

| b) | lisatakse järgmised punktid:






  „k) | artikli 16 lõigete 1 kuni 6 kohaldamise laiendamine muudele loomset päritolu toodetele, |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmised punktid:

„k)

artikli 16 lõigete 1 kuni 6 kohaldamise laiendamine muudele loomset päritolu toodetele,

| l) | artikli 20 lõikes 2 osutatud meetodi vastuvõtmine lammastel ja kitsedel BSE esinemise kontrollimiseks, |
| --- | --- |

l)

artikli 20 lõikes 2 osutatud meetodi vastuvõtmine lammastel ja kitsedel BSE esinemise kontrollimiseks,

| m) | lisade muutmine või täiendamine ja artiklis 23 osutatud asjakohaste üleminekumeetmete vastuvõtmine.” |
| --- | --- |

m)

lisade muutmine või täiendamine ja artiklis 23 osutatud asjakohaste üleminekumeetmete vastuvõtmine.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg,

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VONDRA

---

(1)  ELT C 211, 19.8.2008, lk 47.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 16. veebruari 2009. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 147, 31.5.2001, lk 1.

3

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

4

(5)  ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

5

(6)  ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 1.

7

---

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/157 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/157

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 221/2009,

11. märts 2009,

millega muudetakse komisjoni rakendusvolituste osas määrust (EÜ) nr 2150/2002 jäätmestatistika kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

olles konsulteerinud Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 2150/2002 (2) sätestatakse, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (3). |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 2150/2002 (2) sätestatakse, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (3).

| (2) | Otsust 1999/468/EÜ on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, (4) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastu võetud põhiakti vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähemoluliste sätetega. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 1999/468/EÜ on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, (4) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastu võetud põhiakti vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades seda uute vähemoluliste sätetega.

| (3) | Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras ja mis on juba jõustunud, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (5) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega. |
| --- | --- |

(3)

Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras ja mis on juba jõustunud, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (5) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega.

| (4) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus määrarata kindlaks nõuetekohased kvaliteedi ning kvaliteediaruannete sisu hindamise kriteeriumid, rakendada prooviuuringute tulemusi ja kohandada lisade sisu. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 2150/2002 vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(4)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus määrarata kindlaks nõuetekohased kvaliteedi ning kvaliteediaruannete sisu hindamise kriteeriumid, rakendada prooviuuringute tulemusi ja kohandada lisade sisu. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 2150/2002 vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 2150/2002 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 2150/2002 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 2150/2002 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Komisjon kehtestab käesoleva määruse III lisas esitatud statistikanomenklatuuri ja otsusega 2000/532/EÜ (6) kehtestatud jäätmete nimistu vahelise vastavustabeli. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Komisjon kehtestab käesoleva määruse III lisas esitatud statistikanomenklatuuri ja otsusega 2000/532/EÜ (6) kehtestatud jäätmete nimistu vahelise vastavustabeli. Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| 2) | Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Liikmesriigid hangivad teise lõiguga kooskõlas määratletavaid kvaliteedi- ja täpsustingimusi järgides I ja II lisas loetletud karakteristikute määramiseks vajalikud andmed ühel järgmistest viisidest:






  — | vaatlustega; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liikmesriigid hangivad teise lõiguga kooskõlas määratletavaid kvaliteedi- ja täpsustingimusi järgides I ja II lisas loetletud karakteristikute määramiseks vajalikud andmed ühel järgmistest viisidest:

—

vaatlustega;

| — | kasutades haldus- või muid allikaid, näiteks jäätmehooldust käsitlevates ühenduse õigusaktides ettenähtud aruanded; |
| --- | --- |

—

kasutades haldus- või muid allikaid, näiteks jäätmehooldust käsitlevates ühenduse õigusaktides ettenähtud aruanded;

| — | näidiste või jäätmetega seotud hinnangufunktsioonidel põhinevate statistilise hindamise meetoditega või |
| --- | --- |

—

näidiste või jäätmetega seotud hinnangufunktsioonidel põhinevate statistilise hindamise meetoditega või

| — | eelnimetatud viiside ühendamisega. |
| --- | --- |

—

eelnimetatud viiside ühendamisega.

Kvaliteedi- ja täpsustingimused kehtestab komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Vastamisega kaasneva töökoormuse vähendamiseks on riikide ametiasutustel ja komisjonil, võttes arvesse iga liikmesriigi ja komisjoni kehtestatud piiranguid ja tingimusi, nende pädevuse piires juurdepääs haldusandmete allikatele.”

| 3) | Artikli 4 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon rahastab kuni 100 % nende prooviuuringute kuludest. Prooviuuringute järelduste põhjal võtab komisjon vastu vajalikud rakendusmeetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 4 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon rahastab kuni 100 % nende prooviuuringute kuludest. Prooviuuringute järelduste põhjal võtab komisjon vastu vajalikud rakendusmeetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt käesoleva määruse artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 4) | Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Prooviuuringute järelduste alusel teatab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule võimalused koostada jäätmete importi ja eksporti käsitlevatesse prooviuuringutesse kuuluvate tegevusalade ja karakteristikute statistika. Komisjon võtab vajalikud rakendusmeetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 5 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Prooviuuringute järelduste alusel teatab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule võimalused koostada jäätmete importi ja eksporti käsitlevatesse prooviuuringutesse kuuluvate tegevusalade ja karakteristikute statistika. Komisjon võtab vajalikud rakendusmeetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 5) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  Rakendusmeetmed
  1.   Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.
  Need meetmed on eelkõige järgmised:






  a) | tulemuste koostamine vastavalt artikli 3 lõigetele 2, 3 ja 4, võttes arvesse liikmesriigi majandusstruktuure ja tehnilisi tingimusi. Nende meetmete võtmisel võib lubada üksikutel liikmesriikidel jätta jaotises teatavad kirjed esitamata, kui on tõendatud, et selle mõju statistika kvaliteedile on väike. Kõigi erandite lubamise juhtudel esitatakse jäätmete koguhulk iga kirje kohta, mis on loetletud I lisa 2. jao punktis 1 ja 8. jao punktis 1; |
| --- | --- | --- |

5)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Rakendusmeetmed

1.   Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

Need meetmed on eelkõige järgmised:

a)

tulemuste koostamine vastavalt artikli 3 lõigetele 2, 3 ja 4, võttes arvesse liikmesriigi majandusstruktuure ja tehnilisi tingimusi. Nende meetmete võtmisel võib lubada üksikutel liikmesriikidel jätta jaotises teatavad kirjed esitamata, kui on tõendatud, et selle mõju statistika kvaliteedile on väike. Kõigi erandite lubamise juhtudel esitatakse jäätmete koguhulk iga kirje kohta, mis on loetletud I lisa 2. jao punktis 1 ja 8. jao punktis 1;

| b) | liikmesriikide tulemuste edastamiseks sobiva vormi kehtestamine kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. |
| --- | --- |

b)

liikmesriikide tulemuste edastamiseks sobiva vormi kehtestamine kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest.

2.   Ent need meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, ja mis käsitlevad eelkõige järgmisi eesmärke, võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele:

| a) | andmete kogumise ja statistilise töötlemise ning tulemuste töötlemise ja edastamise kohandamine majandusliku ja tehnilise arenguga; |
| --- | --- |

a)

andmete kogumise ja statistilise töötlemise ning tulemuste töötlemise ja edastamise kohandamine majandusliku ja tehnilise arenguga;

| b) | I, II ja III lisas loetletud spetsifikatsioonide kohandamine; |
| --- | --- |

b)

I, II ja III lisas loetletud spetsifikatsioonide kohandamine;

| c) | nõuetekohaste kvaliteedi hindamiskriteeriumide ning I ja II lisa 7. jaos nimetatud kvaliteediaruannete sisu määramine; |
| --- | --- |

c)

nõuetekohaste kvaliteedi hindamiskriteeriumide ning I ja II lisa 7. jaos nimetatud kvaliteediaruannete sisu määramine;

| d) | artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 1 ette nähtud prooviuuringute tulemuste rakendamine.” |
| --- | --- |

d)

artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 1 ette nähtud prooviuuringute tulemuste rakendamine.”

| 6) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (7) artikliga 1 loodud statistikaprogrammi komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
  4.   Komisjon edastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiviga 2006/12/EÜ (jäätmete kohta) (8) asutatud komiteele meetmete eelnõud, mida ta kavatseb esitada statistikaprogrammi komiteele. |
| --- | --- |

6)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (7) artikliga 1 loodud statistikaprogrammi komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamise korral kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

4.   Komisjon edastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiviga 2006/12/EÜ (jäätmete kohta) (8) asutatud komiteele meetmete eelnõud, mida ta kavatseb esitada statistikaprogrammi komiteele.

| 7) | Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kahe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 1 osutatud prooviuuringute eduaruande. Vajaduse korral teeb ta ettepaneku prooviuuringuid kontrollida, mis otsustatakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 8 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kahe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist artikli 4 lõikes 3 ja artikli 5 lõikes 1 osutatud prooviuuringute eduaruande. Vajaduse korral teeb ta ettepaneku prooviuuringuid kontrollida, mis otsustatakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 8) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 2. jao punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | Direktiivi 94/62/EÜ andmete esitamise kohustuse kohaselt koostab komisjon prooviuuringute programmi, mille liikmesriigid viivad läbi vabatahtlikult, et hinnata, kas pakendijäätmete (Euroopa jäätmeloend – Stat versioon 3) kirje kandmine punktis 1 sätestatud loetelusse on asjakohane. Komisjon rahastab kuni 100 % nende prooviuuringute kuludest. Prooviuuringute järelduste põhjal võtab komisjon vajalikud rakendusmeetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- | --- | --- |

8)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

2. jao punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

Direktiivi 94/62/EÜ andmete esitamise kohustuse kohaselt koostab komisjon prooviuuringute programmi, mille liikmesriigid viivad läbi vabatahtlikult, et hinnata, kas pakendijäätmete (Euroopa jäätmeloend – Stat versioon 3) kirje kandmine punktis 1 sätestatud loetelusse on asjakohane. Komisjon rahastab kuni 100 % nende prooviuuringute kuludest. Prooviuuringute järelduste põhjal võtab komisjon vajalikud rakendusmeetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| b) | 7. jao punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Iga 8. jaos loetletud kirje (tegevusalad ja majapidamised) kohta märgivad liikmesriigid protsendimäära, mida koostatud statistika esindab asjakohase kirje jäätmete üldkogumist. Katvuse miinimumnõude määrab kindlaks komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- | --- |

b)

7. jao punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Iga 8. jaos loetletud kirje (tegevusalad ja majapidamised) kohta märgivad liikmesriigid protsendimäära, mida koostatud statistika esindab asjakohase kirje jäätmete üldkogumist. Katvuse miinimumnõude määrab kindlaks komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 9) | II lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | 7. jao punkt 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Iga 3. jaos loetletud karakteristiku ja iga 8. jao punktis 2 loetletud toimingute liigi kohta märgivad liikmesriigid protsendimäära, mida koostatud statistika esindab asjakohase kirje jäätmete üldkogumist. Katvuse miinimumnõude määrab kindlaks komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

II lisa muudetakse järgmiselt:

a)

7. jao punkt 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Iga 3. jaos loetletud karakteristiku ja iga 8. jao punktis 2 loetletud toimingute liigi kohta märgivad liikmesriigid protsendimäära, mida koostatud statistika esindab asjakohase kirje jäätmete üldkogumist. Katvuse miinimumnõude määrab kindlaks komisjon. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| b) | 8. jao punkt 3 asendatakse järgmisega:






  3. | „Komisjon koostab prooviuuringute programmi, mille liikmesriigid viivad läbi vabatahtlikult. Prooviuuringute eesmärk on hinnata, kas direktiivi 2006/12/EÜ IIA ja IIB lisas määratletud ettevalmistavate käitlustoimingutega töödeldud jäätmekoguste kohta andmete saamine on asjakohane ja teostatav. Komisjon rahastab kuni 100 % nende prooviuuringute kuludest. Prooviuuringute järelduste põhjal võtab komisjon vajalikud rakendusmeetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- | --- |

b)

8. jao punkt 3 asendatakse järgmisega:

3.

„Komisjon koostab prooviuuringute programmi, mille liikmesriigid viivad läbi vabatahtlikult. Prooviuuringute eesmärk on hinnata, kas direktiivi 2006/12/EÜ IIA ja IIB lisas määratletud ettevalmistavate käitlustoimingutega töödeldud jäätmekoguste kohta andmete saamine on asjakohane ja teostatav. Komisjon rahastab kuni 100 % nende prooviuuringute kuludest. Prooviuuringute järelduste põhjal võtab komisjon vajalikud rakendusmeetmed. Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt artikli 7 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. märts 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VONDRA

---

(1)  Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 26. veebruari 2009. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  EÜT L 332, 9.12.2002, lk 1.

