# Jurnalul Oficial L 67/2009

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 67 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5212 martie 2009 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 67

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5212 martie 2009

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 188/2009 al Consiliului din 9 martie 2009 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile la importurile de transpalete manuale și componente principale ale acestora, originare din Republica Populară Chineză | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 189/2009 al Consiliului din 9 martie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1425/2006 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile unor saci și pungi din materiale plastice originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda și de închidere a procedurii privind importurile unor saci și pungi din materiale plastice originare din Malaezia | 5 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 190/2009 al Comisiei din 11 martie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 7 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 191/2009 al Comisiei din 11 martie 2009 de fixare a coeficientului de atribuire pentru eliberarea de licențe de import solicitate între 2 și 6 martie 2009 pentru produse din sectorul zahărului în cadrul contingentelor tarifare și al acordurilor preferențiale | 9 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 192/2009 al Comisiei din 11 martie 2009 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 177/2008 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru comun pentru registrele de uz statistic ale întreprinderilor cu privire la schimbul de date confidențiale între Comisie (Eurostat) și statele membre (
  1
  ) | 14 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 193/2009 al Comisiei din 11 martie 2009 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de biomotorină originară din Statele Unite ale Americii | 22 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 194/2009 al Comisiei din 11 martie 2009 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii asupra importurilor de biomotorină originară din Statele Unite ale Americii | 50 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 188/2009 al Consiliului din 9 martie 2009 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile la importurile de transpalete manuale și componente principale ale acestora, originare din Republica Populară Chineză

1

*

Regulamentul (CE) nr. 189/2009 al Consiliului din 9 martie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1425/2006 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile unor saci și pungi din materiale plastice originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda și de închidere a procedurii privind importurile unor saci și pungi din materiale plastice originare din Malaezia

5

Regulamentul (CE) nr. 190/2009 al Comisiei din 11 martie 2009 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

7

Regulamentul (CE) nr. 191/2009 al Comisiei din 11 martie 2009 de fixare a coeficientului de atribuire pentru eliberarea de licențe de import solicitate între 2 și 6 martie 2009 pentru produse din sectorul zahărului în cadrul contingentelor tarifare și al acordurilor preferențiale

9

*

Regulamentul (CE) nr. 192/2009 al Comisiei din 11 martie 2009 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 177/2008 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru comun pentru registrele de uz statistic ale întreprinderilor cu privire la schimbul de date confidențiale între Comisie (Eurostat) și statele membre (
  1
  )

1

14

*

Regulamentul (CE) nr. 193/2009 al Comisiei din 11 martie 2009 de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de biomotorină originară din Statele Unite ale Americii

22

*

Regulamentul (CE) nr. 194/2009 al Comisiei din 11 martie 2009 de instituire a unei taxe compensatorii provizorii asupra importurilor de biomotorină originară din Statele Unite ale Americii

50

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2009/180/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 11 martie 2009 privind publicarea cu o restricție a referinței standardului EN 12312-9:2005 Echipament pentru deservire aeronave la sol – Cerințe specifice – Partea 9: Încărcătoare de containere/palete în conformitate cu Directiva 98/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2009) 1551]

   (
  1
  ) | 85 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2009/180/CE

*

Decizia Comisiei din 11 martie 2009 privind publicarea cu o restricție a referinței standardului EN 12312-9:2005 Echipament pentru deservire aeronave la sol – Cerințe specifice – Partea 9: Încărcătoare de containere/palete în conformitate cu Directiva 98/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  [notificată cu numărul C(2009) 1551]

   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2009) 1551]

1

85

| | | III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE |
| | * | Acțiunea comună 2009/181/PESC a Consiliului din 11 martie 2009 de numire a Reprezentantului Special al Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina | 88 |

III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

*

Acțiunea comună 2009/181/PESC a Consiliului din 11 martie 2009 de numire a Reprezentantului Special al Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina

88

| | | IV   Alte acte |
| --- | --- | --- |
| | | SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN |
| | | Comitetului permanent al statelor AELS |
| | * | Decizia nr. 5/2008/CP a Comitetului permanent al statelor AELS din 4 decembrie 2008 de modificare si a Deciziei nr. 5/2004/CP și a Deciziei nr. 1/2007/CP ale Comitetului permanent de instituire a principiului de repartizare a costurilor pentru mecanismul financiar al SEE | 93 |

IV   Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Comitetului permanent al statelor AELS

*

Decizia nr. 5/2008/CP a Comitetului permanent al statelor AELS din 4 decembrie 2008 de modificare si a Deciziei nr. 5/2004/CP și a Deciziei nr. 1/2007/CP ale Comitetului permanent de instituire a principiului de repartizare a costurilor pentru mecanismul financiar al SEE

93

| | | Rectificări |
| --- | --- | --- |
| | * | Rectificare la Directiva 96/96/CE a Consiliului din 20 decembrie 1996 de apropiere a legislațiilor statelor membre referitoare la inspecția tehnică auto pentru autovehicule și remorcile acestora (JO L 46, 17.2.1997) (Ediția specială în limba română, capitolul 7, volumul 4, p. 113) | 95 |

Rectificări

*

Rectificare la Directiva 96/96/CE a Consiliului din 20 decembrie 1996 de apropiere a legislațiilor statelor membre referitoare la inspecția tehnică auto pentru autovehicule și remorcile acestora (JO L 46, 17.2.1997) (Ediția specială în limba română, capitolul 7, volumul 4, p. 113)

95

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 12.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 67/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 67/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 188/2009 AL CONSILIULUI

din 9 martie 2009

de încheiere a reexaminării intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile la importurile de transpalete manuale și componente principale ale acestora, originare din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURĂ

1.   Măsuri în vigoare

| (1) | În urma unei anchete („ancheta inițială”), Consiliul a impus, prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 (2), o taxă antidumping definitivă pentru importurile de transpalete manuale și componente principale ale acestora („TM”), originare din Republica Populară Chineză („RPC”). Ancheta inițială a utilizat ca perioadă de anchetă intervalul 1 aprilie 2003-31 martie 2004. |
| --- | --- |

(1)

În urma unei anchete („ancheta inițială”), Consiliul a impus, prin Regulamentul (CE) nr. 1174/2005 (2), o taxă antidumping definitivă pentru importurile de transpalete manuale și componente principale ale acestora („TM”), originare din Republica Populară Chineză („RPC”). Ancheta inițială a utilizat ca perioadă de anchetă intervalul 1 aprilie 2003-31 martie 2004.

| (2) | Prin Regulamentul (CE) nr. 684/2008 (3), Consiliul a precizat definiția produsului din ancheta inițială. |
| --- | --- |

(2)

Prin Regulamentul (CE) nr. 684/2008 (3), Consiliul a precizat definiția produsului din ancheta inițială.

2.   Cerere de reexaminare

| (3) | Prezenta reexaminare intermediară parțială a fost declanșată pe baza cererii depuse și a informațiilor furnizate de Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd. („Yale”), un exportator din RPC. Informațiile au indicat că împrejurările pe baza cărora au fost stabilite măsurile cu privire la Yale s-au modificat și că aceste modificări sunt de natură durabilă. În special, Yale a furnizat elemente de probă prima facie care indică faptul că îndeplinește criteriile pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și că o comparație între valoarea normală bazată pe propriile sale costuri și prețuri de export către Comunitate ar conduce la o marjă de dumping semnificativ mai mică decât nivelul actual al măsurilor. În consecință, menținerea la nivelul actual a măsurilor determinate în funcție de nivelul de dumping stabilit anterior nu mai pare să fie necesară pentru a contrabalansa dumpingul. |
| --- | --- |

(3)

Prezenta reexaminare intermediară parțială a fost declanșată pe baza cererii depuse și a informațiilor furnizate de Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd. („Yale”), un exportator din RPC. Informațiile au indicat că împrejurările pe baza cărora au fost stabilite măsurile cu privire la Yale s-au modificat și că aceste modificări sunt de natură durabilă. În special, Yale a furnizat elemente de probă prima facie care indică faptul că îndeplinește criteriile pentru acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și că o comparație între valoarea normală bazată pe propriile sale costuri și prețuri de export către Comunitate ar conduce la o marjă de dumping semnificativ mai mică decât nivelul actual al măsurilor. În consecință, menținerea la nivelul actual a măsurilor determinate în funcție de nivelul de dumping stabilit anterior nu mai pare să fie necesară pentru a contrabalansa dumpingul.

3.   Ancheta de reexaminare

| (4) | În urma consultării comitetului consultativ și după ce a constatat că există suficiente elemente de probă prima facie care să justifice inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, printr-un aviz de inițiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4), inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, limitată la examinarea dumpingului în privința Yale. |
| --- | --- |

(4)

În urma consultării comitetului consultativ și după ce a constatat că există suficiente elemente de probă prima facie care să justifice inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, Comisia a anunțat, printr-un aviz de inițiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4), inițierea unei reexaminări intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, limitată la examinarea dumpingului în privința Yale.

| (5) | Perioada de anchetă privind dumpingul a acoperit perioada 1 octombrie 2006-30 septembrie 2007 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). |
| --- | --- |

(5)

Perioada de anchetă privind dumpingul a acoperit perioada 1 octombrie 2006-30 septembrie 2007 („perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).

| (6) | Comisia a înștiințat oficial Yale, precum și pe reprezentanții RPC („țara în cauză”) și industria comunitară, astfel cum a fost definită în ancheta inițială, cu privire la deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de inițiere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate. |
| --- | --- |

(6)

Comisia a înștiințat oficial Yale, precum și pe reprezentanții RPC („țara în cauză”) și industria comunitară, astfel cum a fost definită în ancheta inițială, cu privire la deschiderea reexaminării. Părților interesate li s-a oferit posibilitatea de a-și face cunoscute punctele de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul prevăzut în avizul de inițiere. Au fost audiate toate părțile interesate care au solicitat acest lucru și au demonstrat că există motive speciale pentru a fi audiate.

| (7) | Comisia a trimis chestionare către Yale, producătorilor industriei comunitare cunoscuți a fi vizați, producătorilor cunoscuți de TM-uri din Canada, care a fost aleasă ca țară analogă în ancheta inițială, precum și producătorilor cunoscuți de TM-uri din India și Malaezia, care au fost menționate în cursul anchetei inițiale ca posibile țări analoge alternative. Comisia a trimis, de asemenea, un formular de cerere pentru acordarea tratamentului de societate care îndeplinește condițiile unei economii de piață („TEP”) către Yale. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a trimis chestionare către Yale, producătorilor industriei comunitare cunoscuți a fi vizați, producătorilor cunoscuți de TM-uri din Canada, care a fost aleasă ca țară analogă în ancheta inițială, precum și producătorilor cunoscuți de TM-uri din India și Malaezia, care au fost menționate în cursul anchetei inițiale ca posibile țări analoge alternative. Comisia a trimis, de asemenea, un formular de cerere pentru acordarea tratamentului de societate care îndeplinește condițiile unei economii de piață („TEP”) către Yale.

| (8) | Au fost primite răspunsuri la chestionare, precum și observații și informații din partea Yale și a unui producător din industria comunitară. |
| --- | --- |

(8)

Au fost primite răspunsuri la chestionare, precum și observații și informații din partea Yale și a unui producător din industria comunitară.

| (9) | Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a stabili tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și practicile de dumping, a analizat informațiile furnizate și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  — | Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, RPC; |
| --- | --- | --- |

(9)

Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru a stabili tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață și practicile de dumping, a analizat informațiile furnizate și a efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

—

Yale (Hangzhou) Industrial Products Co. Ltd., Hangzhou, RPC;

| — | Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Germania. |
| --- | --- |