2

(3)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

3

(4)  ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

4

(5)  ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.

5

(6)  EÜT L 226, 6.9.2000, lk 3.”

6

(7)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

7

(8)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.”

8

---

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/160 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/160

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 222/2009,

11. märts 2009,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 638/2004 liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistika kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 638/2004 (2) on kehtestatud liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistikat käsitlevad põhisätted. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 638/2004 (2) on kehtestatud liikmesriikidevahelise kaubavahetuse ühenduse statistikat käsitlevad põhisätted.

| (2) | Komisjoni 14. novembri 2006. aasta teatise (vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas) raames määratleti Intrastati – liikmesriikidevahelise kaubavahetusega seotud ühenduse statistika andmekogumissüsteemi – kui valdkonda, kus lihtsustamine on võimalik ja soovitatav. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni 14. novembri 2006. aasta teatise (vastamise koormuse vähendamise, lihtsustamise ja prioriteetide määratlemise kohta ühenduse statistikas) raames määratleti Intrastati – liikmesriikidevahelise kaubavahetusega seotud ühenduse statistika andmekogumissüsteemi – kui valdkonda, kus lihtsustamine on võimalik ja soovitatav.

| (3) | Kohe on võimalik võtta meetmeid statistikaga seotud koormuse vähendamiseks Intrastati süsteemis kogutavate andmete kaetuse määra vähendamise kaudu. Selleks on vaja tõsta läve, millest allapoole jäämisel on andmeesitajad vabastatud Intrastati andmete esitamisest. Sellest tulenevalt suureneb liikmesriikide ametiasutuste hinnangutel põhineva statistika osakaal. |
| --- | --- |

(3)

Kohe on võimalik võtta meetmeid statistikaga seotud koormuse vähendamiseks Intrastati süsteemis kogutavate andmete kaetuse määra vähendamise kaudu. Selleks on vaja tõsta läve, millest allapoole jäämisel on andmeesitajad vabastatud Intrastati andmete esitamisest. Sellest tulenevalt suureneb liikmesriikide ametiasutuste hinnangutel põhineva statistika osakaal.

| (4) | Pikaajalise tõhususe saavutamise eesmärgil tuleks kaaluda meetmeid statistikaga seotud koormuse jätkuvaks vähendamiseks, säilitades samas statistika vastavuse kehtivatele kvaliteedinäitajatele ja -standarditele. Sellised meetmed võiksid hõlmata kogu lähetatava ja saabuva kauba kohustuslike kaetuse alammäärade edasist vähendamist ning ühesuunalise voo süsteemi võimalikku kehtestamist tulevikus. Sel eesmärgil peaks komisjon uurima edasi selliste sammude väärtust, elujõulisust ja mõju kvaliteedile. |
| --- | --- |

(4)

Pikaajalise tõhususe saavutamise eesmärgil tuleks kaaluda meetmeid statistikaga seotud koormuse jätkuvaks vähendamiseks, säilitades samas statistika vastavuse kehtivatele kvaliteedinäitajatele ja -standarditele. Sellised meetmed võiksid hõlmata kogu lähetatava ja saabuva kauba kohustuslike kaetuse alammäärade edasist vähendamist ning ühesuunalise voo süsteemi võimalikku kehtestamist tulevikus. Sel eesmärgil peaks komisjon uurima edasi selliste sammude väärtust, elujõulisust ja mõju kvaliteedile.

| (5) | Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile (Eurostatile) iga-aastased kaubavahetuse koondandmed rühmitatuna ettevõtete andmete järgi. Sel moel antakse tarbijatele uut statistilist teavet asjakohaste majandusküsimuste kohta ning võimaldatakse uut tüüpi analüüsi, näiteks saab analüüsida Euroopa ettevõtete käitumist üleilmastumise kontekstis, esitamata seejuures andmeid esitavatele ettevõtetele uusi statistikanõudeid. Tuleks luua seos ettevõtlus- ja kaubandusstatistika vahel, ühendades ühendusesiseste ettevõtjate registri andmed teabega, mida nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 177/2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik (3). |
| --- | --- |

(5)

Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile (Eurostatile) iga-aastased kaubavahetuse koondandmed rühmitatuna ettevõtete andmete järgi. Sel moel antakse tarbijatele uut statistilist teavet asjakohaste majandusküsimuste kohta ning võimaldatakse uut tüüpi analüüsi, näiteks saab analüüsida Euroopa ettevõtete käitumist üleilmastumise kontekstis, esitamata seejuures andmeid esitavatele ettevõtetele uusi statistikanõudeid. Tuleks luua seos ettevõtlus- ja kaubandusstatistika vahel, ühendades ühendusesiseste ettevõtjate registri andmed teabega, mida nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 177/2008, millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik (3).

| (6) | Rakendusvolitused kaubavahetusandmete kaetuse alammäära vähendamiseks tuleks anda komisjonile. Selliste rakendusvolitustega peaks tagatama paindlikkus võimalike tulevaste muudatuste jaoks, mis põhinevad läve korrapärasel hindamisel, mida tehakse tihedas koostöös liikmesriikide ametiasutustega, et leida optimaalne tasakaal statistikaga seotud koormuse ja andmete täpsuse vahel. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusvolitused kaubavahetusandmete kaetuse alammäära vähendamiseks tuleks anda komisjonile. Selliste rakendusvolitustega peaks tagatama paindlikkus võimalike tulevaste muudatuste jaoks, mis põhinevad läve korrapärasel hindamisel, mida tehakse tihedas koostöös liikmesriikide ametiasutustega, et leida optimaalne tasakaal statistikaga seotud koormuse ja andmete täpsuse vahel.

| (7) | Kaubavahetusandmete kaetuse alammäära vähendamisel tuleb võtta meetmeid, et kompenseerida vähenenud andmekogumist ja sellest tulenevat negatiivset mõju andmete kvaliteedile, eelkõige andmete täpsusele. Komisjonile tuleks anda volitused karmistada liikmesriikide kvaliteedinõudeid ja eelkõige määrata kindlaks Intrastati kaudu kogumata jäänud kaubavahetusandmete hindamise kriteeriumid. |
| --- | --- |

(7)

Kaubavahetusandmete kaetuse alammäära vähendamisel tuleb võtta meetmeid, et kompenseerida vähenenud andmekogumist ja sellest tulenevat negatiivset mõju andmete kvaliteedile, eelkõige andmete täpsusele. Komisjonile tuleks anda volitused karmistada liikmesriikide kvaliteedinõudeid ja eelkõige määrata kindlaks Intrastati kaudu kogumata jäänud kaubavahetusandmete hindamise kriteeriumid.

| (8) | Määruses (EÜ) nr 638/2004 on sätestatud, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4). |
| --- | --- |

(8)

Määruses (EÜ) nr 638/2004 on sätestatud, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4).

| (9) | Otsust 1999/468/EÜ on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, (5) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus selliste üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastu võetud põhiakti vähemolulisi sätteid, muu hulgas jättes mõningad sellised sätted välja või täiendades seda uute vähemoluliste sätetega. |
| --- | --- |

(9)

Otsust 1999/468/EÜ on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, (5) millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus selliste üldmeetmete vastuvõtmiseks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras vastu võetud põhiakti vähemolulisi sätteid, muu hulgas jättes mõningad sellised sätted välja või täiendades seda uute vähemoluliste sätetega.

| (10) | Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav juba jõustunud õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega. |
| --- | --- |

(10)

Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav juba jõustunud õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (6) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega.

| (11) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus vastu võtta erikaupu või nende liikumist käsitlevaid erinevaid eeskirju või erieeskirju; kohandada vaatlusperioodi, et võtta arvesse seost käibemaksu ja tollinõuetega; määrata kindlaks kõnealuse teabe liikmesriikide ametiasutuste poolt kogumise kord, eelkõige kasutatavad koodid; kohandada Intrastati andmete kaetust vastavalt tehnilisele ja majanduslikule arengule; määrata kindlaks tingimused, mille kohaselt liikmesriigid võivad lihtsustada väikeste üksiktehingute kohta esitatavaid andmeid; määrata kindlaks edastatavad koondandmed ja hinnangute tulemuste suhtes kohaldatavad kriteeriumid; vastu võtta rakendussätted statistika koostamiseks, seostades määruse (EÜ) nr 177/2008 kohaselt registreeritud ettevõtete andmed lähetatavate ja saabuvate kaupade statistikaga; ning võtta muid andmete kvaliteedi tagamiseks vajalikke meetmeid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 638/2004 vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(11)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus vastu võtta erikaupu või nende liikumist käsitlevaid erinevaid eeskirju või erieeskirju; kohandada vaatlusperioodi, et võtta arvesse seost käibemaksu ja tollinõuetega; määrata kindlaks kõnealuse teabe liikmesriikide ametiasutuste poolt kogumise kord, eelkõige kasutatavad koodid; kohandada Intrastati andmete kaetust vastavalt tehnilisele ja majanduslikule arengule; määrata kindlaks tingimused, mille kohaselt liikmesriigid võivad lihtsustada väikeste üksiktehingute kohta esitatavaid andmeid; määrata kindlaks edastatavad koondandmed ja hinnangute tulemuste suhtes kohaldatavad kriteeriumid; vastu võtta rakendussätted statistika koostamiseks, seostades määruse (EÜ) nr 177/2008 kohaselt registreeritud ettevõtete andmed lähetatavate ja saabuvate kaupade statistikaga; ning võtta muid andmete kvaliteedi tagamiseks vajalikke meetmeid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta määruse (EÜ) nr 638/2004 vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (12) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 638/2004 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 638/2004 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 638/2004 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Komisjon võib vastu võtta erikaupu ja nende liikumist käsitlevaid erinevaid eeskirju või erieeskirju. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- |

1.

Artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Komisjon võib vastu võtta erikaupu ja nende liikumist käsitlevaid erinevaid eeskirju või erieeskirju. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| 2. | Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võib kohandada vaatlusperioodi, et võtta arvesse seost käibemaksu ja tollinõuetega. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- |

2.

Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võib kohandada vaatlusperioodi, et võtta arvesse seost käibemaksu ja tollinõuetega. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| 3. | Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Intrastati süsteemi andmeesitajad on:






  a) | lähteliikmesriigi maksukohustuslane nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (7) III jaotise tähenduses, kes:






  i) | on sõlminud lepingu (välja arvatud veoleping), mille alusel kaup lähetatakse, või kes lepingu puudumisel |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Intrastati süsteemi andmeesitajad on:

a)

lähteliikmesriigi maksukohustuslane nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (7) III jaotise tähenduses, kes:

i)

on sõlminud lepingu (välja arvatud veoleping), mille alusel kaup lähetatakse, või kes lepingu puudumisel

| ii) | lähetab kauba või korraldab selle lähetamise, või kui ta seda ei tee, |
| --- | --- |

ii)

lähetab kauba või korraldab selle lähetamise, või kui ta seda ei tee,

| iii) | hoiab lähetamisele kuuluva kauba oma valduses, |
| --- | --- |

iii)

hoiab lähetamisele kuuluva kauba oma valduses,

või ta maksuesindaja kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 204 ja

| b) | sihtliikmesriigi maksukohustuslane direktiivi 2006/112/EÜ III jaotise tähenduses, kes:






  i) | on sõlminud lepingu (välja arvatud veoleping), mille alusel kaup tarnitakse, või kes lepingu puudumisel |
| --- | --- | --- |

b)

sihtliikmesriigi maksukohustuslane direktiivi 2006/112/EÜ III jaotise tähenduses, kes:

i)

on sõlminud lepingu (välja arvatud veoleping), mille alusel kaup tarnitakse, või kes lepingu puudumisel

| ii) | võtab kauba vastu või korraldab selle vastuvõtmise, või kui ta seda ei tee, |
| --- | --- |

ii)

võtab kauba vastu või korraldab selle vastuvõtmise, või kui ta seda ei tee,

| iii) | hoiab tarnimisele kuuluva kauba oma valduses, |
| --- | --- |

iii)

hoiab tarnimisele kuuluva kauba oma valduses,

või ta maksuesindaja kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 204.”.

| 4. | Artikli 8 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | vähemalt korra kuus nimekirja maksukohustuslastest, kes on deklareerinud, et nad on kõnealuse ajavahemiku jooksul tarninud kaupu teistesse liikmesriikidesse või hankinud kaupu teistest liikmesriikidest. Nendest nimekirjadest peab selguma iga maksukohustuslase poolt fiskaaleesmärkidel deklareeritud kaupade koguväärtus;”; |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 8 lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

vähemalt korra kuus nimekirja maksukohustuslastest, kes on deklareerinud, et nad on kõnealuse ajavahemiku jooksul tarninud kaupu teistesse liikmesriikidesse või hankinud kaupu teistest liikmesriikidest. Nendest nimekirjadest peab selguma iga maksukohustuslase poolt fiskaaleesmärkidel deklareeritud kaupade koguväärtus;”;

| 5. | Artikli 9 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimese lõigu punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | andmeesitajale kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 214 määratud individuaalne identifitseerimisnumber;”; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Artikli 9 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

esimese lõigu punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

andmeesitajale kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 214 määratud individuaalne identifitseerimisnumber;”;

| b) | teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Punktides e–h osutatud statistiliste andmete mõisted on esitatud lisas. Vajadusel määrab komisjon kindlaks kõnealuste andmete kogumise korra, eelkõige kasutatavad koodid. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- |

b)

teine lõik asendatakse järgmisega:

„Punktides e–h osutatud statistiliste andmete mõisted on esitatud lisas. Vajadusel määrab komisjon kindlaks kõnealuste andmete kogumise korra, eelkõige kasutatavad koodid. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| 6. | Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Lävi, millest allapoole jäämisel on andmeesitajad vabastatud Intrastati andmete esitamisest, määratakse viisil, mis tagab, et asjaomase liikmesriigi maksukohustuslaste kogu lähetatavast kaubast vähemalt 97 % ja kogu saabuvast kaubast vähemalt 95 % on hõlmatud.
  Komisjon kohandab Intrastati kaetuse määrasid vastavalt tehnilisele ja majanduslikule arengule, kui nende määrade vähendamine osutub võimalikuks, säilitades samas statistiliste andmete vastavuse kehtivatele kvaliteedinäitajatele ja -standarditele. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- | --- |

6.

Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lävi, millest allapoole jäämisel on andmeesitajad vabastatud Intrastati andmete esitamisest, määratakse viisil, mis tagab, et asjaomase liikmesriigi maksukohustuslaste kogu lähetatavast kaubast vähemalt 97 % ja kogu saabuvast kaubast vähemalt 95 % on hõlmatud.

Komisjon kohandab Intrastati kaetuse määrasid vastavalt tehnilisele ja majanduslikule arengule, kui nende määrade vähendamine osutub võimalikuks, säilitades samas statistiliste andmete vastavuse kehtivatele kvaliteedinäitajatele ja -standarditele. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| b) | lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon määrab kindlaks kõnealuse läve kehtestamise tingimused. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- |

b)

lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon määrab kindlaks kõnealuse läve kehtestamise tingimused. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| c) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Teatud tingimustel, mis vastavad kvaliteedinõuetele, võivad liikmesriigid lihtsustada väikeste üksiktehingute kohta esitatavaid andmeid. Need tingimused määrab kindlaks komisjon. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- |

c)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Teatud tingimustel, mis vastavad kvaliteedinõuetele, võivad liikmesriigid lihtsustada väikeste üksiktehingute kohta esitatavaid andmeid. Need tingimused määrab kindlaks komisjon. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| 7. | Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 11 Statistiliste andmete konfidentsiaalsus
  Liikmesriikide ametiasutused otsustavad,
  kas statistilisi tulemusi, mis võimaldavad andmeesitaja(te) identifitseerimist, võib levitada või tuleb neid muuta nii, et nende levitamine ei ohustaks statistiliste andmete konfidentsiaalsust, üksnes juhul, kui andmeesitaja(d) seda nõuab(nõuavad).”; |
| --- | --- |

7.

Artikkel 11 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 11 Statistiliste andmete konfidentsiaalsus

Liikmesriikide ametiasutused otsustavad,

kas statistilisi tulemusi, mis võimaldavad andmeesitaja(te) identifitseerimist, võib levitada või tuleb neid muuta nii, et nende levitamine ei ohustaks statistiliste andmete konfidentsiaalsust, üksnes juhul, kui andmeesitaja(d) seda nõuab(nõuavad).”;

| 8. | Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | 40 kalendripäeva pärast vaatluskuu lõppu koondandmete puhul, mille määrab kindlaks komisjon. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- | --- | --- |

8.

Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

40 kalendripäeva pärast vaatluskuu lõppu koondandmete puhul, mille määrab kindlaks komisjon. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| b) | lõikele 2 lisatakse järgmised laused:
  „Hinnangute tulemused järgivad kriteeriumeid, mille määrab kindlaks komisjon. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- |

b)

lõikele 2 lisatakse järgmised laused:

„Hinnangute tulemused järgivad kriteeriumeid, mille määrab kindlaks komisjon. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| c) | lisatakse järgmine lõige:
  „4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) iga-aastased statistilised andmed kaubanduse kohta ettevõtte andmete järgi, nimelt ettevõtja majandustegevuse järgi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (8) kehtestatud Euroopa Ühenduse ühise majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori NACE jao või kahekohalise numbri tasemele ning vastavalt ettevõtte töötajate arvul põhinevale suurusklassile.
  Kõnealuse statistika koostamisel ühendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) (9) kohaselt registreeritud ettevõtte andmed käesoleva määruse artiklis 3 osutatud statistiliste andmetega.
  Statistika koostamise rakendussätted määrab kindlaks komisjon. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- |

c)

lisatakse järgmine lõige:

„4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) iga-aastased statistilised andmed kaubanduse kohta ettevõtte andmete järgi, nimelt ettevõtja majandustegevuse järgi vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1893/2006 (8) kehtestatud Euroopa Ühenduse ühise majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori NACE jao või kahekohalise numbri tasemele ning vastavalt ettevõtte töötajate arvul põhinevale suurusklassile.

Kõnealuse statistika koostamisel ühendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 177/2008 (millega luuakse statistika eesmärgil moodustatud ettevõtlusregistrite ühine raamistik) (9) kohaselt registreeritud ettevõtte andmed käesoleva määruse artiklis 3 osutatud statistiliste andmetega.

Statistika koostamise rakendussätted määrab kindlaks komisjon. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| 9. | Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 13
  Kvaliteet
  1.   Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad edastatava statistika suhtes järgmised kvaliteedikriteeriumid:






  a) | „asjakohasus” – näitab, mil määral statistika vastab olemasolevatele ja võimalikele tarbijate vajadustele; |
| --- | --- | --- |

9.

Artikkel 13 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 13

Kvaliteet

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel kehtivad edastatava statistika suhtes järgmised kvaliteedikriteeriumid:

a)

„asjakohasus” – näitab, mil määral statistika vastab olemasolevatele ja võimalikele tarbijate vajadustele;

| b) | „täpsus” – näitab hinnangute lähedust tegelikele teadmata väärtustele; |
| --- | --- |

b)

„täpsus” – näitab hinnangute lähedust tegelikele teadmata väärtustele;

| c) | „ajakohasus” – tähendab ajavahemikku teabe kättesaadavaks tegemise ja teabes kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel; |
| --- | --- |

c)

„ajakohasus” – tähendab ajavahemikku teabe kättesaadavaks tegemise ja teabes kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel;

| d) | „õigeaegsus” – tähendab ajavahemikku andmete avaldamise kuupäeva ja sihtkuupäeva vahel (kuupäev, mil andmed oleks tulnud avaldada); |
| --- | --- |

d)

„õigeaegsus” – tähendab ajavahemikku andmete avaldamise kuupäeva ja sihtkuupäeva vahel (kuupäev, mil andmed oleks tulnud avaldada);

| e) | „kättesaadavus” ja „selgus” – tingimused ja kord, mille alusel tarbijad saavad andmetega tutvuda, neid kasutada ja tõlgendada; |
| --- | --- |

e)

„kättesaadavus” ja „selgus” – tingimused ja kord, mille alusel tarbijad saavad andmetega tutvuda, neid kasutada ja tõlgendada;

| f) | „võrreldavus” – tähendab kasutatud statistiliste mõistete, mõõtmisvahendite ja menetluste mõju erisuste mõõdetavust, kui statistikat võrreldakse piirkonniti, valdkonniti või ajas; |
| --- | --- |

f)

„võrreldavus” – tähendab kasutatud statistiliste mõistete, mõõtmisvahendite ja menetluste mõju erisuste mõõdetavust, kui statistikat võrreldakse piirkonniti, valdkonniti või ajas;

| g) | „sidusus” – näitab, kas andmeid saab erineval moel ja eri kasutusotstarbeks usaldusväärselt seostada. |
| --- | --- |

g)

„sidusus” – näitab, kas andmeid saab erineval moel ja eri kasutusotstarbeks usaldusväärselt seostada.

2.   Liikmesriigid esitavad igal aastal komisjonile (Eurostatile) aastaaruande edastatud statistika kvaliteedi kohta.

3.   Lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumite kohaldamisel käesoleva määrusega hõlmatud statistika suhtes määratakse kvaliteediaruannete üksikasjad ja struktuur kindlaks vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

Komisjon (Eurostat) hindab edastatud statistika kvaliteeti.

4.   Komisjon määrab kindlaks meetmed, mis on vajalikud kvaliteedikriteeriumite kohaselt edastatava statistika kvaliteedi tagamiseks. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| 10. | Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”; |
| --- | --- |

10.

Artikli 14 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”;

| 11. | Lisa 3. jao punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | maksustava summana, mis maksustamise eesmärgil määratakse kindlaks kooskõlas direktiiviga 2006/112/EÜ;”. |
| --- | --- | --- |

11.

Lisa 3. jao punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

maksustava summana, mis maksustamise eesmärgil määratakse kindlaks kooskõlas direktiiviga 2006/112/EÜ;”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. märts 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VONDRA

---

(1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 19. veebruari 2009. aasta otsus.

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT L 102, 7.4.2004, lk 1.

2

(3)  ELT L 61, 5.3.2008, lk 6.

3

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

4

(5)  ELT L 200, 22.7.2006, lk 11.

5

(6)  ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.

6

(7)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

7

(8)  ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.

8

(9)  ELT L 61, 5.3.2008, lk 6.

9

---

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/164 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/164

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 223/2009,

11. märts 2009,

Euroopa statistika kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta), nõukogu määruse (EÜ) nr 322/97 (ühenduse statistika kohta) ja nõukogu otsuse 89/382/EMÜ, Euratom (millega luuakse Euroopa ühenduste statistikaprogrammi komitee) kehtetuks tunnistamise kohta

(EMPs ja Šveitsis kohaldatav tekst)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus (2),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Selleks et tagada asutamislepingu artikli 285 lõikega 2 sätestatud põhimõtetega kooskõlas tehtud Euroopa statistika sidusus ja võrreldavus, tuleks tugevdada koostööd ja kooskõlastamist asutuste vahel, mis annavad panuse Euroopa statistika arendamisse, tegemisse ja levitamisse. |
| --- | --- |

(1)

Selleks et tagada asutamislepingu artikli 285 lõikega 2 sätestatud põhimõtetega kooskõlas tehtud Euroopa statistika sidusus ja võrreldavus, tuleks tugevdada koostööd ja kooskõlastamist asutuste vahel, mis annavad panuse Euroopa statistika arendamisse, tegemisse ja levitamisse.

| (2) | Selleks tuleks nende asutuste vahelist koostööd ja kooskõlastamist arendada süstemaatilisemalt ja organiseeritumalt, austades täiel määral riiklikke ja ühenduse pädevuspiire ja institutsioonilist korraldust ning võttes arvesse vajadust vaadata läbi olemasolev õiguslik alusraamistik, et kohandada seda tegelikkusega, reageerida paremini tulevikus tekkivatele väljakutsetele ning tagada Euroopa statistika suurem harmoneerimine. |
| --- | --- |

(2)

Selleks tuleks nende asutuste vahelist koostööd ja kooskõlastamist arendada süstemaatilisemalt ja organiseeritumalt, austades täiel määral riiklikke ja ühenduse pädevuspiire ja institutsioonilist korraldust ning võttes arvesse vajadust vaadata läbi olemasolev õiguslik alusraamistik, et kohandada seda tegelikkusega, reageerida paremini tulevikus tekkivatele väljakutsetele ning tagada Euroopa statistika suurem harmoneerimine.

| (3) | Seetõttu on vaja konsolideerida Euroopa statistikasüsteemi tegevus ja parandada selle juhtimist, eelkõige selleks, et täpsustada liikmesriigi statistikaametite ja muude siseriiklike asutuste ning ühenduse statistikaasutuse vastavaid rolle. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja konsolideerida Euroopa statistikasüsteemi tegevus ja parandada selle juhtimist, eelkõige selleks, et täpsustada liikmesriigi statistikaametite ja muude siseriiklike asutuste ning ühenduse statistikaasutuse vastavaid rolle.