—

Yale Industrial Products GmbH, Velbert, Germania.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (10) | Definiția produsului în cauză corespunde celei folosite în ancheta inițială, astfel cum a fost precizată în Regulamentul (CE) nr. 684/2008. Produsele în cauză sunt transpaletele manuale fără propulsare automată utilizate pentru manipularea de materiale care se plasează în mod obișnuit pe palete, precum și componentele de bază ale acestora, și anume șasiurile și sistemele hidraulice, originare din RPC, încadrate la codurile NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00. În sensul regulamentului de instituire a taxei definitive antidumping menționate la considerentul 1, transpaletele manuale sunt cărucioare cu roți pe care sunt instalate brațe de furcă mobile pentru manipularea paletelor, proiectate pentru a fi împinse, trase și ghidate manual, pe suprafețe netede, plane, dure, de către un operator pedestru care acționează un braț articulat. Transpaletele manuale sunt proiectate exclusiv pentru ridicarea unei sarcini, prin acționarea brațului ca o pompă până la o înălțime suficientă pentru a permite transportarea acesteia, și nu au nicio funcție sau utilizare suplimentară, cum ar fi de exemplu (i) deplasarea și ridicarea sarcinilor pentru depunerea lor la o înălțime mai mare sau facilitarea stocării sarcinilor (transpalete), (ii) stivuirea paletelor una peste alta (stivuitoare), (iii) ridicarea sarcinilor la nivelul de lucru (platforme de ridicare) sau (iv) ridicarea și cântărirea sarcinilor (paletizoare cu sistem de cântărire). |
| --- | --- |

(10)

Definiția produsului în cauză corespunde celei folosite în ancheta inițială, astfel cum a fost precizată în Regulamentul (CE) nr. 684/2008. Produsele în cauză sunt transpaletele manuale fără propulsare automată utilizate pentru manipularea de materiale care se plasează în mod obișnuit pe palete, precum și componentele de bază ale acestora, și anume șasiurile și sistemele hidraulice, originare din RPC, încadrate la codurile NC ex 8427 90 00 și ex 8431 20 00. În sensul regulamentului de instituire a taxei definitive antidumping menționate la considerentul 1, transpaletele manuale sunt cărucioare cu roți pe care sunt instalate brațe de furcă mobile pentru manipularea paletelor, proiectate pentru a fi împinse, trase și ghidate manual, pe suprafețe netede, plane, dure, de către un operator pedestru care acționează un braț articulat. Transpaletele manuale sunt proiectate exclusiv pentru ridicarea unei sarcini, prin acționarea brațului ca o pompă până la o înălțime suficientă pentru a permite transportarea acesteia, și nu au nicio funcție sau utilizare suplimentară, cum ar fi de exemplu (i) deplasarea și ridicarea sarcinilor pentru depunerea lor la o înălțime mai mare sau facilitarea stocării sarcinilor (transpalete), (ii) stivuirea paletelor una peste alta (stivuitoare), (iii) ridicarea sarcinilor la nivelul de lucru (platforme de ridicare) sau (iv) ridicarea și cântărirea sarcinilor (paletizoare cu sistem de cântărire).

2.   Produsul similar

| (11) | Prezenta reexaminare a demonstrat faptul că TM fabricate de societatea Yale în Republica Populară Chineză și vândute pe piața chineză au aceleași caracteristici fizice de bază și aceleași utilizări ca și cele exportate în Comunitate. Prin urmare, aceste produse sunt considerate a fi produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(11)

Prezenta reexaminare a demonstrat faptul că TM fabricate de societatea Yale în Republica Populară Chineză și vândute pe piața chineză au aceleași caracteristici fizice de bază și aceleași utilizări ca și cele exportate în Comunitate. Prin urmare, aceste produse sunt considerate a fi produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   REZULTATELE ANCHETEI

1.   Tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață (denumit în continuare „TEP”)

| (12) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul respectiv, pentru acei producători-exportatori care au demonstrat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, respectiv acolo unde s-a demonstrat de către acești producători-exportatori că prevalează condițiile economiei de piață în ceea ce privește fabricarea și comercializarea produsului similar. Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:






  1. | deciziile economice și costurile sunt luate ca reacție la condițiile de piață, fără o intervenție semnificativă a statului, iar costurile reflectă valorile de piață; |
| --- | --- | --- |

(12)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază, în anchetele antidumping privind importurile originare din RPC, valoarea normală se stabilește în conformitate cu alineatele (1)-(6) din articolul respectiv, pentru acei producători-exportatori care au demonstrat că îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază, respectiv acolo unde s-a demonstrat de către acești producători-exportatori că prevalează condițiile economiei de piață în ceea ce privește fabricarea și comercializarea produsului similar. Pe scurt și doar din motive de claritate, aceste criterii sunt sintetizate în continuare:

1.

deciziile economice și costurile sunt luate ca reacție la condițiile de piață, fără o intervenție semnificativă a statului, iar costurile reflectă valorile de piață;

| 2. | firmele dispun de un set unic și clar de evidențe contabile, care sunt auditate independent în acord cu Standardele internaționale de contabilitate (denumite în continuare „SIC”) și aplicate în toate scopurile; |
| --- | --- |

2.

firmele dispun de un set unic și clar de evidențe contabile, care sunt auditate independent în acord cu Standardele internaționale de contabilitate (denumite în continuare „SIC”) și aplicate în toate scopurile;

| 3. | nu există distorsiuni semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată; |
| --- | --- |

3.

nu există distorsiuni semnificative moștenite de la precedentul sistem de economie planificată;

| 4. | certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate; |
| --- | --- |

4.

certitudinea și stabilitatea juridică sunt asigurate prin legi referitoare la faliment și proprietate;

| 5. | operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței. |
| --- | --- |

5.

operațiunile de schimb valutar se efectuează la cursul de schimb al pieței.

| (13) | Yale a solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și a înapoiat un formular de solicitare pentru producători-exportatori în acest sens, în termenul stabilit. |
| --- | --- |

(13)

Yale a solicitat TEP în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) litera (b) din regulamentul de bază și a înapoiat un formular de solicitare pentru producători-exportatori în acest sens, în termenul stabilit.

| (14) | Comisia a adunat toate informațiile estimate necesare și a verificat toate datele furnizate în cererea de acordare a TEP la sediile societății în cauză. |
| --- | --- |

(14)

Comisia a adunat toate informațiile estimate necesare și a verificat toate datele furnizate în cererea de acordare a TEP la sediile societății în cauză.

| (15) | Yale nu a demonstrat că îndeplinește toate criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Societatea nu a îndeplinit criteriile 1 și 2. |
| --- | --- |

(15)

Yale nu a demonstrat că îndeplinește toate criteriile prevăzute la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază. Societatea nu a îndeplinit criteriile 1 și 2.

| (16) | În ceea ce privește criteriul 1, s-a stabilit la fața locului că statutul societății conținea restricții de vânzări explicite pe piața internă, și anume societatea era obligată să vândă 100 % din produsele sale pe piețele externe. Yale a argumentat că respectivele restricții nu au jucat niciodată vreun rol în fond întrucât a avut câteva vânzări interne nesemnificative în cursul PAR. Cu toate acestea, societatea nu a fost în măsură să prezinte elemente de probă concrete care să demonstreze că aceasta nu era de facto și de jure supusă restricției menționate anterior și prevăzute în statutul său. De asemenea, s-a constatat la fața locului că există elemente de probă ale influenței statului asupra deciziilor societății cu privire la vânzările la export. S-a arătat că, începând cu 2002, Yale beneficiază de o reducere a ratei de impozitare pe profit de 50 %. Această reducere de impozit derivă din normele relevante de punere în aplicare a legii privind impozitul pe profit pentru întreprinderile cu investiții străine și întreprinderi străine. Normele prevăd că întreprinderile cu investiții străine axate pe export, cum este Yale, având vânzări la export care se ridică la 70 % sau mai mult din vânzările totale în anul respectiv, au dreptul la o reducere de 50 % a impozitului după ce perioada de reduceri a impozitului pe profit pentru întreprinderi a expirat. Se poate observa din cele de mai sus că Yale nu își ia deciziile comerciale cu privire la vânzările sale la export ținând seama doar de semnalele pieței care reflectă cererea și oferta. Societatea face obiectul unei influențe semnificative din partea statului constând în acordarea unor anumite avantaje fiscale cu condiția explicită de a lua anumite decizii comerciale cu privire la vânzările atât pe plan intern, cât și la export. Ținând seama de toate considerentele de mai sus, s-a concluzionat în consecință că societatea nu a demonstrat că îndeplinește criteriul 1. |
| --- | --- |

(16)

În ceea ce privește criteriul 1, s-a stabilit la fața locului că statutul societății conținea restricții de vânzări explicite pe piața internă, și anume societatea era obligată să vândă 100 % din produsele sale pe piețele externe. Yale a argumentat că respectivele restricții nu au jucat niciodată vreun rol în fond întrucât a avut câteva vânzări interne nesemnificative în cursul PAR. Cu toate acestea, societatea nu a fost în măsură să prezinte elemente de probă concrete care să demonstreze că aceasta nu era de facto și de jure supusă restricției menționate anterior și prevăzute în statutul său. De asemenea, s-a constatat la fața locului că există elemente de probă ale influenței statului asupra deciziilor societății cu privire la vânzările la export. S-a arătat că, începând cu 2002, Yale beneficiază de o reducere a ratei de impozitare pe profit de 50 %. Această reducere de impozit derivă din normele relevante de punere în aplicare a legii privind impozitul pe profit pentru întreprinderile cu investiții străine și întreprinderi străine. Normele prevăd că întreprinderile cu investiții străine axate pe export, cum este Yale, având vânzări la export care se ridică la 70 % sau mai mult din vânzările totale în anul respectiv, au dreptul la o reducere de 50 % a impozitului după ce perioada de reduceri a impozitului pe profit pentru întreprinderi a expirat. Se poate observa din cele de mai sus că Yale nu își ia deciziile comerciale cu privire la vânzările sale la export ținând seama doar de semnalele pieței care reflectă cererea și oferta. Societatea face obiectul unei influențe semnificative din partea statului constând în acordarea unor anumite avantaje fiscale cu condiția explicită de a lua anumite decizii comerciale cu privire la vânzările atât pe plan intern, cât și la export. Ținând seama de toate considerentele de mai sus, s-a concluzionat în consecință că societatea nu a demonstrat că îndeplinește criteriul 1.

| (17) | În ceea ce privește criteriul 2, s-a constatat la fața locului nerespectarea principiilor fundamentale ale standardelor de contabilitate internaționale (și anume principiul contabilității pe bază de angajamente, politicile operațiunilor de schimb valutar, lipsa reprezentării corecte a poziției financiare și utilizarea conturilor pregătite doar în scopul anchetei), atât în situațiile financiare, cât și în auditul acestora, ceea ce pune sub semnul întrebării credibilitatea situațiilor financiare ale societății. În consecință, s-a concluzionat că societatea nu a demonstrat că îndeplinește criteriul 2. |
| --- | --- |

(17)

În ceea ce privește criteriul 2, s-a constatat la fața locului nerespectarea principiilor fundamentale ale standardelor de contabilitate internaționale (și anume principiul contabilității pe bază de angajamente, politicile operațiunilor de schimb valutar, lipsa reprezentării corecte a poziției financiare și utilizarea conturilor pregătite doar în scopul anchetei), atât în situațiile financiare, cât și în auditul acestora, ceea ce pune sub semnul întrebării credibilitatea situațiilor financiare ale societății. În consecință, s-a concluzionat că societatea nu a demonstrat că îndeplinește criteriul 2.

| (18) | Atât societății Yale, cât și industriei comunitare le-a fost acordată posibilitatea de a prezenta observații asupra constatărilor de mai sus. Nu s-au făcut observații specifice cu privire la constatările de mai sus de către Yale, în timp ce un producător din industria comunitară a prezentat câteva observații generale. |
| --- | --- |

(18)

Atât societății Yale, cât și industriei comunitare le-a fost acordată posibilitatea de a prezenta observații asupra constatărilor de mai sus. Nu s-au făcut observații specifice cu privire la constatările de mai sus de către Yale, în timp ce un producător din industria comunitară a prezentat câteva observații generale.

| (19) | Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că Yale nu a demonstrat că îndeplinește toate criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și, astfel, nu a fost posibilă acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață pentru aceasta. |
| --- | --- |

(19)

Pe baza celor de mai sus, s-a concluzionat că Yale nu a demonstrat că îndeplinește toate criteriile enunțate la articolul 2 alineatul (7) litera (c) din regulamentul de bază și, astfel, nu a fost posibilă acordarea tratamentului de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață pentru aceasta.