| (4) | Liikmesriikide statistikaametite ja Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise eest liikmesriikides vastutavate muude siseriiklike asutuste töö eripära tõttu peaksid nad saama toetust ilma pakkumiskutseta vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) artikli 168 lõike 1 punktile d. |
| --- | --- |

(4)

Liikmesriikide statistikaametite ja Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise eest liikmesriikides vastutavate muude siseriiklike asutuste töö eripära tõttu peaksid nad saama toetust ilma pakkumiskutseta vastavalt komisjoni 23. detsembri 2002. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 (millega kehtestatakse Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust käsitleva nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) artikli 168 lõike 1 punktile d.

| (5) | Võttes arvesse statistikaprogrammi rakendamisega seotud rahaliste kohustuste jagunemist Euroopa Liidu ja liikmesriikide eelarvete vahel, peaks ka ühendus vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) andma rahalist toetust liikmesriikide statistikaametitele ja muudele siseriiklikele asutustele, et katta täielikult täiendavad kulud, mis liikmesriikide statistikaametitel ja muudel siseriiklikel asutustel võivad tekkida komisjoni vastuvõetud ajutiste otseste statistikaalaste meetmete elluviimisel. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse statistikaprogrammi rakendamisega seotud rahaliste kohustuste jagunemist Euroopa Liidu ja liikmesriikide eelarvete vahel, peaks ka ühendus vastavalt nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (5) andma rahalist toetust liikmesriikide statistikaametitele ja muudele siseriiklikele asutustele, et katta täielikult täiendavad kulud, mis liikmesriikide statistikaametitel ja muudel siseriiklikel asutustel võivad tekkida komisjoni vastuvõetud ajutiste otseste statistikaalaste meetmete elluviimisel.

| (6) | Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (6) osalisriigiks olevate Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide ja Šveitsi statistikaasutused peaksid kooskõlas vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga, eelkõige selle artikliga 76, ja kõnealuse lepingu protokolliga nr 30, ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga statistikaalase koostöö kohta, (7) eelkõige selle artikliga 2, olema tihedalt seotud tugevdatud koostöö ja kooskõlastamise kaudu. |
| --- | --- |

(6)

Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (6) osalisriigiks olevate Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide ja Šveitsi statistikaasutused peaksid kooskõlas vastavalt Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga, eelkõige selle artikliga 76, ja kõnealuse lepingu protokolliga nr 30, ning Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepinguga statistikaalase koostöö kohta, (7) eelkõige selle artikliga 2, olema tihedalt seotud tugevdatud koostöö ja kooskõlastamise kaudu.

| (7) | Lisaks sellele on oluline tagada Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi vaheline tihe koostöö ja asjakohane kooskõlastamine, eelkõige selleks, et edendada konfidentsiaalsete andmete vahetamist kahe süsteemi vahel statistilistel eesmärkidel, lähtudes asutamislepingu artiklist 285 ning asutamislepingule lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja protokolli (nr 18) artiklist 5. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks sellele on oluline tagada Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi vaheline tihe koostöö ja asjakohane kooskõlastamine, eelkõige selleks, et edendada konfidentsiaalsete andmete vahetamist kahe süsteemi vahel statistilistel eesmärkidel, lähtudes asutamislepingu artiklist 285 ning asutamislepingule lisatud Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja protokolli (nr 18) artiklist 5.

| (8) | Euroopa statistikat seega arendavad, teevad ja levitavad nii Euroopa statistikasüsteem kui ka Euroopa Keskpankade Süsteem, kuid erinevates õiguslikes raamistikes, mis kajastavad nende vastavaid juhtimisstruktuure. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira seega nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2533/98 (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) (8) kohaldamist. |
| --- | --- |

(8)

Euroopa statistikat seega arendavad, teevad ja levitavad nii Euroopa statistikasüsteem kui ka Euroopa Keskpankade Süsteem, kuid erinevates õiguslikes raamistikes, mis kajastavad nende vastavaid juhtimisstruktuure. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira seega nõukogu 23. novembri 1998. aasta määruse (EÜ) nr 2533/98 (statistilise teabe kogumise kohta Euroopa Keskpanga poolt) (8) kohaldamist.

| (9) | Kuigi vastavalt käesolevale määrusele ei osale Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmed Euroopa statistika tegemises, võivad liikmesriikide statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused ja ühenduse statistikaasutus vastavalt liikmesriigi keskpanga ja ühenduse statistikaasutuse vahelisele kokkuleppele kasutada siiski oma vastavates pädevusvaldkondades kas otse või kaudselt liikmesriigi keskpanga andmeid Euroopa statistika tegemiseks, ilma et see piiraks liikmesriigi keskpanga ja liikmesriigi statistikaameti või muu siseriikliku asutuse vaheliste siseriiklike kokkulepete kohaldamist. Samuti võivad Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmed oma vastavates pädevusvaldkondades kas otse või kaudselt kasutada Euroopa statistikasüsteemi andmeid, kui selline vajadus on põhjendatud. |
| --- | --- |

(9)

Kuigi vastavalt käesolevale määrusele ei osale Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmed Euroopa statistika tegemises, võivad liikmesriikide statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused ja ühenduse statistikaasutus vastavalt liikmesriigi keskpanga ja ühenduse statistikaasutuse vahelisele kokkuleppele kasutada siiski oma vastavates pädevusvaldkondades kas otse või kaudselt liikmesriigi keskpanga andmeid Euroopa statistika tegemiseks, ilma et see piiraks liikmesriigi keskpanga ja liikmesriigi statistikaameti või muu siseriikliku asutuse vaheliste siseriiklike kokkulepete kohaldamist. Samuti võivad Euroopa Keskpankade Süsteemi liikmed oma vastavates pädevusvaldkondades kas otse või kaudselt kasutada Euroopa statistikasüsteemi andmeid, kui selline vajadus on põhjendatud.

| (10) | Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi suhete üldises kontekstis on oluline roll nõukogu otsusega 2006/856/EÜ (9) loodud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteel, kes abistab eelkõige komisjoni monetaar-, finants- ja maksebilansistatistikaga seotud tööprogrammide koostamisel ja rakendamisel. |
| --- | --- |

(10)

Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi suhete üldises kontekstis on oluline roll nõukogu otsusega 2006/856/EÜ (9) loodud monetaar-, finants- ja maksebilansistatistika komiteel, kes abistab eelkõige komisjoni monetaar-, finants- ja maksebilansistatistikaga seotud tööprogrammide koostamisel ja rakendamisel.

| (11) | Euroopa statistika arendamisel, tegemisel ja levitamisel tuleks võtta arvesse rahvusvahelisi soovitusi ja parimaid tavasid. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa statistika arendamisel, tegemisel ja levitamisel tuleks võtta arvesse rahvusvahelisi soovitusi ja parimaid tavasid.

| (12) | Tähtis on tagada tihe koostöö ja asjakohane kooskõlastamine Euroopa statistikasüsteemi ja teiste rahvusvahelise statistikasüsteemi osaliste vahel, et edendada rahvusvaheliste mõistete, liigituste ja meetodite kasutamist, eelkõige eesmärgiga tagada statistika suurem sidusus ja parem võrreldavus ülemaailmsel tasandil. |
| --- | --- |

(12)

Tähtis on tagada tihe koostöö ja asjakohane kooskõlastamine Euroopa statistikasüsteemi ja teiste rahvusvahelise statistikasüsteemi osaliste vahel, et edendada rahvusvaheliste mõistete, liigituste ja meetodite kasutamist, eelkõige eesmärgiga tagada statistika suurem sidusus ja parem võrreldavus ülemaailmsel tasandil.

| (13) | Statistikas kasutatavate mõistete ja meetodite ühtlustamiseks tuleks välja arendada vastav erialadevaheline koostöö teadusasutustega. |
| --- | --- |

(13)

Statistikas kasutatavate mõistete ja meetodite ühtlustamiseks tuleks välja arendada vastav erialadevaheline koostöö teadusasutustega.

| (14) | Samuti tuleb läbi vaadata Euroopa statistikasüsteemi toimimine, sest andmeesitajate ja Euroopa statistikasüsteemi liikmete koormuse vähendamiseks ning Euroopa statistika kättesaadavuse ja ajakohasuse parandamiseks on vaja paindlikumaid Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise meetodeid ning prioriteetide selget määratlemist. Selleks tuleks välja töötada „Euroopa statistika meetod” (European Approach to Statistics). |
| --- | --- |

(14)

Samuti tuleb läbi vaadata Euroopa statistikasüsteemi toimimine, sest andmeesitajate ja Euroopa statistikasüsteemi liikmete koormuse vähendamiseks ning Euroopa statistika kättesaadavuse ja ajakohasuse parandamiseks on vaja paindlikumaid Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise meetodeid ning prioriteetide selget määratlemist. Selleks tuleks välja töötada „Euroopa statistika meetod” (European Approach to Statistics).

| (15) | Kui tavaliselt põhineb Euroopa statistika siseriiklike statistikaasutuste tehtud ja levitatud siseriiklikel andmetel, siis võib edaspidi statistikat teha ka riikide avaldamata teabe, osalise teabe, spetsiaalselt välja töötatud Euroopa statistiliste uuringute või ühtlustatud mõistete või meetodite põhjal. |
| --- | --- |

(15)

Kui tavaliselt põhineb Euroopa statistika siseriiklike statistikaasutuste tehtud ja levitatud siseriiklikel andmetel, siis võib edaspidi statistikat teha ka riikide avaldamata teabe, osalise teabe, spetsiaalselt välja töötatud Euroopa statistiliste uuringute või ühtlustatud mõistete või meetodite põhjal.

| (16) | Nimetatud nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel peaks olema võimalik kohaldada „Euroopa statistika meetodit”, mis on pragmaatiline strateegia ühenduse poliitikavaldkondade jaoks eriti oluliste, Euroopa Liitu kui tervikut või euroala kui tervikut esindavate Euroopa koondnäitajate koostamise lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Nimetatud nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel peaks olema võimalik kohaldada „Euroopa statistika meetodit”, mis on pragmaatiline strateegia ühenduse poliitikavaldkondade jaoks eriti oluliste, Euroopa Liitu kui tervikut või euroala kui tervikut esindavate Euroopa koondnäitajate koostamise lihtsustamiseks.

| (17) | Koostöövõrgustike kaudu on võimalik luua või arendada ühiseid struktuure, abivahendeid ja protsesse, kaasates sellesse tegevusse liikmesriikide statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused ja ühenduse statistikaasutuse ning lihtsustades teatavate liikmesriikide spetsialiseerumist konkreetsetele statistikaalastele tegevustele, millest saab kasu Euroopa statistikasüsteem tervikuna. Euroopa statistikasüsteemi partnerite vaheliste koostöövõrgustike eesmärk peaks olema töö dubleerimise vältimine ja seega tõhususe suurendamine ning majandusüksuste andmeesitamiskoormuse vähendamine. |
| --- | --- |

(17)

Koostöövõrgustike kaudu on võimalik luua või arendada ühiseid struktuure, abivahendeid ja protsesse, kaasates sellesse tegevusse liikmesriikide statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused ja ühenduse statistikaasutuse ning lihtsustades teatavate liikmesriikide spetsialiseerumist konkreetsetele statistikaalastele tegevustele, millest saab kasu Euroopa statistikasüsteem tervikuna. Euroopa statistikasüsteemi partnerite vaheliste koostöövõrgustike eesmärk peaks olema töö dubleerimise vältimine ja seega tõhususe suurendamine ning majandusüksuste andmeesitamiskoormuse vähendamine.

| (18) | Samal ajal tuleks eritähelepanu pöörata mitmete uuringute kaudu kogutud andmete sidusale käsitlemisele. Selleks tuleks luua erialadevahelised töörühmad. |
| --- | --- |

(18)

Samal ajal tuleks eritähelepanu pöörata mitmete uuringute kaudu kogutud andmete sidusale käsitlemisele. Selleks tuleks luua erialadevahelised töörühmad.

| (19) | Euroopa statistika jaoks parandatud regulatiivne keskkond peaks eelkõige rahuldama vajadust minimeerida andmeesitajate vastamiskoormust ja aitama saavutada halduskoormuse vähendamise üldisemat eesmärki Euroopa tasandil kooskõlas 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega. Siiski tuleks rõhutada liikmesriikide statistikaametite ja muude siseriiklike asutuste olulist panust Euroopa ettevõtjate koormuse minimeerimisse siseriiklikul tasandil. |
| --- | --- |

(19)

Euroopa statistika jaoks parandatud regulatiivne keskkond peaks eelkõige rahuldama vajadust minimeerida andmeesitajate vastamiskoormust ja aitama saavutada halduskoormuse vähendamise üldisemat eesmärki Euroopa tasandil kooskõlas 8. ja 9. märtsi 2007. aasta Euroopa Ülemkogu eesistuja järeldustega. Siiski tuleks rõhutada liikmesriikide statistikaametite ja muude siseriiklike asutuste olulist panust Euroopa ettevõtjate koormuse minimeerimisse siseriiklikul tasandil.

| (20) | Selleks et suurendada usaldust Euroopa statistika vastu, peaksid siseriiklikud statistikaasutused kõigis liikmesriikides ja ühenduse statistikaasutus komisjonis olema ametialaselt sõltumatud ning tagama Euroopa statistika erapooletu ja kvaliteetse tegemise vastavalt asutamislepingu artikli 285 lõikes 2 sätestatud põhimõtetele ning põhimõtetele, mida on edasi arendatud Euroopa statistikat käsitlevates tegevusjuhendites, mis kiideti heaks komisjoni 25. mai 2005. aasta soovituses siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta (mis sisaldab Euroopa statistika tegevusjuhist). Samuti tuleks arvesse võtta ÜRO majanduskomisjoni poolt Euroopa jaoks 15. aprillil 1992. aastal ja ÜRO statistikakomisjoni poolt 14. aprillil 1994 vastu võetud riikliku statistika põhiprintsiipe. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et suurendada usaldust Euroopa statistika vastu, peaksid siseriiklikud statistikaasutused kõigis liikmesriikides ja ühenduse statistikaasutus komisjonis olema ametialaselt sõltumatud ning tagama Euroopa statistika erapooletu ja kvaliteetse tegemise vastavalt asutamislepingu artikli 285 lõikes 2 sätestatud põhimõtetele ning põhimõtetele, mida on edasi arendatud Euroopa statistikat käsitlevates tegevusjuhendites, mis kiideti heaks komisjoni 25. mai 2005. aasta soovituses siseriiklike ja ühenduse statistikaasutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutuse kohta (mis sisaldab Euroopa statistika tegevusjuhist). Samuti tuleks arvesse võtta ÜRO majanduskomisjoni poolt Euroopa jaoks 15. aprillil 1992. aastal ja ÜRO statistikakomisjoni poolt 14. aprillil 1994 vastu võetud riikliku statistika põhiprintsiipe.

| (21) | Käesoleva määrusega tagatakse õigus era- ja perekonnaelu austamisele ja isikuandmete kaitsele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta (10) artiklites 7 ja 8. |
| --- | --- |

(21)

Käesoleva määrusega tagatakse õigus era- ja perekonnaelu austamisele ja isikuandmete kaitsele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta (10) artiklites 7 ja 8.

| (22) | Käesoleva määrusega tagatakse ka üksikisikute kaitse isikuandmete töötlemisel ning määratletakse Euroopa statistika suhtes kehtivad eeskirjad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (12). |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva määrusega tagatakse ka üksikisikute kaitse isikuandmete töötlemisel ning määratletakse Euroopa statistika suhtes kehtivad eeskirjad, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (11) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruses (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (12).

| (23) | Konfidentsiaalset teavet, mida liikmesriikide ja ühenduse statistikaasutused koguvad ühenduse statistika tegemiseks, tuleks kaitsta, et võita ja säilitada sellise teabe esitajate usaldus. Andmete konfidentsiaalsus peaks kõikides liikmesriikides vastama samadele põhimõtetele. |
| --- | --- |

(23)

Konfidentsiaalset teavet, mida liikmesriikide ja ühenduse statistikaasutused koguvad ühenduse statistika tegemiseks, tuleks kaitsta, et võita ja säilitada sellise teabe esitajate usaldus. Andmete konfidentsiaalsus peaks kõikides liikmesriikides vastama samadele põhimõtetele.

| (24) | Selleks on vaja kehtestada ühised põhimõtted ja suunised, mis tagaksid Euroopa statistika tegemiseks kasutatavate andmete konfidentsiaalsuse ja juurdepääsu nendele andmetele, võttes vajalikul määral arvesse tehnika arengut ja tarbijate nõudmisi demokraatlikus ühiskonnas. |
| --- | --- |

(24)

Selleks on vaja kehtestada ühised põhimõtted ja suunised, mis tagaksid Euroopa statistika tegemiseks kasutatavate andmete konfidentsiaalsuse ja juurdepääsu nendele andmetele, võttes vajalikul määral arvesse tehnika arengut ja tarbijate nõudmisi demokraatlikus ühiskonnas.

| (25) | Konfidentsiaalsete andmete kättesaadavus Euroopa statistikasüsteemi jaoks on eriti oluline selleks, et andmetest saadav kasu oleks võimalikult suur, et parandada Euroopa statistika kvaliteeti ning tagada paindlik reageerimine uutele ühenduse statistikavajadustele. |
| --- | --- |

(25)

Konfidentsiaalsete andmete kättesaadavus Euroopa statistikasüsteemi jaoks on eriti oluline selleks, et andmetest saadav kasu oleks võimalikult suur, et parandada Euroopa statistika kvaliteeti ning tagada paindlik reageerimine uutele ühenduse statistikavajadustele.

| (26) | Teadusringkondadel peaks analüüside tegemiseks teaduse arengu huvides Euroopas olema laiem juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele, mida kasutatakse Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks. Seega tuleks lihtsustada teadlaste juurdepääsu konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, seadmata sealjuures ohtu kaitstuse kõrget taset, mida konfidentsiaalsed statistilised andmed vajavad. |
| --- | --- |

(26)

Teadusringkondadel peaks analüüside tegemiseks teaduse arengu huvides Euroopas olema laiem juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele, mida kasutatakse Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks. Seega tuleks lihtsustada teadlaste juurdepääsu konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, seadmata sealjuures ohtu kaitstuse kõrget taset, mida konfidentsiaalsed statistilised andmed vajavad.

| (27) | Konfidentsiaalsete andmete kasutamine eesmärkidel, mis ei ole eranditult statistilised, näiteks halduslikel, õiguslikel või maksustamise ning statistiliste üksuste kontrollimise eesmärkidel tuleks rangelt keelata. |
| --- | --- |

(27)

Konfidentsiaalsete andmete kasutamine eesmärkidel, mis ei ole eranditult statistilised, näiteks halduslikel, õiguslikel või maksustamise ning statistiliste üksuste kontrollimise eesmärkidel tuleks rangelt keelata.

| (28) | Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta) (13) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1367/2006 (keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes) (14) kohaldamist. |
| --- | --- |

(28)

Käesolevat määrust kohaldatakse, ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ (keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta) (13) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. septembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1367/2006 (keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni sätete kohaldamise kohta ühenduse institutsioonide ja organite suhtes) (14) kohaldamist.

| (29) | Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise õigusliku raamistiku loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ning seepärast ei piira see liikmesriikide statistikale vastava töökorralduse, ülesannete ning tingimuste kohaldamist. |
| --- | --- |

(29)

Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise õigusliku raamistiku loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ning seepärast ei piira see liikmesriikide statistikale vastava töökorralduse, ülesannete ning tingimuste kohaldamist.

| (30) | Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (15). |
| --- | --- |

(30)

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (15).

| (31) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus vastu võtta Euroopa statistika kvaliteedikriteeriume käsitlevad meetmed ning kehtestada kord, eeskirjad ja tingimused, mille kohaselt antakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil ühenduse tasandil. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(31)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus vastu võtta Euroopa statistika kvaliteedikriteeriume käsitlevad meetmed ning kehtestada kord, eeskirjad ja tingimused, mille kohaselt antakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil ühenduse tasandil. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (32) | Käesolevas määruses ette nähtud meetmetega tuleks asendada meetmed, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1101/2008, (16) nõukogu määrusega (EÜ) nr 322/97 (17) ja nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (18). Seega tuleks need õigusaktid kehtetuks tunnistada. Komisjoni 17. mai 2002. aasta määruses (EÜ) nr 831/2002 (millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil) (19) ja komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsuses 2004/452/EÜ (millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil) (20) sätestatud rakendusmeetmete kohaldamist tuleks jätkata. |
| --- | --- |

(32)

Käesolevas määruses ette nähtud meetmetega tuleks asendada meetmed, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ, Euratom) nr 1101/2008, (16) nõukogu määrusega (EÜ) nr 322/97 (17) ja nõukogu otsusega 89/382/EMÜ, Euratom (18). Seega tuleks need õigusaktid kehtetuks tunnistada. Komisjoni 17. mai 2002. aasta määruses (EÜ) nr 831/2002 (millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil) (19) ja komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsuses 2004/452/EÜ (millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil) (20) sätestatud rakendusmeetmete kohaldamist tuleks jätkata.

| (33) | Statistikaprogrammi komiteega on konsulteeritud, |
| --- | --- |

(33)

Statistikaprogrammi komiteega on konsulteeritud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Sisu ja reguleerimisala

Käesoleva määrusega luuakse õiguslik raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks.

Vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele ning kooskõlas siseriiklike ja ühenduse asutuste sõltumatuse, terviklikkuse ja vastutusega on Euroopa statistika ühenduse tegevuse seisukohalt vajalik statistika. Euroopa statistika on kindlaks määratud Euroopa statistikaprogrammis. Statistikat arendatakse, tehakse ja levitatakse kooskõlas statistikaalaste põhimõtetega, mis on sätestatud asutamislepingu artikli 285 lõikes 2 ning mida on täiustatud Euroopa statistika tegevusjuhises, kooskõlas artikliga 11. Neid põhimõtteid rakendatakse kooskõlas käesoleva määrusega.

Artikkel 2

Statistikaalased põhimõtted

1.   Euroopa statistika arendamist, tegemist ja levitamist reguleerivad järgmised statistikaalased põhimõtted:

| a) | „ametialane sõltumatus” – statistika sõltumatu arendamine, tegemine ja levitamine ilma poliitiliste või muude huvirühmade või ühenduse või siseriiklike asutuste surveta, eriti selles osas, mis on seotud tehniliste võtete, määratluste, metoodika ja kasutatavate allikate valikuga ning kõikide levitamisvormide ajastuse ja sisuga, ilma et see piiraks institutsioonilist korraldust, nagu näiteks ühenduse või liikmesriikide institutsiooniliste või eelarve-eeskirjade kohaldamist või statistikavajaduste kindlaksmääramist; |
| --- | --- |

a)

„ametialane sõltumatus” – statistika sõltumatu arendamine, tegemine ja levitamine ilma poliitiliste või muude huvirühmade või ühenduse või siseriiklike asutuste surveta, eriti selles osas, mis on seotud tehniliste võtete, määratluste, metoodika ja kasutatavate allikate valikuga ning kõikide levitamisvormide ajastuse ja sisuga, ilma et see piiraks institutsioonilist korraldust, nagu näiteks ühenduse või liikmesriikide institutsiooniliste või eelarve-eeskirjade kohaldamist või statistikavajaduste kindlaksmääramist;

| b) | „erapooletus” – statistika erapooletu arendamine, tegemine ja levitamine ning kõikide tarbijate võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

b)

„erapooletus” – statistika erapooletu arendamine, tegemine ja levitamine ning kõikide tarbijate võrdne kohtlemine;

| c) | „objektiivsus” – statistika süstemaatiline, usaldusväärne ja mõjutusteta arendamine, tegemine ja levitamine; see eeldab ametialaste ja eetikareeglite järgimist ning poliitika ja tavade läbipaistvust tarbijatele ja andmeesitajale; |
| --- | --- |

c)

„objektiivsus” – statistika süstemaatiline, usaldusväärne ja mõjutusteta arendamine, tegemine ja levitamine; see eeldab ametialaste ja eetikareeglite järgimist ning poliitika ja tavade läbipaistvust tarbijatele ja andmeesitajale;

| d) | „usaldusväärsus” – statistika kajastab võimalikult tõetruult, täpselt ja järjepidevalt tegelikku olukorda, mida see on mõeldud esindama. See tähendab, et allikad, meetodid ja menetlused valitakse teaduslike kriteeriumide alusel; |
| --- | --- |

d)

„usaldusväärsus” – statistika kajastab võimalikult tõetruult, täpselt ja järjepidevalt tegelikku olukorda, mida see on mõeldud esindama. See tähendab, et allikad, meetodid ja menetlused valitakse teaduslike kriteeriumide alusel;

| e) | „statistiline konfidentsiaalsus” – otseselt statistilistel eesmärkidel saadud või kaudselt administratiiv- või muudest allikatest pärinevate üksikute statistiliste üksustega seotud andmete kaitse ning saadud andmete muudeks kui statistilisteks eesmärkideks kasutamise ja ebaseadusliku avalikustamise keeld; |
| --- | --- |

e)

„statistiline konfidentsiaalsus” – otseselt statistilistel eesmärkidel saadud või kaudselt administratiiv- või muudest allikatest pärinevate üksikute statistiliste üksustega seotud andmete kaitse ning saadud andmete muudeks kui statistilisteks eesmärkideks kasutamise ja ebaseadusliku avalikustamise keeld;

| f) | „kulutasuvus” – statistika tegemisega kaasnevad kulud peavad olema võrdelised soovitud tulemuste olulisusega ja taotletava hüvega, ressursse tuleb kasutada optimaalselt ja andmeesitamiskoormust tuleb minimeerida. Võimaluse korral peab nõutav teave olema kergesti kättesaadav olemasolevatest dokumentidest või allikatest. |
| --- | --- |

f)

„kulutasuvus” – statistika tegemisega kaasnevad kulud peavad olema võrdelised soovitud tulemuste olulisusega ja taotletava hüvega, ressursse tuleb kasutada optimaalselt ja andmeesitamiskoormust tuleb minimeerida. Võimaluse korral peab nõutav teave olema kergesti kättesaadav olemasolevatest dokumentidest või allikatest.