2.   Tratamentul individual (denumit în continuare „TI”)

| (20) | În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, iar societății i se poate astfel acorda TI. |
| --- | --- |

(20)

În temeiul articolului 2 alineatul (7) litera (a) din regulamentul de bază, se stabilește o taxă la nivel de țară, după caz, pentru țările care intră sub incidența articolului menționat, cu excepția cazurilor în care societățile pot să demonstreze că îndeplinesc toate criteriile stabilite la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază, iar societății i se poate astfel acorda TI.

| (21) | Yale a solicitat, de asemenea, acordarea unui tratament individual, în cazul în care nu i se acordă tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață. |
| --- | --- |

(21)

Yale a solicitat, de asemenea, acordarea unui tratament individual, în cazul în care nu i se acordă tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață.

| (22) | Din informațiile disponibile s-a constatat că societatea nu îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. În special, așa cum se descrie în detaliu la considerentul 16, la verificarea la fața locului s-a arătat că societatea nu era în măsură să stabilească în mod liber cantitățile de export și condițiile și modalitățile de vânzare. Într-adevăr, după cum s-a subliniat mai sus, deciziile societății cu privire la vânzările pe plan intern și la export erau legate de restricțiile impuse de stat asupra vânzărilor conținute în statutul societății. Prin urmare, s-a concluzionat că nu se putea acorda tratament individual acestei societăți. |
| --- | --- |

(22)

Din informațiile disponibile s-a constatat că societatea nu îndeplinește criteriile prevăzute la articolul 9 alineatul (5) din regulamentul de bază. În special, așa cum se descrie în detaliu la considerentul 16, la verificarea la fața locului s-a arătat că societatea nu era în măsură să stabilească în mod liber cantitățile de export și condițiile și modalitățile de vânzare. Într-adevăr, după cum s-a subliniat mai sus, deciziile societății cu privire la vânzările pe plan intern și la export erau legate de restricțiile impuse de stat asupra vânzărilor conținute în statutul societății. Prin urmare, s-a concluzionat că nu se putea acorda tratament individual acestei societăți.

3.   Marja de dumping în cursul par

| (23) | Așa cum s-a descris la considerentele 18 și 22, societății Yale nu i s-a acordat nici TEP, nici TI. Situația societății Yale a rămas astfel neschimbată în raport cu ancheta inițială. În acest sens, trebuie reamintit că, astfel cum s-a precizat la considerentul 4, această reexaminare a societății Yale se limitează la dumping. Astfel, deoarece nici tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, nici tratamentul individual nu au fost acordate, în cadrul prezentei reexaminări nu poate fi stabilită nicio nouă marjă de dumping, mai mare sau mică în comparație cu cea deja existentă. În sfârșit, este relevant să observăm că în cursul anchetei inițiale Yale a fost un producător-exportator cunoscut din PRC, pe care Comisia l-a informat oficial în momentul deschiderii anchetei inițiale, dar acesta nu a cooperat. Cinci producători-exportatori au cooperat la anchetă în cadrul anchetei inițiale, dintre care unuia i s-a acordat TEP, iar celorlalți patru li s-a acordat TI. În ceea ce privește Yale, marja sa de dumping a fost marja de dumping la nivel național aplicabilă tuturor exportatorilor care nu au cooperat la ancheta inițială. |
| --- | --- |

(23)

Așa cum s-a descris la considerentele 18 și 22, societății Yale nu i s-a acordat nici TEP, nici TI. Situația societății Yale a rămas astfel neschimbată în raport cu ancheta inițială. În acest sens, trebuie reamintit că, astfel cum s-a precizat la considerentul 4, această reexaminare a societății Yale se limitează la dumping. Astfel, deoarece nici tratamentul de societate care funcționează în condițiile unei economii de piață, nici tratamentul individual nu au fost acordate, în cadrul prezentei reexaminări nu poate fi stabilită nicio nouă marjă de dumping, mai mare sau mică în comparație cu cea deja existentă. În sfârșit, este relevant să observăm că în cursul anchetei inițiale Yale a fost un producător-exportator cunoscut din PRC, pe care Comisia l-a informat oficial în momentul deschiderii anchetei inițiale, dar acesta nu a cooperat. Cinci producători-exportatori au cooperat la anchetă în cadrul anchetei inițiale, dintre care unuia i s-a acordat TEP, iar celorlalți patru li s-a acordat TI. În ceea ce privește Yale, marja sa de dumping a fost marja de dumping la nivel național aplicabilă tuturor exportatorilor care nu au cooperat la ancheta inițială.

D.   ÎNCHEIEREA REEXAMINĂRII

| (24) | Ținând seama de rezultatele anchetei, reexaminarea trebuie încheiată fără a se modifica nivelul taxelor aplicabile în cazul societății Yale, care trebuie să fie menținute la același nivel ca taxa antidumping definitivă stabilită în ancheta inițială, respectiv 46,7 %. |
| --- | --- |

(24)

Ținând seama de rezultatele anchetei, reexaminarea trebuie încheiată fără a se modifica nivelul taxelor aplicabile în cazul societății Yale, care trebuie să fie menținute la același nivel ca taxa antidumping definitivă stabilită în ancheta inițială, respectiv 46,7 %.

E.   INFORMAREA PĂRȚILOR

| (25) | Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele principale pe baza cărora se au în vedere încheierea prezentei reexaminări și menținerea taxelor antidumping existente pentru importurile de transpalete manuale fabricate de Yale. |
| --- | --- |

(25)

Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele principale pe baza cărora se au în vedere încheierea prezentei reexaminări și menținerea taxelor antidumping existente pentru importurile de transpalete manuale fabricate de Yale.

| (26) | Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a face observații. Observațiile primite nu au fost în măsură să schimbe concluziile. |
| --- | --- |

(26)

Toate părțile interesate au avut posibilitatea de a face observații. Observațiile primite nu au fost în măsură să schimbe concluziile.

| (27) | În urma informării, Yale a pretins că ar trebui să i se acorde TI. Cu toate acestea, argumentele prezentate nu au fost justificate în mod adecvat și nu au putut contesta rezultatele anchetei, astfel cum se descrie la considerentele 16 și 22. Mai mult decât atât, printr-o scrisoare datată 22 ianuarie 2009 și adresată Comisiei, Yale și-a retras cererea de reexaminare intermediară parțială. |
| --- | --- |

(27)

În urma informării, Yale a pretins că ar trebui să i se acorde TI. Cu toate acestea, argumentele prezentate nu au fost justificate în mod adecvat și nu au putut contesta rezultatele anchetei, astfel cum se descrie la considerentele 16 și 22. Mai mult decât atât, printr-o scrisoare datată 22 ianuarie 2009 și adresată Comisiei, Yale și-a retras cererea de reexaminare intermediară parțială.

| (28) | Prin urmare, prezenta reexaminare ar trebui să fie încheiată fără efectuarea niciunei modificări la Regulamentul (CE) nr. 1174/2005, |
| --- | --- |

(28)

Prin urmare, prezenta reexaminare ar trebui să fie încheiată fără efectuarea niciunei modificări la Regulamentul (CE) nr. 1174/2005,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de transpalete manuale și componente principale ale acestora, originare din Republica Populară Chineză, deschisă în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, se încheie fără modificarea măsurilor antidumping în vigoare.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 martie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

P. NEČAS

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

1

(2)  JO L 189, 21.7.2005, p. 1.

2

(3)  JO L 192, 19.7.2008, p. 1.

3

(4)  JO C 308, 19.12.2007, p. 15.

4

---

| 12.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 67/5 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 67/5

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 189/2009 AL CONSILIULUI

din 9 martie 2009

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1425/2006 de instituire a unei taxe antidumping definitive la importurile unor saci și pungi din materiale plastice originare din Republica Populară Chineză și din Thailanda și de închidere a procedurii privind importurile unor saci și pungi din materiale plastice originare din Malaezia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/1996 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1425/2006 al Consiliului (2), în special articolul 2,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA ANTERIOARĂ

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1425/2006, Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile în Comunitate ale anumitor saci și pungi din materiale încadrate la codurile NC ex 3923 21 00 (cod TARIC 3923210020), ex 3923 29 10 (cod TARIC 3923291020) și ex 3923 29 90 (cod TARIC 3923299020), originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și Thailanda. Ca urmare a numărului mare de producători-exportatori care au cooperat la ancheta care a condus la instituirea taxei antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), s-a constituit un eșantion de producători-exportatori chinezi și thailandezi și au fost impuse niveluri individuale ale taxei de la 4,8 % la 14,3 % societăților incluse în eșantion, în timp ce altor societăți care au cooperat, dar care nu au fost incluse în eșantion li s-a atribuit un nivel al taxei de 8,4 % pentru RPC și 7,9 % pentru Thailanda. Niveluri ale taxei de 28,8 % pentru RPC și de 14,3 % pentru Thailanda au fost impuse societăților care fie nu s-au făcut cunoscute, fie nu au cooperat la anchetă. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1425/2006, Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile în Comunitate ale anumitor saci și pungi din materiale încadrate la codurile NC ex 3923 21 00 (cod TARIC 3923210020), ex 3923 29 10 (cod TARIC 3923291020) și ex 3923 29 90 (cod TARIC 3923299020), originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „RPC”) și Thailanda. Ca urmare a numărului mare de producători-exportatori care au cooperat la ancheta care a condus la instituirea taxei antidumping (denumită în continuare „ancheta inițială”), s-a constituit un eșantion de producători-exportatori chinezi și thailandezi și au fost impuse niveluri individuale ale taxei de la 4,8 % la 14,3 % societăților incluse în eșantion, în timp ce altor societăți care au cooperat, dar care nu au fost incluse în eșantion li s-a atribuit un nivel al taxei de 8,4 % pentru RPC și 7,9 % pentru Thailanda. Niveluri ale taxei de 28,8 % pentru RPC și de 14,3 % pentru Thailanda au fost impuse societăților care fie nu s-au făcut cunoscute, fie nu au cooperat la anchetă.

| (2) | Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1425/2006 prevede că, în cazul în care un producător-exportator nou din RPC sau din Thailanda furnizează Comisiei suficiente elemente de probă pentru a stabili că:






  — | nu a exportat în Comunitate produsele menționate la articolul 1 alineatul (1) din regulamentul respectiv în cursul perioadei de anchetă (cuprinsă între 1 aprilie 2004 și 31 martie 2005, denumită în continuare „perioada de anchetă”) (primul criteriu); |
| --- | --- | --- |

(2)

Articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1425/2006 prevede că, în cazul în care un producător-exportator nou din RPC sau din Thailanda furnizează Comisiei suficiente elemente de probă pentru a stabili că:

—

nu a exportat în Comunitate produsele menționate la articolul 1 alineatul (1) din regulamentul respectiv în cursul perioadei de anchetă (cuprinsă între 1 aprilie 2004 și 31 martie 2005, denumită în continuare „perioada de anchetă”) (primul criteriu);

| — | nu este în legătură cu niciunul dintre exportatorii sau producătorii din RPC sau din Thailanda care fac obiectul măsurilor antidumping instituite de respectivul regulament (al doilea criteriu); și |
| --- | --- |

—

nu este în legătură cu niciunul dintre exportatorii sau producătorii din RPC sau din Thailanda care fac obiectul măsurilor antidumping instituite de respectivul regulament (al doilea criteriu); și

| — | a exportat efectiv produsele în cauză în Comunitate după perioada de anchetă pe care se bazează măsurile sau că și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă privind exportul în Comunitate a unei cantități importante (al treilea criteriu). |
| --- | --- |

—

a exportat efectiv produsele în cauză în Comunitate după perioada de anchetă pe care se bazează măsurile sau că și-a asumat o obligație contractuală irevocabilă privind exportul în Comunitate a unei cantități importante (al treilea criteriu).