Käesolevas lõikes sätestatud statistikaalaseid põhimõtteid on edasi arendatud tegevusjuhises kooskõlas artikliga 11.

2.   Euroopa statistika arendamisel, tegemisel ja levitamisel võetakse arvesse rahvusvahelisi soovitusi ja parimaid tavasid.

Artikkel 3

Mõisted

Käesoleva määruse kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „statistika” – kvantitatiivne, kvalitatiivne, kokkuvõtlik ja representatiivne teave, mis iseloomustab massnähtust vaatlusaluses kogumis; |
| --- | --- |

1.

„statistika” – kvantitatiivne, kvalitatiivne, kokkuvõtlik ja representatiivne teave, mis iseloomustab massnähtust vaatlusaluses kogumis;

| 2. | „arendamine” – statistika tegemiseks ja levitamiseks kasutatavate statistiliste meetodite, standardite ja menetluste loomiseks, tugevdamiseks ja parandamiseks ning uute statistikaliikide ja näitajate arendamiseks vajalikud toimingud; |
| --- | --- |

2.

„arendamine” – statistika tegemiseks ja levitamiseks kasutatavate statistiliste meetodite, standardite ja menetluste loomiseks, tugevdamiseks ja parandamiseks ning uute statistikaliikide ja näitajate arendamiseks vajalikud toimingud;

| 3. | „tegemine” – kõik toimingud, mis on seotud statistika koostamiseks vajaliku kogumise, säilitamise, töötlemise ja analüüsiga; |
| --- | --- |

3.

„tegemine” – kõik toimingud, mis on seotud statistika koostamiseks vajaliku kogumise, säilitamise, töötlemise ja analüüsiga;

| 4. | „levitamine” – statistika ja statistilise analüüsi tarbijatele kättesaadavaks tegemine; |
| --- | --- |

4.

„levitamine” – statistika ja statistilise analüüsi tarbijatele kättesaadavaks tegemine;

| 5. | „andmete kogumine” – statistilised uuringud ja kõik muud erinevatest allikatest, sealhulgas haldusallikatest teabe saamise meetodid; |
| --- | --- |

5.

„andmete kogumine” – statistilised uuringud ja kõik muud erinevatest allikatest, sealhulgas haldusallikatest teabe saamise meetodid;

| 6. | „statistiline üksus” – peamine vaatlusüksus, nimelt füüsiline isik, leibkond, majandusüksus või muu ettevõtja, mille kohta andmed käivad; |
| --- | --- |

6.

„statistiline üksus” – peamine vaatlusüksus, nimelt füüsiline isik, leibkond, majandusüksus või muu ettevõtja, mille kohta andmed käivad;

| 7. | „konfidentsiaalsed andmed” – andmed, mis võimaldavad statistiliste üksuste otsest või kaudset identifitseerimist ja seeläbi üksikandmete avalikustamist. Statistiliste üksuste identifitseeritavuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse kõiki asjakohaseid vahendeid, mida kolmas isik võiks mõistuspäraselt kasutada statistilise üksuse identifitseerimiseks; |
| --- | --- |

7.

„konfidentsiaalsed andmed” – andmed, mis võimaldavad statistiliste üksuste otsest või kaudset identifitseerimist ja seeläbi üksikandmete avalikustamist. Statistiliste üksuste identifitseeritavuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse kõiki asjakohaseid vahendeid, mida kolmas isik võiks mõistuspäraselt kasutada statistilise üksuse identifitseerimiseks;

| 8. | „kasutamine statistilistel eesmärkidel” – kasutamine eranditult statistiliste tulemuste või statistiliste analüüside arendamiseks ja tegemiseks; |
| --- | --- |

8.

„kasutamine statistilistel eesmärkidel” – kasutamine eranditult statistiliste tulemuste või statistiliste analüüside arendamiseks ja tegemiseks;

| 9. | „otsene identifitseerimine” – statistilise üksuse identifitseerimine selle nime, aadressi või üldkättesaadava tunnusnumbri järgi; |
| --- | --- |

9.

„otsene identifitseerimine” – statistilise üksuse identifitseerimine selle nime, aadressi või üldkättesaadava tunnusnumbri järgi;

| 10. | „kaudne identifitseerimine” – statistilise üksuse identifitseerimine muul viisil kui otsene identifitseerimine; |
| --- | --- |

10.

„kaudne identifitseerimine” – statistilise üksuse identifitseerimine muul viisil kui otsene identifitseerimine;

| 11. | „komisjoni (Eurostati) ametnikud” – ühenduse statistikaasutuses töötavad ühenduste ametnikud Euroopa ühenduste personalieeskirjade artikli 1 tähenduses; |
| --- | --- |

11.

„komisjoni (Eurostati) ametnikud” – ühenduse statistikaasutuses töötavad ühenduste ametnikud Euroopa ühenduste personalieeskirjade artikli 1 tähenduses;

| 12. | „komisjoni (Eurostati) muu personal” – ühenduse statistikaasutuses töötavad ühenduste teenistujad Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklite 2–5 tähenduses. |
| --- | --- |

12.

„komisjoni (Eurostati) muu personal” – ühenduse statistikaasutuses töötavad ühenduste teenistujad Euroopa ühenduste muude teenistujate teenistustingimuste artiklite 2–5 tähenduses.

II PEATÜKK

STATISTIKA HALDAMINE

Artikkel 4

Euroopa statistikasüsteem

Euroopa statistikasüsteem on partnerlus ühenduse statistikaasutuse (komisjon (Eurostat)), riiklike statistikaametite ja muude siseriiklike asutuste vahel, kes vastutavad igas liikmesriigis Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise eest.

Artikkel 5

Riiklikud statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused

1.   Siseriiklik statistikaasutus, mille iga liikmesriik on määranud Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamisega seotud siseriikliku tasandi tegevuste koordineerimise eest vastutavaks asutuseks, tegutseb komisjoni (Eurostati) kontaktasutusena statistika küsimustes. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada käesoleva sätte kohaldamine.

2.   Komisjon (Eurostat) peab oma veebisaidil liikmesriikide määratud Euroopa statistika arendamise, tegemise ja levitamise eest vastutavate riiklike statistikaametite ja teiste siseriiklike asutuste nimekirja ja teeb selle üldsusele kättesaadavaks.

3.   Käesoleva artikli lõikes 2 osutatud nimekirja kuuluvad riiklikud statistikaametid ja teised siseriiklikud asutused võivad saada toetust ilma pakkumiskutseta vastavalt määruse (EÜ, Euratom) nr 2342/2002 artikli 168 lõike 1 punktile d.

Artikkel 6

Komisjon (Eurostat)

1.   Ühenduse statistikaasutusele, kes on komisjoni poolt määratud arendama, tegema ja levitama Euroopa statistikat, osutatakse käesolevas määruses sõnadega „komisjon (Eurostat)”.

2.   Ühenduse tasandil tagab komisjon (Eurostat) Euroopa statistika tegemise vastavalt kehtestatud eeskirjadele ja statistikaalastele põhimõtetele. Seega on ta ainupädev otsustama protsesside, statistikaalaste meetodite, standardite ja menetluste üle ning avaldatavate statistiliste andmete sisu ja avaldamise ajastuse üle.

3.   Ilma et see piiraks Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja protokolli artikli 5 kohaldamist, kooskõlastab komisjon (Eurostat) ühenduste institutsioonide ja asutuste statistikaalaseid toiminguid, pidades eelkõige silmas andmete järjepidevust ja kvaliteeti ning andmeesitamiskoormuse minimeerimist. Selleks võib komisjon (Eurostat) kutsuda ühenduste mis tahes institutsioone ja asutusi konsultatsioonidele ja koostööle, et töötada nende vastavates pädevusvaldkondades välja meetodeid ja süsteeme statistilistel eesmärkidel. Iga selline institutsioon või asutus, mis teeb ettepaneku statistika tegemiseks, konsulteerib komisjoniga (Eurostatiga) ja võtab arvesse soovitusi, mida viimane selles osas annab.

Artikkel 7

Euroopa statistikasüsteemi komitee

1.   Käesolevaga asutatakse Euroopa statistikasüsteemi komitee. Komitee annab Euroopa statistikasüsteemile erialast nõu Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks kooskõlas statistikaalaste põhimõtetega, mis on sätestatud artikli 2 lõikes 1.

2.   Euroopa statistikasüsteemi komitee koosneb riiklike statistikaametite esindajatest, kes on liikmesriikide statistikaspetsialistid. Komiteed juhatab komisjon (Eurostat).

3.   Euroopa statistikasüsteemi komitee võtab vastu oma töökorra, milles on esitatud komitee ülesanded.

4.   Komisjon konsulteerib komiteega järgmistes küsimustes:

| a) | meetmed, mida komisjon kavatseb võtta Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks, meetmete õigustatus kulutasuvuse seisukohalt, nende saavutamiseks vajalikud vahendid ja ajakava ning vastamisega kaasnev koormus andmeesitajatele; |
| --- | --- |

a)

meetmed, mida komisjon kavatseb võtta Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks, meetmete õigustatus kulutasuvuse seisukohalt, nende saavutamiseks vajalikud vahendid ja ajakava ning vastamisega kaasnev koormus andmeesitajatele;

| b) | Euroopa statistikaprogrammis kavandatud arendused ja prioriteedid; |
| --- | --- |

b)

Euroopa statistikaprogrammis kavandatud arendused ja prioriteedid;

| c) | algatused prioriteetide muutmise ja andmeesitamiskoormuse vähendamise praktiliseks elluviimiseks; |
| --- | --- |

c)

algatused prioriteetide muutmise ja andmeesitamiskoormuse vähendamise praktiliseks elluviimiseks;

| d) | statistika konfidentsiaalsusega seotud küsimused; |
| --- | --- |

d)

statistika konfidentsiaalsusega seotud küsimused;

| e) | Euroopa statistika tegevusjuhise edasiarendamine ja |
| --- | --- |

e)

Euroopa statistika tegevusjuhise edasiarendamine ja

| f) | kõik muud, eelkõige metodoloogilised küsimused, mis on tekkinud statistikaprogrammide kehtestamisel või rakendamisel ja mille juhataja on esitanud kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel. |
| --- | --- |

f)

kõik muud, eelkõige metodoloogilised küsimused, mis on tekkinud statistikaprogrammide kehtestamisel või rakendamisel ja mille juhataja on esitanud kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel.

Artikkel 8

Koostöö muude asutustega

Euroopa statistika nõuandekomitee ja Euroopa statistika haldamise nõuandekoguga konsulteeritakse kooskõlas nende vastava pädevusega.

Artikkel 9

Koostöö Euroopa Keskpankade Süsteemiga

Andmeesitamiskoormuse minimeerimiseks ja Euroopa statistika tegemiseks vajaliku sidususe tagamiseks teevad Euroopa statistikasüsteem ja Euroopa Keskpankade Süsteem tihedat koostööd, järgides artikli 2 lõikes 1 sätestatud statistikaalaseid põhimõtteid.

Artikkel 10

Rahvusvaheline koostöö

Ilma et see piiraks liikmesriikide seisukohti ja rolli, valmistab Euroopa statistikasüsteemi seisukohti Euroopa statistika jaoks eriti olulistes küsimustes rahvusvahelisel tasandil ning samuti konkreetseid reegleid seoses esindatusega rahvusvahelistes statistikaasutustes ette Euroopa statistikasüsteemi komitee ning koordineerib komisjon (Eurostat).