Articolul 1 din regulamentul respectiv poate fi modificat prin acordarea noului producător-exportator a nivelului de taxă aplicabil societăților cooperante care nu sunt incluse în eșantion, respectiv 8,4 % pentru societățile chineze și 7,9 % pentru societățile thailandeze.

B.   CERERI ALE NOILOR PRODUCĂTORI-EXPORTATORI

| (3) | Șapte societăți (cinci chineze și două thailandeze) au solicitat acordarea aceluiași tratament care se aplică societăților care au cooperat în cadrul anchetei inițiale si care nu sunt incluse în eșantion (denumit în continuare „tratament rezervat noilor producători-exportatori”). |
| --- | --- |

(3)

Șapte societăți (cinci chineze și două thailandeze) au solicitat acordarea aceluiași tratament care se aplică societăților care au cooperat în cadrul anchetei inițiale si care nu sunt incluse în eșantion (denumit în continuare „tratament rezervat noilor producători-exportatori”).

| (4) | A fost efectuată o examinare pentru a stabili dacă cele șapte societăți întrunesc criteriile pentru acordarea tratamentului rezervat noilor producători-exportatori în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1425/2006. |
| --- | --- |

(4)

A fost efectuată o examinare pentru a stabili dacă cele șapte societăți întrunesc criteriile pentru acordarea tratamentului rezervat noilor producători-exportatori în conformitate cu articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1425/2006.

| (5) | Un formular de cerere a fost trimis tuturor celor șapte solicitanți, cărora li s-a cerut, de asemenea, să furnizeze dovezi prin care să demonstreze că îndeplinesc cele trei criterii menționate anterior. |
| --- | --- |

(5)

Un formular de cerere a fost trimis tuturor celor șapte solicitanți, cărora li s-a cerut, de asemenea, să furnizeze dovezi prin care să demonstreze că îndeplinesc cele trei criterii menționate anterior.

| (6) | Două societăți chineze care au solicitat tratament rezervat noilor producători-exportatori nu au furnizat informațiile solicitate. Prin urmare, nu a fost posibil să se verifice dacă aceste societăți îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1425/2006 și cererile lor au trebuit respinse. |
| --- | --- |

(6)

Două societăți chineze care au solicitat tratament rezervat noilor producători-exportatori nu au furnizat informațiile solicitate. Prin urmare, nu a fost posibil să se verifice dacă aceste societăți îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1425/2006 și cererile lor au trebuit respinse.

| (7) | O societate thailandeză a furnizat informații înșelătoare și, prin urmare, cererea sa a fost respinsă. |
| --- | --- |

(7)

O societate thailandeză a furnizat informații înșelătoare și, prin urmare, cererea sa a fost respinsă.

| (8) | O societate thailandeză a exportat produsul în cauză în Comunitate în timpul perioadei de anchetă. Astfel, nu a îndeplinit primul criteriu și, prin urmare, cererea sa a fost respinsă. |
| --- | --- |

(8)

O societate thailandeză a exportat produsul în cauză în Comunitate în timpul perioadei de anchetă. Astfel, nu a îndeplinit primul criteriu și, prin urmare, cererea sa a fost respinsă.

| (9) | Probele furnizate de ceilalți trei producători-exportatori chinezi sunt considerate suficiente pentru a demonstra că aceștia îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1425/2006 și, prin urmare, pentru a le acorda nivelul taxei aplicabile societăților cooperante care nu sunt incluse în eșantion (8,4 % pentru societățile chineze) și, în consecință, pentru a le adăuga numele pe lista producătorilor-exportatori din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1425/2006. |
| --- | --- |

(9)

Probele furnizate de ceilalți trei producători-exportatori chinezi sunt considerate suficiente pentru a demonstra că aceștia îndeplinesc criteriile stabilite la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 1425/2006 și, prin urmare, pentru a le acorda nivelul taxei aplicabile societăților cooperante care nu sunt incluse în eșantion (8,4 % pentru societățile chineze) și, în consecință, pentru a le adăuga numele pe lista producătorilor-exportatori din anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1425/2006.

| (10) | Solicitanții și industria comunitară au fost informați cu privire la constatările examinării și au avut posibilitatea să prezinte observații. |
| --- | --- |

(10)

Solicitanții și industria comunitară au fost informați cu privire la constatările examinării și au avut posibilitatea să prezinte observații.

| (11) | S-au analizat și luat în considerare în mod corespunzător toate argumentele și comentariile prezentate de părțile interesate, atunci când s-a justificat acest lucru, |
| --- | --- |

(11)

S-au analizat și luat în considerare în mod corespunzător toate argumentele și comentariile prezentate de părțile interesate, atunci când s-a justificat acest lucru,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Următoarele societăți sunt adăugate pe lista producătorilor din Republica Populară Chineză enumerați în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 1425/2006:

| Societatea | Orașul |
| --- | --- |
| Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory | Huizhou |
| Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd. | Shenzhen |
| Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd. | Nanan |

Societatea

Orașul

Huiyang Kanlun Polyethylene Manufacture Factory

Huizhou

Bao Xiang Plastic Bag Manufacturing (Shenzhen) Co., Ltd.

Shenzhen

Quanzhou Polywin Packaging Co. Ltd.

Nanan

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 9 martie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

P. NEČAS

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

1

(2)  JO L 270, 29.9.2006, p. 4.

2

---

| 12.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 67/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 67/7

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 190/2009 AL COMISIEI

din 11 martie 2009

de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole (Regulamentul unic OCP) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (2), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XV la regulamentul respectiv,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 se stabilesc în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 12 martie 2009.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 martie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

2

---

ANEXĂ

Valorile forfetare de import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Cod NC | Codul țărilor terțe (1) | Valoare forfetară de import |
| 0702 00 00 | JO | 78,3 |
| MA | 64,4 |
| TN | 134,4 |
| TR | 101,2 |
| ZZ | 94,6 |
| 0707 00 05 | EG | 147,3 |
| JO | 166,9 |
| MA | 93,4 |
| MK | 133,4 |
| TR | 147,6 |
| ZZ | 137,7 |
| 0709 90 70 | JO | 249,0 |
| MA | 58,8 |
| TR | 90,4 |
| ZZ | 132,7 |
| 0709 90 80 | EG | 74,5 |
| ZZ | 74,5 |
| 0805 10 20 | EG | 42,0 |
| IL | 52,8 |
| MA | 45,2 |
| TN | 56,6 |
| TR | 62,9 |
| ZZ | 51,9 |
| 0805 50 10 | EG | 51,3 |
| MA | 61,0 |
| TR | 46,2 |
| ZZ | 52,8 |
| 0808 10 80 | AR | 103,2 |
| CA | 86,3 |
| CL | 100,5 |
| CN | 85,4 |
| MK | 22,7 |
| US | 119,3 |
| UY | 68,9 |
| ZZ | 83,8 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 144,0 |
| CN | 46,0 |
| US | 105,7 |
| ZA | 97,6 |
| ZZ | 94,9 |

(EUR/100 kg)

Cod NC

Codul țărilor terțe (1)

Valoare forfetară de import

0702 00 00

JO

78,3

MA

64,4

TN

134,4

TR

101,2

ZZ

94,6

0707 00 05

EG

147,3

JO

166,9

MA

93,4

MK

133,4

TR

147,6

ZZ

137,7

0709 90 70

JO

249,0

MA

58,8

TR

90,4

ZZ

132,7

0709 90 80

EG

74,5

ZZ

74,5

0805 10 20

EG

42,0

IL

52,8

MA

45,2

TN

56,6

TR

62,9

ZZ

51,9

0805 50 10

EG

51,3

MA

61,0

TR

46,2

ZZ

52,8

0808 10 80

AR

103,2

CA

86,3

CL

100,5

CN

85,4

MK

22,7

US

119,3

UY

68,9

ZZ

83,8

0808 20 50

AR

81,0

CL

144,0

CN

46,0

US

105,7

ZA

97,6

ZZ

94,9

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit prin Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 12.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 67/9 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 67/9

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 191/2009 AL COMISIEI

din 11 martie 2009

de fixare a coeficientului de atribuire pentru eliberarea de licențe de import solicitate între 2 și 6 martie 2009 pentru produse din sectorul zahărului în cadrul contingentelor tarifare și al acordurilor preferențiale

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului din 22 octombrie 2007 de instituire a unei organizări comune a piețelor agricole și privind dispoziții specifice referitoare la anumite produse agricole („Regulamentul unic OCP”) (1),

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 950/2006 al Comisiei din 28 iunie 2006 de stabilire, pentru anii de comercializare 2006/2007, 2007/2008 și 2008/2009, a normelor de aplicare pentru importul și rafinarea produselor din sectorul zahărului în cadrul anumitor contingente tarifare și acorduri preferențiale (2), în special articolul 5 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Cererile de licențe de import prezentate autorităților competente în perioada 2 și 6 martie 2009, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 950/2006 și/sau Regulamentul (CE) nr. 508/2007 al Consiliului din 7 mai 2007 de deschidere a contingentelor tarifare pentru importurile în Bulgaria și România de zahăr brut din trestie-de-zahăr pentru aprovizionarea rafinăriilor în anii de comercializare 2006/2007, 2007/2008 și 2008/2009 (3), au ca obiect o cantitate totală egală cu sau mai mare decât cantitatea disponibilă pentru numărul de ordine 09.4341 (2008-2009). |
| --- | --- |

(1)

Cererile de licențe de import prezentate autorităților competente în perioada 2 și 6 martie 2009, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 950/2006 și/sau Regulamentul (CE) nr. 508/2007 al Consiliului din 7 mai 2007 de deschidere a contingentelor tarifare pentru importurile în Bulgaria și România de zahăr brut din trestie-de-zahăr pentru aprovizionarea rafinăriilor în anii de comercializare 2006/2007, 2007/2008 și 2008/2009 (3), au ca obiect o cantitate totală egală cu sau mai mare decât cantitatea disponibilă pentru numărul de ordine 09.4341 (2008-2009).

| (2) | În aceste condiții, Comisia trebuie să fixeze un coeficient de atribuire pentru a elibera licențe proporțional cu cantitatea disponibilă și/sau să informeze statele membre că limita stabilită a fost atinsă, |
| --- | --- |

(2)

În aceste condiții, Comisia trebuie să fixeze un coeficient de atribuire pentru a elibera licențe proporțional cu cantitatea disponibilă și/sau să informeze statele membre că limita stabilită a fost atinsă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Pentru cererile de licențe de import depuse în perioada 2 și 6 martie 2009 în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 950/2006 și/sau cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 508/2007, licențele se eliberează în limitele cantitative fixate în anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 martie 2009.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 299, 16.11.2007, p. 1.

1

(2)  JO L 178, 1.7.2006, p. 1.

2

(3)  JO L 122, 11.5.2007, p. 1.

3

---

ANEXĂ

Zahăr preferențial ACP-INDIA

Capitolul IV din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Țară | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | 100 | |
| 09.4332 | Belize | 0 | Atinsă |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | 100 | |
| 09.4334 | Republica Congo | 100 | |
| 09.4335 | Fiji | 100 | |
| 09.4336 | Guyana | 100 | |
| 09.4337 | India | 0 | Atinsă |
| 09.4338 | Jamaica | 100 | |
| 09.4339 | Kenya | 100 | |
| 09.4340 | Madagascar | 100 | |
| 09.4341 | Malawi | 53,3492 | Atinsă |
| 09.4342 | Mauritius | 100 | |
| 09.4343 | Mozambic | 0 | Atinsă |
| 09.4344 | Saint Kitts și Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Swaziland | 0 | Atinsă |
| 09.4347 | Tanzania | 100 | |
| 09.4348 | Trinidad-Tobago | 100 | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | 100 | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Atinsă |

Număr de ordine

Țară

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009

Limită

09.4331

Barbados

100

09.4332

Belize

0

Atinsă

09.4333

Côte d’Ivoire

100

09.4334

Republica Congo

100

09.4335

Fiji

100

09.4336

Guyana

100

09.4337

India

0

Atinsă

09.4338

Jamaica

100

09.4339

Kenya

100

09.4340

Madagascar

100

09.4341

Malawi

53,3492

Atinsă

09.4342

Mauritius

100

09.4343

Mozambic

0

Atinsă

09.4344

Saint Kitts și Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Swaziland

0

Atinsă

09.4347

Tanzania

100

09.4348

Trinidad-Tobago

100

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

100

09.4351

Zimbabwe

0

Atinsă

Zahăr preferențial ACP-INDIA

Capitolul IV din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare iulie-septembrie 2009

| Număr de ordine | Țară | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4331 | Barbados | — | |
| 09.4332 | Belize | 100 | |
| 09.4333 | Côte d’Ivoire | — | |
| 09.4334 | Republica Congo | — | |
| 09.4335 | Fiji | — | |
| 09.4336 | Guyana | — | |
| 09.4337 | India | 0 | Atinsă |
| 09.4338 | Jamaica | — | |
| 09.4339 | Kenya | — | |
| 09.4340 | Madagascar | — | |
| 09.4341 | Malawi | — | |
| 09.4342 | Mauritius | — | |
| 09.4343 | Mozambic | 100 | |
| 09.4344 | Saint Kitts și Nevis | — | |
| 09.4345 | Suriname | — | |
| 09.4346 | Swaziland | 100 | |
| 09.4347 | Tanzania | — | |
| 09.4348 | Trinidad-Tobago | — | |
| 09.4349 | Uganda | — | |
| 09.4350 | Zambia | — | |
| 09.4351 | Zimbabwe | 0 | Atinsă |

Număr de ordine

Țară

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009

Limită

09.4331

Barbados

—

09.4332

Belize

100

09.4333

Côte d’Ivoire

—

09.4334

Republica Congo

—

09.4335

Fiji

—

09.4336

Guyana

—

09.4337

India

0

Atinsă

09.4338

Jamaica

—

09.4339

Kenya

—

09.4340

Madagascar

—

09.4341

Malawi

—

09.4342

Mauritius

—

09.4343

Mozambic

100

09.4344

Saint Kitts și Nevis

—

09.4345

Suriname

—

09.4346

Swaziland

100

09.4347

Tanzania

—

09.4348

Trinidad-Tobago

—

09.4349

Uganda

—

09.4350

Zambia

—

09.4351

Zimbabwe

0

Atinsă

Zahăr complementar

Capitolul V din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Țară | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4315 | India | — | |
| 09.4316 | Țări semnatare ale Protocolului ACP | — | |

Număr de ordine

Țară

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009

Limită

09.4315

India

—

09.4316

Țări semnatare ale Protocolului ACP

—

Zahăr concesii CXL

Capitolul VI din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Țară | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4317 | Australia | 0 | Atinsă |
| 09.4318 | Brazilia | 0 | Atinsă |
| 09.4319 | Cuba | 0 | Atinsă |
| 09.4320 | Alte țări terțe | 0 | Atinsă |

Număr de ordine

Țară

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009

Limită

09.4317

Australia

0

Atinsă

09.4318

Brazilia

0

Atinsă

09.4319

Cuba

0

Atinsă

09.4320

Alte țări terțe

0

Atinsă

Zahăr Balcani

Capitolul VII din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Țară | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4324 | Albania | 100 | |
| 09.4325 | Bosnia și Herțegovina | 0 | Atinsă |
| 09.4326 | Serbia și Kosovo (1) | 100 | |
| 09.4327 | Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei | 100 | |
| 09.4328 | Croația | 100 | |

Număr de ordine

Țară

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009

Limită

09.4324

Albania

100

09.4325

Bosnia și Herțegovina

0

Atinsă

09.4326

Serbia și Kosovo (1)

100

09.4327

Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

100

09.4328

Croația

100

Zahăr import excepțional și industrial

Capitolul VIII din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Tip | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4380 | Excepțional | — | |
| 09.4390 | Industrial | 100 | |

Număr de ordine

Tip

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009

Limită

09.4380

Excepțional

—

09.4390

Industrial

100

Zahăr APE suplimentar

Capitolul VIIIa din Regulamentul (CE) nr. 950/2006

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Țară | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4431 | Comore, Madagascar, Mauritius, Seychelles, Zambia, Zimbabwe | 100 | |
| 09.4432 | Burundi, Kenya, Rwanda, Tanzania, Uganda | 100 | |
| 09.4433 | Swaziland | 100 | |
| 09.4434 | Mozambic | 0 | Atinsă |
| 09.4435 | Antigua și Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Dominica, Republica Dominicană, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts și Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent și Grenadine, Suriname, Trinidad-Tobago | 0 | Atinsă |
| 09.4436 | Republica Dominicană | 0 | Atinsă |
| 09.4437 | Fiji, Papua-Noua Guinee | 100 | |

Număr de ordine

Țară

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009

Limită

09.4431

Comore, Madagascar, Mauritius, Seychelles, Zambia, Zimbabwe

100

09.4432

Burundi, Kenya, Rwanda, Tanzania, Uganda

100

09.4433

Swaziland

100

09.4434

Mozambic

0

Atinsă

09.4435

Antigua și Barbuda, Bahamas, Barbados, Belize, Dominica, Republica Dominicană, Grenada, Guyana, Haiti, Jamaica, Saint Kitts și Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent și Grenadine, Suriname, Trinidad-Tobago

0

Atinsă

09.4436

Republica Dominicană

0

Atinsă

09.4437

Fiji, Papua-Noua Guinee

100

Importuri de zahăr în cadrul contingentelor tarifare tranzitorii deschise pentru Bulgaria și România

Articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 508/2007

anul de comercializare 2008/2009

| Număr de ordine | Tip | Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009 | Limită |
| --- | --- | --- | --- |
| 09.4365 | Bulgaria | 0 | Atinsă |
| 09.4366 | România | 100 | |

Număr de ordine

Tip

Procentaj care urmează să fie livrat din cantitățile solicitate pentru săptămâna 2.3.2009-6.3.2009

Limită

09.4365

Bulgaria

0

Atinsă

09.4366

România

100

---

(1)  Astfel cum este definit în Rezoluția 1244 a Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite din 10 iunie 1999.

---

| 12.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 67/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 67/14

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 192/2009 AL COMISIEI

din 11 martie 2009

de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 177/2008 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unui cadru comun pentru registrele de uz statistic ale întreprinderilor cu privire la schimbul de date confidențiale între Comisie (Eurostat) și statele membre

(Text cu relevanță pentru SEE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 177/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 de stabilire a unui cadru comun pentru registrele de uz statistic ale întreprinderilor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 2186/93 al Consiliului (1), în special articolul 11 alineatul (3),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 177/2008 stabilește un nou cadru comun pentru registrele întreprinderilor utilizate exclusiv în scopuri statistice în vederea menținerii într-un cadru armonizat a elaborării registrelor întreprinderilor. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 177/2008 stabilește un nou cadru comun pentru registrele întreprinderilor utilizate exclusiv în scopuri statistice în vederea menținerii într-un cadru armonizat a elaborării registrelor întreprinderilor.

| (2) | În conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 177/2008 este necesar să se definească formatul, măsurile de securitate și de confidențialitate, precum și procedura de transmitere a datelor referitoare la unități individuale către Comisie (Eurostat) și de transmitere a datelor referitoare la grupurile multinaționale de întreprinderi către autoritățile naționale competente. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 177/2008 este necesar să se definească formatul, măsurile de securitate și de confidențialitate, precum și procedura de transmitere a datelor referitoare la unități individuale către Comisie (Eurostat) și de transmitere a datelor referitoare la grupurile multinaționale de întreprinderi către autoritățile naționale competente.

| (3) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru programul statistic, instituit prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (2), |
| --- | --- |

(3)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului pentru programul statistic, instituit prin Decizia 89/382/CEE, Euratom a Consiliului (2),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Format

Comisia (Eurostat) și autoritățile naționale competente transmit datele menționate la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 177/2008 în formatul prevăzut în partea A din anexa la prezentul regulament.

Comisia (Eurostat) și autoritățile naționale competente, la fiecare livrare de date, furnizează, în conformitate cu standardele Sistemului Statistic European, informațiile necesare privind metadatele în format electronic și cu structura prevăzută în versiunea cea mai recentă a manualului de recomandări privind registrele de întreprinderi al Eurostat pus la dispoziție de către Comisie (Eurostat).

Articolul 2

Măsuri de confidențialitate

(1)   Date transmise Comisiei (Eurostat) de către autoritățile naționale competente sau primite de către Comisie (Eurostat) din alte surse sunt păstrate într-un registru comunitar al grupurilor multinaționale de întreprinderi și al unităților lor constitutive (denumit în continuare „registrul EuroGroups”).

(2)   În conformitate cu articolul 11 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 177/2008, atunci când transmit date Comisiei (Eurostat), autoritățile naționale competente marchează datele confidențiale conform legislației naționale.

(3)   Pentru a asigura o înregistrare consecventă a datelor, Comisia (Eurostat) transmite, exclusiv în scopuri statistice, autorităților naționale competente ale statelor membre, altele decât țările raportoare, caracteristicile specificate în partea B a anexei, inclusiv simbolurile de confidențialitate, cu privire la grupurile multinaționale de întreprinderi și unitățile lor constitutive, dacă cel puțin o unitate din grup se află pe teritoriul statului membru respectiv.

Articolul 3

Măsuri de securitate

Comisia (Eurostat) și autoritățile naționale competente păstrează datele marcate cu mențiunea confidențial de către autoritățile naționale în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) într-o zonă de securitate cu acces limitat și controlat. Autoritățile naționale competente furnizează Comisiei (Eurostat), la cerere, informații referitoare la măsurile de securitate aplicate în statul membru în cauză. Comisia (Eurostat) transmite aceste informații celorlalte state membre. Comisia (Eurostat), la rândul său, furnizează informații cu privire la măsurile sale de securitate autorităților naționale.

Transmiterea de date se efectuează sub formă criptată pe calea securizată folosită de către Comisie (Eurostat) pentru schimbul de date confidențiale.

Articolul 4

Procedură de transmitere

(1)   Datele și metadatele transmise conform prezentului regulament se schimbă pe cale electronică între autoritățile naționale competente și Comisie (Eurostat). Formatul de transmitere se conformează standardelor de schimb adecvate, specificate de către Comisie (Eurostat). Datele se transmit prin mijloace electronice și se încarcă la Comisie (Eurostat) la punctul unic de acces pentru date.

(2)   Statele membre pun în aplicare standardele de schimb și orientările furnizate de Comisie (Eurostat) în conformitate cu cerințele prezentului regulament.

Articolul 5

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 martie 2009.

Pentru Comisie

Joaquín ALMUNIA

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 61, 5.3.2008, p. 6.

1

(2)  JO L 181, 28.6.1989, p. 47.

2

---

ANEXĂ

A.   STRUCTURA ȘI FORMATUL UTILIZATE PENTRU TRANSMITERE

1.   Introducere

Standardizarea structurilor fișierelor de date este esențială pentru prelucrarea eficientă a acestora. Aceasta este o etapă indispensabilă pentru furnizarea de date în conformitate cu standardele de schimb definite de către Comisie (Eurostat).

Datele se trimit sub formă de set de fișiere (set de date).

Datele confidențiale trebuie transmise cu valoarea reală înregistrată în câmpul valoric și cu o mențiune care să indice natura confidențială a acestora în conformitate cu articolul 2 alineatul (2).

Datele monetare trebuie exprimate în mii de unități de monedă națională (euro pentru țările din zona euro). Țările care aderă la zona euro transmit datele monetare în euro începând cu anul aderării lor, și nu în moneda națională.