Artikkel 11

Euroopa statistika tegevusjuhis

1.   Tegevusjuhise eesmärk on tagada üldsuse usaldus Euroopa statistika vastu, määrates kindlaks, kuidas Euroopa statistikat arendatakse, tehakse ja levitatakse kooskõlas artikli 2 lõikes 1 sätestatud statistikaalaste põhimõtete ja parima rahvusvahelise statistikaalase tavaga.

2.   Euroopa statistikasüsteemi komitee vaatab tegevusjuhise läbi ja ajakohastab seda vastavalt vajadusele. Komisjon avaldab juhisesse tehtud muudatused.

Artikkel 12

Statistika kvaliteet

1.   Tulemuste kvaliteedi tagamiseks arendatakse, tehakse ja levitatakse Euroopa statistikat ühtsete standardite ja ühtlustatud meetodite alusel. Selles osas kehtivad järgmised kvaliteedikriteeriumid:

| a) | „asjakohasus” – näitab, mil määral statistika vastab olemasolevatele ja võimalikele tarbijate vajadustele; |
| --- | --- |

a)

„asjakohasus” – näitab, mil määral statistika vastab olemasolevatele ja võimalikele tarbijate vajadustele;

| b) | „täpsus” – näitab hinnangute lähedust tegelikele teadmata väärtustele; |
| --- | --- |

b)

„täpsus” – näitab hinnangute lähedust tegelikele teadmata väärtustele;

| c) | „ajakohasus” – tähendab ajavahemikku teabe kättesaadavaks tegemise ja teabes kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel; |
| --- | --- |

c)

„ajakohasus” – tähendab ajavahemikku teabe kättesaadavaks tegemise ja teabes kirjeldatud sündmuse või nähtuse vahel;

| d) | „õigeaegsus” – tähendab ajavahemikku andmete avaldamise kuupäeva ja sihtkuupäeva vahel (kuupäev, mil andmed oleks tulnud avaldada); |
| --- | --- |

d)

„õigeaegsus” – tähendab ajavahemikku andmete avaldamise kuupäeva ja sihtkuupäeva vahel (kuupäev, mil andmed oleks tulnud avaldada);

| e) | „kättesaadavus” ja „selgus” – tingimused ja kord, mille alusel tarbijad saavad andmetega tutvuda, neid kasutada ja tõlgendada; |
| --- | --- |

e)

„kättesaadavus” ja „selgus” – tingimused ja kord, mille alusel tarbijad saavad andmetega tutvuda, neid kasutada ja tõlgendada;

| f) | „võrreldavus” – tähendab kasutatud statistiliste mõistete, mõõtmisvahendite ja menetluste mõju erisuste mõõdetavust, kui statistikat võrreldakse piirkonniti, valdkonniti või ajas; |
| --- | --- |

f)

„võrreldavus” – tähendab kasutatud statistiliste mõistete, mõõtmisvahendite ja menetluste mõju erisuste mõõdetavust, kui statistikat võrreldakse piirkonniti, valdkonniti või ajas;

| g) | „sidusus” – näitab, kas andmeid saab erineval moel ja eri kasutusotstarbeks usaldusväärselt seostada. |
| --- | --- |

g)

„sidusus” – näitab, kas andmeid saab erineval moel ja eri kasutusotstarbeks usaldusväärselt seostada.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriumide kohaldamisel konkreetsete statistikavaldkondade õigusaktides käsitletud andmete suhtes määrab komisjon kindlaks valdkondlikes õigusaktides sätestatud kvaliteediaruannete esitamise korra, ülesehituse ja perioodilisuse vastavalt artikli 27 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

Konkreetsed kvaliteedinõuded, nagu sihtväärtused ja statistika tegemise miinimumstandardid, võidakse sätestada valdkondlikes õigusaktides. Kui valdkondlikes õigusaktides vastavaid sätteid pole, võib komisjon võtta meetmeid. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

3.   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) aruanded edastatud andmete kvaliteedi kohta. Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti ning koostab ja avalikustab aruanded Euroopa statistika kvaliteedi kohta.

III PEATÜKK

EUROOPA STATISTIKA TEGEMINE

Artikkel 13

Euroopa statistikaprogramm

1.   Euroopa statistikaprogrammis esitatakse raamistik Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks, peamised valdkonnad ning kavandatud tegevuste eesmärgid maksimaalselt viieks aastaks. Sellekohase otsuse teevad Euroopa Parlament ja nõukogu. Raamistiku mõju ja kulutasuvust hinnatakse sõltumatute ekspertide osavõtul.

2.   Euroopa statistikaprogrammiga sätestatakse ühenduse tegevuste läbiviimiseks vajalikku teavet käsitlevad prioriteedid. Neid võrreldakse nõutava statistika esitamiseks ühenduse ja liikmesriikide tasandil vajalike ressurssidega ning andmeesitamiskoormuse ja andmeesitajate asjaomaste kuludega.

3.   Komisjon esitab algatused prioriteetide seadmiseks ning andmeesitamiskoormuse vähendamiseks kogu Euroopa statistikaprogrammi või selle osa kohta.

4.   Komisjon esitab Euroopa statistikaprogrammi kavandi Euroopa statistikasüsteemi komiteele eelnevaks tutvumiseks.

5.   Iga Euroopa statistikaprogrammi puhul koostab komisjon pärast Euroopa statistikasüsteemi komiteega konsulteerimist vahearuande ja lõpparuande ning esitab need Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Artikkel 14

Euroopa statistikaprogrammi rakendamine

1.   Euroopa statistikaprogrammi rakendatakse statistikaalaste üksikmeetmete kaudu, mille suhtes teevad otsuse:

| a) | Euroopa Parlament ja nõukogu; |
| --- | --- |

a)

Euroopa Parlament ja nõukogu;

| b) | komisjon nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel, eelkõige ootamatute vajaduste puhul, kooskõlas lõike 2 sätetega, või |
| --- | --- |

b)

komisjon nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel, eelkõige ootamatute vajaduste puhul, kooskõlas lõike 2 sätetega, või

| c) | riiklike statistikaametite või muude siseriiklike asutuste ja komisjoni (Eurostati) vahelise kokkuleppe alusel nende vastavates pädevusvaldkondades. Kõnealused kokkulepped on kirjalikud. |
| --- | --- |

c)

riiklike statistikaametite või muude siseriiklike asutuste ja komisjoni (Eurostati) vahelise kokkuleppe alusel nende vastavates pädevusvaldkondades. Kõnealused kokkulepped on kirjalikud.

2.   Komisjon võib otsustada ajutiste otseste statistikaalaste meetmete võtmise vastavalt artikli 27 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele tingimusel, et:

| a) | meetmega ei ole ette nähtud enam kui kolme võrdlusaastat hõlmavate andmete kogumist; |
| --- | --- |

a)

meetmega ei ole ette nähtud enam kui kolme võrdlusaastat hõlmavate andmete kogumist;

| b) | kogutavad andmed on vastutavates riiklikes statistikaametites ja muudes siseriiklikes asutustes kättesaadavad või juurdepääsetavad või saab andmeid otse, kasutades asjakohaseid valimeid statistilise kogumi vaatlemiseks Euroopa tasandil, kooskõlastades tegevust piisavalt riiklike statistikaametite ja muude siseriiklike asutustega, ja |
| --- | --- |

b)

kogutavad andmed on vastutavates riiklikes statistikaametites ja muudes siseriiklikes asutustes kättesaadavad või juurdepääsetavad või saab andmeid otse, kasutades asjakohaseid valimeid statistilise kogumi vaatlemiseks Euroopa tasandil, kooskõlastades tegevust piisavalt riiklike statistikaametite ja muude siseriiklike asutustega, ja

| c) | ühendus annab kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 rahalist toetust riiklikele statistikaametitele ja muudele siseriiklikele asutustele tekkinud täiendavate kulude katmiseks. |
| --- | --- |

c)

ühendus annab kooskõlas määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 rahalist toetust riiklikele statistikaametitele ja muudele siseriiklikele asutustele tekkinud täiendavate kulude katmiseks.

3.   Lõike 1 punktis a või b osutatud korra kohaselt meetmete rakendamiseks annab komisjon teavet järgmistes valdkondades:

| a) | meetme põhjused, pidades silmas eelkõige ühenduse vastava valdkonna poliitika eesmärke; |
| --- | --- |

a)

meetme põhjused, pidades silmas eelkõige ühenduse vastava valdkonna poliitika eesmärke;

| b) | meetme eesmärk ja oodatavad tulemused; |
| --- | --- |

b)

meetme eesmärk ja oodatavad tulemused;

| c) | kulutasuvuse analüüs, sealhulgas andmeesitajate koormus ning tegemisega seotud kulud, ja |
| --- | --- |

c)

kulutasuvuse analüüs, sealhulgas andmeesitajate koormus ning tegemisega seotud kulud, ja

| d) | meetme rakendamise viisid, sealhulgas meetme kestus ning komisjoni ja liikmesriikide roll. |
| --- | --- |

d)

meetme rakendamise viisid, sealhulgas meetme kestus ning komisjoni ja liikmesriikide roll.

Artikkel 15

Koostöövõrgustikud

Statistikaalaste üksikmeetmete puhul arendatakse koostöövõrgustike kaudu Euroopa statistikasüsteemi raames võimaluse korral koostoimet, jagades erialateadmisi ja tulemusi või soodustades spetsialiseerumist konkreetsetele ülesannetele. Selleks töötatakse välja vastav finantsstruktuur.

Kõnealuste meetmete tulemus, näiteks ühised struktuurid, vahendid, protsessid ja meetodid tehakse kättesaadavaks kogu Euroopa statistikasüsteemis. Koostöövõrgustike loomise algatused ja tulemused vaatab läbi Euroopa statistikasüsteemi komitee.

Artikkel 16

Euroopa statistika meetod

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel ja Euroopa statistikaprogrammi raames on Euroopa statistika meetodil järgmised eesmärgid:

| a) | koondnäitajate kättesaadavuse maksimeerimine Euroopa tasandil ning Euroopa statistika ajakohasuse parandamine; |
| --- | --- |

a)

koondnäitajate kättesaadavuse maksimeerimine Euroopa tasandil ning Euroopa statistika ajakohasuse parandamine;

| b) | andmeesitajate koormuse ning riiklike statistikaametite ja muude siseriiklike asutuste koormuse vähendamine kulutasuvuse analüüsi põhjal. |
| --- | --- |

b)

andmeesitajate koormuse ning riiklike statistikaametite ja muude siseriiklike asutuste koormuse vähendamine kulutasuvuse analüüsi põhjal.

2.   Euroopa statistika meetod on asjakohane järgmistel juhtudel:

| a) | Euroopa statistika tegemine, kasutades:






  i) | riikide avaldamata andmeid või osa liikmesriikide andmeid; |
| --- | --- | --- |

a)

Euroopa statistika tegemine, kasutades:

i)

riikide avaldamata andmeid või osa liikmesriikide andmeid;

| ii) | spetsiaalselt välja töötatud uuringukava; |
| --- | --- |

ii)

spetsiaalselt välja töötatud uuringukava;

| iii) | osalist teavet modelleerimismeetodite abil; |
| --- | --- |

iii)

osalist teavet modelleerimismeetodite abil;

| b) | koondnäitajate levitamine Euroopa tasandil, kohaldades spetsiaalset aimatavuse kontrolli tehnikat, ilma et see kahjustaks levitamist käsitlevaid siseriiklikke eeskirju. |
| --- | --- |

b)

koondnäitajate levitamine Euroopa tasandil, kohaldades spetsiaalset aimatavuse kontrolli tehnikat, ilma et see kahjustaks levitamist käsitlevaid siseriiklikke eeskirju.

3.   Meetmeid Euroopa statistika meetodi rakendamiseks võetakse liikmesriikide täielikul osalusel. Euroopa statistika meetodi rakendamise meetmed sätestatakse artikli 14 lõikes 1 osutatud statistikaalastes üksikmeetmetes.