2.   Identificatorul setului de date

Toate seturile de date transmise de către Comisie (Eurostat) și autoritățile naționale se identifică prin aplicarea convenției de numire specificată în documentația detaliată și instrucțiunile cu privire la standardele de schimb pe care Comisia (Eurostat) le pune la dispoziție.

3.   Seturile de date, structura și definirea domeniilor

Această secțiune propune conținuturile seturilor de date pe care Comisia (Eurostat) și autoritățile naționale le transmit. Denumirile tehnice, structura, domeniile, codurile și caracteristicile seturilor de date care trebuie folosite se includ în versiunea cea mai recentă a manualului de recomandări privind registrele de întreprinderi al Eurostat menționat la articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 177/2008.

Prelucrarea datelor din registrul EuroGroups reprezintă un proces ciclic pe care Comisia (Eurostat) îl începe central. La sfârșitul fiecărui ciclu, un cadru demografic este disponibil pentru responsabilii cu elaborarea statisticilor în statele membre.

La începutul fiecărui ciclu, Comisia (Eurostat) transmite seturi de date cu metadate, ca de exemplu clasificarea NACE, autorităților statistice naționale competente (denumite în continuare „ASN”) pentru a garanta că în toate țările sunt disponibile și se folosesc aceleași metadate.

3.1.   Primul schimb de date

Primul schimb de date se efectuează după începutul procesului de prelucrare a noilor date referitoare la unitățile juridice și care sunt primite de la furnizori privați de date pentru registrele de bază. În cazul în care există mai mulți furnizori, datele referitoare la aceleași unități juridice se corelează. Comisia (Eurostat) transmite ASN-urilor următoarele seturi de date cu informații referitoare la acest proces de corelare și informații privind unitățile juridice. ASN-urile transmit înapoi aceleași seturi de date cu informațiile corectate și completate, inclusiv cu simbolurile de confidențialitate.

Seturi de date cu rezultate ale procesului de corelare

| Cuprins | Numărul de identificare (1.1)
  Denumirea (1.2a)
  Numărul de înregistrare al taxei pe valoare adăugată (TVA) sau, dacă acesta nu există, alt număr de identificare administrativă (1.3) |
| --- | --- |

Cuprins

Numărul de identificare (1.1)

Denumirea (1.2a)

Numărul de înregistrare al taxei pe valoare adăugată (TVA) sau, dacă acesta nu există, alt număr de identificare administrativă (1.3)

Seturi de date cu informații privind unitățile juridice

| Cuprins | Numărul de identificare (1.1)
  Denumirea (1.2a)
  Adresa (inclusiv codul poștal) cât mai în detaliu (1.2b)

  Facultativ: Numerele de telefon și de fax, e-mailul și informațiile care permit culegerea electronică de date (1.2c)
  Numărul de înregistrare al taxei pe valoare adăugată (TVA) sau, dacă acesta nu există, alt număr de identificare administrativă (1.3)
  Data înființării pentru persoanele juridice, iar pentru persoanele fizice, data recunoașterii oficiale ca agent economic (1.4)
  Data la care unitatea juridică a încetat să facă parte din întreprindere (conform identificării de la punctul 3.3) (1.5)
  Forma legală (1.6)
  Trimiterea la registrul agenților intracomunitari și la dosarele vamale sau la registrul agenților extracomunitari (1.7a)

  Facultativ: Trimiterea la datele din bilanț și la bilanțul plăților sau registrul investițiilor străine directe și la registrul exploatației (1.7b)
  Numărul de identificare al grupului redus de întreprinderi (4.1) din care face parte unitatea (1.8) |
| --- | --- |

Cuprins

Numărul de identificare (1.1)

Denumirea (1.2a)

Adresa (inclusiv codul poștal) cât mai în detaliu (1.2b)

Facultativ: Numerele de telefon și de fax, e-mailul și informațiile care permit culegerea electronică de date (1.2c)

Numărul de înregistrare al taxei pe valoare adăugată (TVA) sau, dacă acesta nu există, alt număr de identificare administrativă (1.3)

Data înființării pentru persoanele juridice, iar pentru persoanele fizice, data recunoașterii oficiale ca agent economic (1.4)

Data la care unitatea juridică a încetat să facă parte din întreprindere (conform identificării de la punctul 3.3) (1.5)

Forma legală (1.6)

Trimiterea la registrul agenților intracomunitari și la dosarele vamale sau la registrul agenților extracomunitari (1.7a)

Facultativ: Trimiterea la datele din bilanț și la bilanțul plăților sau registrul investițiilor străine directe și la registrul exploatației (1.7b)

Numărul de identificare al grupului redus de întreprinderi (4.1) din care face parte unitatea (1.8)

3.2.   Integrarea surselor de date provenind de la diferite state membre

Următorul pas în prelucrarea datelor este integrarea centrală a informațiilor provenite de la diferite state membre la nivelul Comisiei (Eurostat). Aceste informații privesc controlul și participația în unitățile juridice, precum și întreprinderea unității statistice, definite de statele membre și cuprinzând una sau mai multe unități juridice. Comisia (Eurostat) transmite rezultatele acestei integrări ANS-urilor, care transmit înapoi seturile de date cu informații corectate și completate, inclusiv simbolurile de confidențialitate.

Seturi de date cu informații privind controlul și participația în unități

| Cuprins | Numerele de identificare ale unităților juridice rezidente care sunt controlate de unitatea juridică în cauză (1.11a)
  Numărul de identificare al unității juridice rezidente care controlează unitatea juridică în cauză (1.11b)
  Țările de înregistrare ale unităților juridice nerezidente care sunt controlate de unitatea juridică în cauză (1.12a)
  Numerele de identificare sau denumirile și adresele unităților juridice nerezidente care sunt controlate de unitatea juridică în cauză (1.12a)

  Condiționat: Codurile TVA ale unităților juridice nerezidente care sunt controlate de unitatea juridică în cauză (1.12b)
  Țara de înregistrare a unității juridice nerezidente, care controlează unitatea juridică (1.13a)
  Numărul de identificare sau denumirea și adresa unității juridice nerezidente care controlează unitatea juridică în cauză (1.13a)

  Condiționat: Codul TVA al unității juridice nerezidente care controlează unitatea juridică în cauză (1.13b)

  Condiționat: Numerele de identitate și acțiunile (%) din unitățile juridice rezidente deținute de unitatea juridică în cauză (1.14a)

  Condiționat: Numerele de identificare și acțiunile (%) din unitățile juridice rezidente care dețin unitatea juridică în cauză (1.14b)

  Condiționat: Țările de înregistrare ale unităților juridice nerezidente deținute de unitatea juridică în cauză (1.15)
  Numerele de identificare sau denumirile și adresele și acțiunile (%) unităților juridice nerezidente deținute de unitatea juridică în cauză (1.15)
  Codurile TVA ale unităților juridice nerezidente deținute de unitatea juridică în cauză (1.15)

  Condiționat: Țările de înregistrare ale unităților juridice nerezidente care dețin unitatea juridică în cauză (1.16)
  Numerele de identificare sau denumirile și adresele și acțiunile (%) unităților juridice nerezidente care dețin unitatea juridică în cauză (1.16)
  Codurile TVA ale unităților juridice nerezidente care dețin unitatea juridică în cauză (1.16) |
| --- | --- |

Cuprins

Numerele de identificare ale unităților juridice rezidente care sunt controlate de unitatea juridică în cauză (1.11a)

Numărul de identificare al unității juridice rezidente care controlează unitatea juridică în cauză (1.11b)

Țările de înregistrare ale unităților juridice nerezidente care sunt controlate de unitatea juridică în cauză (1.12a)

Numerele de identificare sau denumirile și adresele unităților juridice nerezidente care sunt controlate de unitatea juridică în cauză (1.12a)

Condiționat: Codurile TVA ale unităților juridice nerezidente care sunt controlate de unitatea juridică în cauză (1.12b)

Țara de înregistrare a unității juridice nerezidente, care controlează unitatea juridică (1.13a)

Numărul de identificare sau denumirea și adresa unității juridice nerezidente care controlează unitatea juridică în cauză (1.13a)

Condiționat: Codul TVA al unității juridice nerezidente care controlează unitatea juridică în cauză (1.13b)

Condiționat: Numerele de identitate și acțiunile (%) din unitățile juridice rezidente deținute de unitatea juridică în cauză (1.14a)

Condiționat: Numerele de identificare și acțiunile (%) din unitățile juridice rezidente care dețin unitatea juridică în cauză (1.14b)

Condiționat: Țările de înregistrare ale unităților juridice nerezidente deținute de unitatea juridică în cauză (1.15)

Numerele de identificare sau denumirile și adresele și acțiunile (%) unităților juridice nerezidente deținute de unitatea juridică în cauză (1.15)

Codurile TVA ale unităților juridice nerezidente deținute de unitatea juridică în cauză (1.15)

Condiționat: Țările de înregistrare ale unităților juridice nerezidente care dețin unitatea juridică în cauză (1.16)

Numerele de identificare sau denumirile și adresele și acțiunile (%) unităților juridice nerezidente care dețin unitatea juridică în cauză (1.16)

Codurile TVA ale unităților juridice nerezidente care dețin unitatea juridică în cauză (1.16)

Seturi de date cu informații privind întreprinderile

| Cuprins | Numărul de identificare (3.1)
  Denumirea (3.2a)

  Facultativ: Adresa poștală, e-mailul și site-ul web (3.2b)
  Numărul (numerele) de identificare al(e) unității (unităților) juridice din care este formată întreprinderea (3.3)
  Data începerii activităților (3.4)
  Data încetării definitive a activităților (3.5)
  Codul activității principale la nivel NACE cu 4 cifre (3.6)

  Condiționat: Activități secundare, dacă există, la nivel NACE cu 4 cifre (3.7)
  Numărul de persoane angajate (3.8)
  Numărul de angajați (3.9a)

  Facultativ: Numărul de angajați în echivalent de norme întregi (3.9b)
  Cifră de afaceri (3.10a și facultativ: 3.10b)
  Sectorul și subsectorul instituțional în conformitate cu Sistemul european de conturi (3.11)
  Numărul de identificare al grupului redus de întreprinderi (4.1) din care face parte întreprinderea (3.12) |
| --- | --- |

Cuprins

Numărul de identificare (3.1)

Denumirea (3.2a)

Facultativ: Adresa poștală, e-mailul și site-ul web (3.2b)

Numărul (numerele) de identificare al(e) unității (unităților) juridice din care este formată întreprinderea (3.3)

Data începerii activităților (3.4)

Data încetării definitive a activităților (3.5)

Codul activității principale la nivel NACE cu 4 cifre (3.6)

Condiționat: Activități secundare, dacă există, la nivel NACE cu 4 cifre (3.7)

Numărul de persoane angajate (3.8)

Numărul de angajați (3.9a)

Facultativ: Numărul de angajați în echivalent de norme întregi (3.9b)

Cifră de afaceri (3.10a și facultativ: 3.10b)

Sectorul și subsectorul instituțional în conformitate cu Sistemul european de conturi (3.11)

Numărul de identificare al grupului redus de întreprinderi (4.1) din care face parte întreprinderea (3.12)

3.3.   Compilarea grupurilor reduse și internaționale de întreprinderi

Următoarea etapă reprezintă compilarea grupurilor reduse de întreprinderi și a grupurilor internaționale de întreprinderi. Comisia (Eurostat) transmite rezultatele acestei compilări la ANS-uri, care transmit înapoi seturile de date cu informațiile corectate și completate, inclusiv simbolurile de confidențialitate.

La sfârșitul ciclului, Comisia (Eurostat) transmite rezultatele compilării finale a grupurilor reduse și internaționale de întreprinderi ANS-urilor. Comisia (Eurostat) transmite date ANS-urilor, altele decât cele din țările raportoare, doar în cazul caracteristicilor menționate în partea B a prezentei anexe.

Seturi de date cu informații privind grupurile internaționale de întreprinderi

| Cuprins | Numărul de identificare al grupului internațional (4.11)
  Denumirea grupului internațional (4.12a)

  Facultativ: Țara de înregistrare, adresa poștală, e-mailul și site-ul web al sediului social al grupului internațional (4.12b)
  Numărul de identificare al conducerii grupului internațional, în cazul în care aceasta este rezidentă (4.13a)
  Țara de înregistrare a conducerii grupului internațional, în cazul în care aceasta nu este rezidentă (4.13a)

  Facultativ: Numărul de identificare sau denumirea și adresa conducerii grupului internațional, dacă aceasta nu este rezidentă (4.13b)

  Facultativ: Numărul de persoane angajate la nivel internațional (4.14)

  Facultativ: Cifra de afaceri internațională consolidată (4.15)

  Facultativ: Țara centrului internațional de decizie (4.16)

  Facultativ: Țările în care sunt localizate întreprinderile sau unitățile locale (4.17) |
| --- | --- |

Cuprins

Numărul de identificare al grupului internațional (4.11)

Denumirea grupului internațional (4.12a)

Facultativ: Țara de înregistrare, adresa poștală, e-mailul și site-ul web al sediului social al grupului internațional (4.12b)

Numărul de identificare al conducerii grupului internațional, în cazul în care aceasta este rezidentă (4.13a)

Țara de înregistrare a conducerii grupului internațional, în cazul în care aceasta nu este rezidentă (4.13a)

Facultativ: Numărul de identificare sau denumirea și adresa conducerii grupului internațional, dacă aceasta nu este rezidentă (4.13b)

Facultativ: Numărul de persoane angajate la nivel internațional (4.14)

Facultativ: Cifra de afaceri internațională consolidată (4.15)

Facultativ: Țara centrului internațional de decizie (4.16)

Facultativ: Țările în care sunt localizate întreprinderile sau unitățile locale (4.17)

Seturi de date cu informații privind grupurile reduse de întreprinderi

| Cuprins | Numărul de identificare al grupului redus (4.1)
  Denumirea grupului redus (4.2a)

  Facultativ: Adresa poștală, e-mailul și site-ul web al sediului social al grupului redus (4.2b)

  Condiționat: Numărul de identificare al conducerii grupului redus (4.3)
  Tipul grupului de întreprinderi (4.4)
  Data începerii activității grupului redus de întreprinderi (4.5)
  Data încetării activității grupului redus de întreprinderi (4.6)
  Codul activității principale a grupului redus la nivel NACE cu 2 cifre (4.7)

  Facultativ: Codurile activităților secundare ale grupului redus la nivel NACE cu 2 cifre (4.8)
  Numărul de persoane angajate de grupul redus (4.9)

  Facultativ: Cifra de afaceri consolidată (4.10)
  Data asocierii grupului redus (a unităților juridice) (1.9)
  Data separării de grupul redus (a unităților juridice) (1.10) |
| --- | --- |

Cuprins

Numărul de identificare al grupului redus (4.1)

Denumirea grupului redus (4.2a)

Facultativ: Adresa poștală, e-mailul și site-ul web al sediului social al grupului redus (4.2b)

Condiționat: Numărul de identificare al conducerii grupului redus (4.3)

Tipul grupului de întreprinderi (4.4)

Data începerii activității grupului redus de întreprinderi (4.5)

Data încetării activității grupului redus de întreprinderi (4.6)

Codul activității principale a grupului redus la nivel NACE cu 2 cifre (4.7)

Facultativ: Codurile activităților secundare ale grupului redus la nivel NACE cu 2 cifre (4.8)

Numărul de persoane angajate de grupul redus (4.9)

Facultativ: Cifra de afaceri consolidată (4.10)

Data asocierii grupului redus (a unităților juridice) (1.9)

Data separării de grupul redus (a unităților juridice) (1.10)

B.   CARACTERISTICILE DE COMUNICAT ÎN CONFORMITATE CU ARTICOLUL 2 ALINEATUL (3)

Comisia (Eurostat) transmite, exclusiv în scopuri statistice, autorităților naționale competente ale statelor membre, altele decât țările raportoare, caracteristicile următoare, inclusiv simbolurile de confidențialitate, cu privire la grupurile multinaționale de întreprinderi și unitățile lor constitutive, dacă cel puțin o unitate din grup se află pe teritoriul statului membru respectiv.

| 1.   UNITATEA JURIDICĂ |
| --- |
| CARACTERISTICI DE IDENTIFICARE | 1.1. | | Numărul de identificare |
| 1.2a. | | Denumirea |
| 1.2b. | | Adresa (inclusiv codul poștal) cât mai în detaliu |
| 1.2c. | Facultativ | Numerele de telefon și de fax, e-mailul și informațiile care permit culegerea electronică de date |
| 1.3. | | Numărul de înregistrare al taxei pe valoare adăugată (TVA) sau, dacă acesta nu există, alt număr de identificare administrativă |
| CARACTERISTICI DEMOGRAFICE | 1.4. | | Data înființării pentru persoanele juridice, iar pentru persoanele fizice, data recunoașterii oficiale ca agent economic |
| 1.5. | | Data la care unitatea juridică a încetat să facă parte din întreprindere (conform identificării de la punctul 3.3) |
| CARACTERISTICI ECONOMICE/DE STRATIFICARE | 1.6. | | Forma legală |
| LEGĂTURI CU ALTE REGISTRE | 1.7a. | | Trimiterea la registrul agenților economici intracomunitari întocmit în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 638/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (1) și trimiterea la documentele vamale sau la registrul agenților economici extracomunitari |
| LEGĂTURĂ CU GRUPUL DE ÎNTREPRINDERI | 1.8. | | Numărul de identificare al grupului redus de întreprinderi (4.1) din care face parte unitatea |
| 1.9. | | Data asocierii la grupul redus de întreprinderi |
| 1.10. | | Data separării de grupul redus de întreprinderi |
| CONTROLUL UNITĂȚILOR | 1.11a. | | Numărul (numerele) de identificare al(e) unității (unităților) juridice rezidente controlate de unitatea juridică în cauză |
| 1.11b. | | Numărul de identificare al unității juridice rezidente care controlează unitatea juridică în cauză |
| 1.12a. | | Țara (țările) de înregistrare și numărul (numerele) de identificare sau denumirea (denumirile) și adresa (adresele) unității (unităților) juridice nerezidente controlate de unitatea juridică în cauză |
| 1.12b. | Condiționat | Codul (codurile) TVA al(e) unității (unităților) juridice nerezidente controlate de unitatea juridică în cauză |
| 1.13a. | | Țara de înregistrare și numărul de identificare sau denumirea și adresa unității juridice nerezidente care controlează unitatea juridică în cauză |
| 1.13b. | Condiționat | Codul TVA al unității juridice nerezidente care controlează unitatea juridică în cauză |
| PARTICIPAȚIA ÎN UNITĂȚI | 1.14a. | Condiționat | (a) | Numărul (numerele) de identificare și |

UNITATEA JURIDICĂ

CARACTERISTICI DE IDENTIFICARE

1.1.

Numărul de identificare

1.2a.

Denumirea

1.2b.

Adresa (inclusiv codul poștal) cât mai în detaliu

1.2c.

Facultativ

Numerele de telefon și de fax, e-mailul și informațiile care permit culegerea electronică de date

1.3.

Numărul de înregistrare al taxei pe valoare adăugată (TVA) sau, dacă acesta nu există, alt număr de identificare administrativă

CARACTERISTICI DEMOGRAFICE

1.4.

Data înființării pentru persoanele juridice, iar pentru persoanele fizice, data recunoașterii oficiale ca agent economic

1.5.

Data la care unitatea juridică a încetat să facă parte din întreprindere (conform identificării de la punctul 3.3)

CARACTERISTICI ECONOMICE/DE STRATIFICARE

1.6.

Forma legală

LEGĂTURI CU ALTE REGISTRE

1.7a.

Trimiterea la registrul agenților economici intracomunitari întocmit în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 638/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (1) și trimiterea la documentele vamale sau la registrul agenților economici extracomunitari

LEGĂTURĂ CU GRUPUL DE ÎNTREPRINDERI

1.8.

Numărul de identificare al grupului redus de întreprinderi (4.1) din care face parte unitatea

1.9.

Data asocierii la grupul redus de întreprinderi

1.10.

Data separării de grupul redus de întreprinderi

CONTROLUL UNITĂȚILOR

1.11a.

Numărul (numerele) de identificare al(e) unității (unităților) juridice rezidente controlate de unitatea juridică în cauză

1.11b.

Numărul de identificare al unității juridice rezidente care controlează unitatea juridică în cauză

1.12a.

Țara (țările) de înregistrare și numărul (numerele) de identificare sau denumirea (denumirile) și adresa (adresele) unității (unităților) juridice nerezidente controlate de unitatea juridică în cauză

1.12b.

Condiționat

Codul (codurile) TVA al(e) unității (unităților) juridice nerezidente controlate de unitatea juridică în cauză

1.13a.

Țara de înregistrare și numărul de identificare sau denumirea și adresa unității juridice nerezidente care controlează unitatea juridică în cauză

1.13b.

Condiționat

Codul TVA al unității juridice nerezidente care controlează unitatea juridică în cauză

PARTICIPAȚIA ÎN UNITĂȚI

1.14a.

Condiționat

(a)

Numărul (numerele) de identificare și

| (b) | acțiunile (%) unității (unităților) juridice rezidente deținute de unitatea juridică în cauză |
| --- | --- |

(b)

acțiunile (%) unității (unităților) juridice rezidente deținute de unitatea juridică în cauză

1.14b.

Condiționat

| (a) | Numărul (numerele) de identificare; și |
| --- | --- |

(a)

Numărul (numerele) de identificare; și

| (b) | acțiunile (%) unității (unităților) juridice rezidente care dețin(e) unitatea juridică în cauză |
| --- | --- |

(b)

acțiunile (%) unității (unităților) juridice rezidente care dețin(e) unitatea juridică în cauză

1.15.

Condiționat

| (a) | Țara (țările) de înregistrare; și |
| --- | --- |

(a)

Țara (țările) de înregistrare; și

| (b) | numărul (numerele) de identificare sau denumirea (denumirile), adresa (adresele) și codul (codurile) TVA; și |
| --- | --- |

(b)

numărul (numerele) de identificare sau denumirea (denumirile), adresa (adresele) și codul (codurile) TVA; și

| (c) | acțiunile (%) unității (unităților) juridice nerezidente deținute de unitatea juridică în cauză |
| --- | --- |

(c)

acțiunile (%) unității (unităților) juridice nerezidente deținute de unitatea juridică în cauză

1.16.

Condiționat

| (a) | Țara (țările) de înregistrare; și |
| --- | --- |

(a)

Țara (țările) de înregistrare; și

| (b) | numărul (numerele) de identificare sau denumirea (denumirile), adresa (adresele) și codul (codurile) TVA; și |
| --- | --- |

(b)

numărul (numerele) de identificare sau denumirea (denumirile), adresa (adresele) și codul (codurile) TVA; și

| (c) | acțiunile (%) unității (unităților) juridice nerezidente care dețin(e) unitatea juridică în cauză |
| --- | --- |

(c)

acțiunile (%) unității (unităților) juridice nerezidente care dețin(e) unitatea juridică în cauză

ÎNTREPRINDEREA

CARACTERISTICI DE IDENTIFICARE

3.1.

Numărul de identificare

3.2a.

Denumirea

3.2b.

Facultativ

Adresa poștală, e-mailul și site-ul web

3.3.

Numărul (numerele) de identificare al(e) unității (unităților) juridice din care este formată întreprinderea

CARACTERISTICI DEMOGRAFICE

3.4.

Data începerii activității

3.5.

Data încetării definitive a activităților

CARACTERISTICI ECONOMICE/DE STRATIFICARE

3.6.

Codul activității principale la nivel NACE cu 4 cifre

3.8.

Numărul de persoane angajate

3.11.