4.   Vajaduse korral kehtestatakse koostöös liikmesriikidega koordineeritud avalikustamis- ja läbivaatamispoliitika.

Artikkel 17

Iga-aastane tööprogramm

Igal aastal enne maikuu lõppu esitab komisjon oma järgmise aasta tööprogrammi Euroopa statistikasüsteemi komiteele. Komisjon võtab statistikasüsteemi komitee märkusi võimalikult suurel määral arvesse. Kõnealune tööprogramm põhineb Euroopa statistikaprogrammil ja sisaldab eelkõige järgmist:

| a) | komisjoni arvates esmatähtsad meetmed, pidades silmas ühenduse poliitika vajadusi ning nii liikmesriikide kui ka ühenduse rahalisi piiranguid ja andmeesitamiskoormust; |
| --- | --- |

a)

komisjoni arvates esmatähtsad meetmed, pidades silmas ühenduse poliitika vajadusi ning nii liikmesriikide kui ka ühenduse rahalisi piiranguid ja andmeesitamiskoormust;

| b) | prioriteetide läbivaatamise ning andmeesitamiskoormuse vähendamise algatused ja |
| --- | --- |

b)

prioriteetide läbivaatamise ning andmeesitamiskoormuse vähendamise algatused ja

| c) | menetlused ja õigusaktid, mida komisjon kavatseb kasutada programmi rakendamiseks. |
| --- | --- |

c)

menetlused ja õigusaktid, mida komisjon kavatseb kasutada programmi rakendamiseks.

IV PEATÜKK

EUROOPA STATISTIKA LEVITAMINE

Artikkel 18

Levitamise meetmed

1.   Euroopa statistika levitamisel järgitakse täielikult artikli 2 lõikes 1 sätestatud statistikaalaseid põhimõtteid, eelkõige statistika konfidentsiaalsuse kaitsmise ning võrdse juurdepääsu tagamise osas erapooletuse põhimõtte alusel.

2.   Euroopa statistikat levitavad oma vastavates pädevusvaldkondades komisjon (Eurostat), riiklikud statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused.

3.   Liikmesriigid ja komisjon tagavad oma vastavates pädevusvaldkondades vajaliku toetuse, et kindlustada kõikide tarbijate võrdne juurdepääs Euroopa statistikale.

Artikkel 19

Avalikuks kasutuseks mõeldud andmefailid

Ühe statistilise üksusega seotud andmeid võib levitada avalikuks kasutuseks mõeldud andmefailidena, mis sisaldavad anonüümseid andmeid sellisel kujul, et statistilist üksust ei ole võimalik otse või kaudselt identifitseerida, võttes arvesse kõiki vahendeid, mida kolmas isik võiks mõistuspäraselt kasutada.

Kui andmed on komisjonile (Eurostatile) edastatud, on nõutav andmed edastanud riikliku statistikaameti või muu siseriikliku asutuse selgesõnaline nõusolek.

V PEATÜKK

STATISTILINE KONFIDENTSIAALSUS

Artikkel 20

Konfidentsiaalsete andmete kaitse

1.   Konfidentsiaalsete andmete eranditult statistilistel eesmärkidel kasutamise tagamiseks ja nende ebaseadusliku avalikustamise ärahoidmiseks rakendatakse järgmisi eeskirju ja meetmeid.

2.   Üksnes Euroopa statistika tegemiseks kogutud konfidentsiaalseid andmeid võivad riiklikud statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused ja komisjon (Eurostat) kasutada ainult statistilistel eesmärkidel, välja arvatud juhul, kui statistiline üksus on andnud oma selgesõnalise nõusoleku andmete kasutamiseks muudel eesmärkidel.

3.   Statistika tulemusi, mille alusel on võimalik statistilist üksust identifitseerida, võivad riiklikud statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused ja komisjon (Eurostat) levitada järgmistel erandjuhtudel:

| a) | kui Euroopa Parlament ja nõukogu on asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras toimides kehtestanud eritingimused ja erikorra, ning iga kord, kui statistiline üksus seda taotleb, muudetakse statistilisi tulemusi nii, et nende levitamine ei ohustaks statistilist konfidentsiaalsust, või |
| --- | --- |

a)

kui Euroopa Parlament ja nõukogu on asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras toimides kehtestanud eritingimused ja erikorra, ning iga kord, kui statistiline üksus seda taotleb, muudetakse statistilisi tulemusi nii, et nende levitamine ei ohustaks statistilist konfidentsiaalsust, või

| b) | kui statistiline üksus on andnud selgesõnalise nõusoleku andmete avalikustamiseks. |
| --- | --- |

b)

kui statistiline üksus on andnud selgesõnalise nõusoleku andmete avalikustamiseks.

4.   Riiklikud statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused ja komisjon (Eurostat) võtavad oma vastavates pädevusvaldkondades kõik vajalikud regulatiivsed, haldus-, tehnilised ja korralduslikud meetmed, et tagada konfidentsiaalsete andmete füüsiline ja loogiline kaitse (andmete aimatavuse kontroll).

Riiklikud statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused ja komisjon (Eurostat) võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada põhimõtete ja suuniste ühtlustamine konfidentsiaalsete andmete füüsilise ja loogilise kaitse puhul. Kõnealused meetmed võtab vastu komisjon vastavalt artikli 27 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

5.   Riiklike statistikaametite ja muude siseriiklike asutuste ametnikud ja muud teenistujad, kellel on juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele, peavad konfidentsiaalsusnõuet täitma ka pärast oma ametiülesannete lõppu.

Artikkel 21

Konfidentsiaalsete andmete edastamine

1.   Artiklis 4 osutatud Euroopa statistikasüsteemi asutus, kes konfidentsiaalsed andmed kogus, võib edastada need teisele Euroopa statistikasüsteemi asutusele tingimusel, et edastamine on vajalik Euroopa statistika tõhusaks arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks või Euroopa statistika kvaliteedi parandamiseks.

2.   Euroopa statistikasüsteemi asutus, kes konfidentsiaalsed andmed kogus, võib edastada need Euroopa Keskpankade süsteemi liikmele tingimusel, et edastamine on vajalik Euroopa statistika tõhusaks arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks või Euroopa statistika kvaliteedi parandamiseks vastavalt Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi pädevusvaldkondades, ning et kõnealune vajadus on põhjendatud.

3.   Muuks andmete edastamiseks lisaks esimesele edastamisele on nõutav andmed kogunud asutuse selgesõnaline luba.

4.   Statistilist konfidentsiaalsust käsitlevad siseriiklikud eeskirjad ei tohi takistada konfidentsiaalsete andmete edastamist lõigete 1 ja 2 alusel, kui Euroopa Parlament ja nõukogu on asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras toimides näinud õigusaktiga ette selliste andmete edastamise.

5.   Vastavalt käesolevale artiklile edastatud konfidentsiaalseid andmeid kasutatakse eranditult statistilistel eesmärkidel ning need on kättesaadavad üksnes statistiliste toimingutega seotud teenistujatele nende konkreetses töövaldkonnas.

6.   Käesoleva määrusega ette nähtud sätteid statistika konfidentsiaalsuse kohta kohaldatakse kõikide konfidentsiaalsete andmete suhtes, mida edastatakse Euroopa statistikasüsteemi raames ning Euroopa statistikasüsteemi ja Euroopa Keskpankade Süsteemi vahel.

Artikkel 22

Konfidentsiaalsete andmete kaitsmine komisjonis (Eurostatis)

1.   Konfidentsiaalsed andmed on kättesaadavad ainult komisjoni (Eurostati) ametnikele nende konkreetses töövaldkonnas, välja arvatud lõikes 2 ette nähtud erandjuhtudel.

2.   Komisjon (Eurostat) võib erandjuhtudel anda konfidentsiaalsetele andmetele juurdepääsu loa muudele teenistujatele ja muudele komisjonis (Eurostatis) lepingu alusel töötavatele füüsilistele isikutele nende konkreetses töövaldkonnas.

3.   Isikud, kellel on juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele, kasutavad neid eranditult statistilistel eesmärkidel. Nimetatud piirang kehtib ka pärast ametiülesannete täitmise lõppu.

Artikkel 23

Juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikel eesmärkidel

Komisjon (Eurostat) või riiklikud statistikaametid ja muud siseriiklikud asutused võivad oma vastavas pädevusvaldkonnas anda teaduslikel eesmärkidel statistilisi analüüse tegevatele teadlastele konfidentsiaalsetele andmetele juurdepääsu, mis võimaldab üksnes statistiliste üksuste kaudset identifitseerimist. Kui andmed on komisjonile (Eurostatile) edastatud, on nõutav andmed edastanud riikliku statistikaameti või muu siseriikliku asutuse nõusolek.

Juurdepääsu korra, eeskirjad ja tingimused ühenduse tasandil kehtestab komisjon. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 27 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 24

Juurdepääs administratiivandmetele

Andmeesitajate koormuse vähendamiseks on riiklikel statistikaametitel ja muudel siseriiklikel asutustel ja komisjonil (Eurostatil) oma vastava haldussüsteemi raames juurdepääs administratiivandmete allikatele ulatuses, milles need andmed on vajalikud Euroopa statistika arendamiseks, tegemiseks ja levitamiseks.

Vajaduse korral kehtestavad liikmesriigid ja komisjon oma vastavates pädevusvaldkondades tõhusa juurdepääsu praktilise korra ja tingimused.

Artikkel 25

Andmed avalikest allikatest

Andmeid, mis on saadud ametlikult avalikest allikatest ning mis vastavalt siseriiklikele õigusaktidele jäävad avalikkusele kättesaadavaks, ei käsitata konfidentsiaalsetena neist andmetest saadud statistika levitamise eesmärgil.

Artikkel 26

Statistika konfidentsiaalsuse rikkumine

Liikmesriigid ja komisjon võtavad asjakohaseid meetmeid, et vältida statistika konfidentsiaalsuse rikkumisi ja karistada selliste rikkumiste eest.

VI PEATÜKK

LÕPPSÄTTED

Artikkel 27

Komitee

1.   Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Artikkel 28

Kehtetuks tunnistamine

1.   Määrus (EÜ, Euratom) nr 1101/2008 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määruse alusel loodud statistilise konfidentsiaalsuse komiteele käsitatakse viidetena käesoleva määruse artikli 7 alusel loodud Euroopa statistikasüsteemi komiteele.

2.   Määrus (EÜ) nr 322/97 tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

3.   Otsus 89/382/EMÜ, Euratom tunnistatakse kehtetuks.

Viiteid statistikaprogrammi komiteele käsitatakse viidetena käesoleva määruse artikli 7 alusel loodud Euroopa statistikasüsteemi komiteele.

Artikkel 29

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 11. märts 2009

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

A. VONDRA

---

(1)  ELT C 291, 5.12.2007, lk 1.

1

(2)  ELT C 308, 3.12.2008, lk 1.

2

(3)  Euroopa Parlamendi 19. novembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 19. veebruari 2009. aasta otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  EÜT L 357, 31.12.2002, lk 1.

4

(5)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

5

(6)  EÜT L 1, 3.1.1994, lk 3.

6

(7)  ELT L 90, 28.3.2006, lk 2.

7

(8)  EÜT L 318, 27.11.1998, lk 8.

8

(9)  ELT L 332, 30.11.2006, lk 21.

9

(10)  EÜT C 364, 18.12.2000, lk 1.

10

(11)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

11

(12)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

12

(13)  ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.

13

(14)  ELT L 264, 25.9.2006, lk 13.

14

(15)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

15

(16)  ELT L 304, 14.11.2008, lk 70.

16

(17)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1.

17

(18)  EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.

18

(19)  EÜT L 133, 18.5.2002, lk 7.

19

(20)  ELT L 156, 30.4.2004, lk 1.

20

---

Parandused

| 31.3.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/174 |
| --- | --- | --- | --- |

31.3.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/174

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta määruse (EÜ) nr 1394/2007 (uudsete ravimite ning direktiivi 2001/83/EÜ ja määruse (EÜ) nr 726/2004 muutmise kohta) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 324, 10. detsember 2007
  )

Leheküljel 131 artikli 28 (direktiivi 2001/83/EÜ muudatused) punktis 4

asendatakse

„4)   artikli 6 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigis ei tohi turustada ühtegi ravimit, millele kõnealuse liikmesriigi pädev asutus ei ole väljastanud müügiluba vastavalt käesolevale direktiivile või millele ei ole antud müügiluba vastavalt määrusele (EÜ) nr 726/2004, loetuna koostoimes määrusega (EÜ) nr 1324/2007.””

järgmisega:

„4)   artikli 6 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigis ei tohi turustada ühtegi ravimit, millele kõnealuse liikmesriigi pädev asutus ei ole väljastanud müügiluba vastavalt käesolevale direktiivile või millele ei ole antud müügiluba vastavalt määrusele (EÜ) nr 726/2004, loetuna koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 1901/2006 pediaatrias kasutatavate ravimite kohta (1) ja määrusega (EÜ) nr 1324/2007.

---

(1)  ELT L 378, 27.12.2006, lk 1.””

1

---