Sectorul și subsectorul instituțional în conformitate cu Sistemul european de conturi

LEGĂTURĂ CU GRUPUL DE ÎNTREPRINDERI

3.12.

Numărul de identificare al grupului redus de întreprinderi (4.1) din care face parte întreprinderea

GRUPUL DE ÎNTREPRINDERI

CARACTERISTICI DE IDENTIFICARE

4.1.

Numărul de identificare al grupului redus (4.1)

4.2a.

Denumirea grupului redus

4.2b.

Facultativ

Adresa poștală, e-mailul și site-ul web al sediului social al grupului redus

4.3.

Condiționat parțial

Numărul de identificare al conducerii grupului redus (echivalent cu numărul de identificare al unității juridice care conduce grupul rezident).

Condiționat dacă unitatea ce deține controlul este o persoană fizică care nu este agent economic, înregistrarea are loc sub rezerva disponibilității acestei informații în sursele administrative

4.4.

Tipul grupului de întreprinderi:

| 2. | grup redus, cu control intern; |
| --- | --- |

2.

grup redus, cu control intern;

| 3. | grup redus, cu control extern |
| --- | --- |

3.

grup redus, cu control extern

CARACTERISTICI DEMOGRAFICE

4.5.

Data începerii activității grupului redus de întreprinderi

4.6.

Data încetării activității grupului redus de întreprinderi

CARACTERISTICI ECONOMICE/DE STRATIFICARE

4.7.

Codul activității principale a grupului redus de întreprinderi la nivel NACE cu 2 cifre

4.9.

Numărul de persoane angajate de grupul redus de întreprinderi

CARACTERISTICI DE IDENTIFICARE

4.11.

Numărul de identificare al grupului internațional

4.12a.

Denumirea grupului internațional

4.12b.

Facultativ

Țara de înregistrare, adresa poștală, e-mailul și site-ul web al sediului social al grupului internațional

4.13a.

Numărul de identificare al conducerii grupului internațional, în cazul în care aceasta este rezidentă (echivalent cu numărul de identificare al unității juridice care conduce grupul).

În cazul în care conducerea grupului internațional nu este rezidentă, țara de înregistrare a acesteia.

4.13b.

Facultativ

Numărul de identificare al conducerii grupului internațional sau denumirea și adresa, în cazul în care conducerea nu este rezidentă

CARACTERISTICI ECONOMICE/DE STRATIFICARE

4.14.

Facultativ

Numărul de persoane angajate la nivel internațional

4.16.

Facultativ

Țara centrului internațional de decizie

4.17.

Facultativ

Țările în care sunt localizate întreprinderile sau unitățile locale

---

(1)  JO L 102, 7.4.2004, p. 1.

---

| 12.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 67/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 67/22

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 193/2009 AL COMISIEI

din 11 martie 2009

de instituire a unei taxe antidumping provizorii asupra importurilor de biomotorină originară din Statele Unite ale Americii

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 7,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | La 13 iunie 2008, Comisia a anunțat, printr-un aviz (denumit în continuare „avizul de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), inițierea unei proceduri antidumping (denumită în continuare „ancheta AD” sau „ancheta”) cu privire la importurile în Comunitate de biomotorină originară din Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA” sau „țară în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 13 iunie 2008, Comisia a anunțat, printr-un aviz (denumit în continuare „avizul de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (2), inițierea unei proceduri antidumping (denumită în continuare „ancheta AD” sau „ancheta”) cu privire la importurile în Comunitate de biomotorină originară din Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA” sau „țară în cauză”).

| (2) | În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), inițierea unei proceduri antisubvenții privind importurile în Comunitate de biomotorină originară din SUA și a început o anchetă separată (denumită în continuare „procedura AS”). |
| --- | --- |

(2)

În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), inițierea unei proceduri antisubvenții privind importurile în Comunitate de biomotorină originară din SUA și a început o anchetă separată (denumită în continuare „procedura AS”).

| (3) | Ancheta AD a fost inițiată în urma unei reclamații depuse la 29 aprilie 2008 de către Comitetul european pentru biomotorină (European Biodiesel Board) (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția comunitară totală de biomotorină. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciul important rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea anchetei AD. |
| --- | --- |

(3)

Ancheta AD a fost inițiată în urma unei reclamații depuse la 29 aprilie 2008 de către Comitetul european pentru biomotorină (European Biodiesel Board) (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția comunitară totală de biomotorină. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența dumpingului în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciul important rezultând din acesta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea anchetei AD.

| (4) | Comisia a anunțat oficial producătorii-exportatori din SUA, importatorii, furnizorii, utilizatorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, autoritățile din SUA, producătorii reclamanți din Comunitate, precum și alți producători comunitari cunoscuți a fi vizați, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de inițiere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a anunțat oficial producătorii-exportatori din SUA, importatorii, furnizorii, utilizatorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, autoritățile din SUA, producătorii reclamanți din Comunitate, precum și alți producători comunitari cunoscuți a fi vizați, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de inițiere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

1.1.   Eșantionarea producătorilor-exportatori din SUA

| (5) | Ținând cont de numărul aparent mare al producătorilor-exportatori din SUA, în avizul de inițiere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(5)

Ținând cont de numărul aparent mare al producătorilor-exportatori din SUA, în avizul de inițiere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare pentru determinarea dumpingului, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază.

| (6) | Pentru a-i permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producători-exportatori din SUA au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la data inițierii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la vânzările lor la export și interne, la activitățile lor precise cu privire la fabricarea, amestecarea și comercializarea biomotorinei și la numele și activitățile tuturor societăților asociate ale acestora implicate în fabricarea, amestecarea și comercializarea produsului în cauză în decursul perioadei de anchetă cuprinsă între 1 aprilie 2007 – 31 martie 2008 (denumită în continuare „PA”), cum s-a definit și în considerentul (15) de mai jos. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a-i permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, producători-exportatori din SUA au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la data inițierii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la vânzările lor la export și interne, la activitățile lor precise cu privire la fabricarea, amestecarea și comercializarea biomotorinei și la numele și activitățile tuturor societăților asociate ale acestora implicate în fabricarea, amestecarea și comercializarea produsului în cauză în decursul perioadei de anchetă cuprinsă între 1 aprilie 2007 – 31 martie 2008 (denumită în continuare „PA”), cum s-a definit și în considerentul (15) de mai jos.

| (7) | Autoritățile Statelor Unite ale Americii și Comitetul național pentru biomotorină (National Biodiesel Board) (asociația producătorilor americani) au fost, de asemenea, consultate cu privire la selectarea unui eșantion reprezentativ. |
| --- | --- |

(7)

Autoritățile Statelor Unite ale Americii și Comitetul național pentru biomotorină (National Biodiesel Board) (asociația producătorilor americani) au fost, de asemenea, consultate cu privire la selectarea unui eșantion reprezentativ.

1.1.1.   Preselectarea producătorilor-exportatori din SUA care au cooperat

| (8) | În total, 54 de producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori s-au manifestat și au furnizat informațiile solicitate în termenul fixat în avizul de inițiere. Din acest total, 29 de societăți au raportat exporturi de biomotorină către Comunitate în decursul PA și și-au exprimat dorința de a participa la eșantionare, în timp ce 25 de societăți, din care două au solicitat să fie eliminate din procedură, nu au raportat exporturi către Comunitate în decursul PA. Astfel, s-a considerat că în cadrul prezentei anchete au cooperat 52 de producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori. |
| --- | --- |

(8)

În total, 54 de producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori s-au manifestat și au furnizat informațiile solicitate în termenul fixat în avizul de inițiere. Din acest total, 29 de societăți au raportat exporturi de biomotorină către Comunitate în decursul PA și și-au exprimat dorința de a participa la eșantionare, în timp ce 25 de societăți, din care două au solicitat să fie eliminate din procedură, nu au raportat exporturi către Comunitate în decursul PA. Astfel, s-a considerat că în cadrul prezentei anchete au cooperat 52 de producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori.

| (9) | S-a considerat că producătorii-exportatori care nu s-au făcut cunoscuți în termenul menționat anterior sau nu au furnizat informațiile solicitate în termenul prevăzut nu au cooperat în cadrul anchetei. Comparația între statisticile SUA referitoare la export și volumul exporturilor produsului în cauză către Comunitate, raportate pentru PA de către societățile care au cooperat, menționate anterior sugerează că nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori americani a fost ridicat, așa cum s-a menționat în considerentul (57) de mai jos. |
| --- | --- |

(9)

S-a considerat că producătorii-exportatori care nu s-au făcut cunoscuți în termenul menționat anterior sau nu au furnizat informațiile solicitate în termenul prevăzut nu au cooperat în cadrul anchetei. Comparația între statisticile SUA referitoare la export și volumul exporturilor produsului în cauză către Comunitate, raportate pentru PA de către societățile care au cooperat, menționate anterior sugerează că nivelul de cooperare al producătorilor-exportatori americani a fost ridicat, așa cum s-a menționat în considerentul (57) de mai jos.

1.1.2.   Selectarea eșantionului producătorilor-exportatori din SUA care au cooperat

| (10) | În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, a fost selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi ale produsului în cauză către Comunitate, exporturi care au putut face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil. Pe baza informațiilor primite de la producătorii-exportatori, Comisia a selectat un eșantion de șase producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori având cel mai mare volum de exporturi către Comunitate. Pe baza informațiilor din eșantion, societățile sau grupurile selectate reprezentau 73 % din volumul total al exporturilor produsului în cauză către Comunitate în timpul PA raportat de producătorii-exportatori care au cooperat, menționați anterior în considerentul (8). Prin urmare, s-a considerat că un astfel de eșantion ar permite limitarea anchetei la un număr rezonabil de producători-exportatori care ar putea fi anchetați în limita de timp disponibilă, asigurându-se, în același timp, un nivel ridicat de reprezentativitate. Toți producătorii-exportatori în cauză, precum și asociația producătorilor americani și autoritățile americane au fost consultate și au fost de acord cu selectarea eșantionului. |
| --- | --- |

(10)

În conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, a fost selectat un eșantion bazat pe cel mai mare volum reprezentativ de exporturi ale produsului în cauză către Comunitate, exporturi care au putut face în mod rezonabil obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil. Pe baza informațiilor primite de la producătorii-exportatori, Comisia a selectat un eșantion de șase producători-exportatori sau grupuri de producători-exportatori având cel mai mare volum de exporturi către Comunitate. Pe baza informațiilor din eșantion, societățile sau grupurile selectate reprezentau 73 % din volumul total al exporturilor produsului în cauză către Comunitate în timpul PA raportat de producătorii-exportatori care au cooperat, menționați anterior în considerentul (8). Prin urmare, s-a considerat că un astfel de eșantion ar permite limitarea anchetei la un număr rezonabil de producători-exportatori care ar putea fi anchetați în limita de timp disponibilă, asigurându-se, în același timp, un nivel ridicat de reprezentativitate. Toți producătorii-exportatori în cauză, precum și asociația producătorilor americani și autoritățile americane au fost consultate și au fost de acord cu selectarea eșantionului.

1.2.   Eșantionarea producătorilor comunitari

| (11) | Referitor la producătorii comunitari, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, a fost selectat un eșantion după consultarea reclamantului, pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției și al vânzărilor în Comunitate, așa cum s-a menționat în considerentul (63) de mai jos. Această selecție a permis, de asemenea, o anumită repartizare geografică a producătorilor în cadrul Comunității. Astfel, au fost incluși în eșantion unsprezece producători comunitari. Comisia a trimis chestionare celor unsprezece societăți selectate. Cu toate acestea, un producător care a fost inițial luat în considerare pentru eșantion a trebuit să fie exclus pentru că nu a furnizat răspunsuri satisfăcătoare la chestionar. Astfel, s-au primit zece răspunsuri complete de la celelalte societăți, în termenele stabilite. Acești zece producători incluși în eșantion au fost considerați reprezentativi pentru ansamblul producătorilor din Comunitate. |
| --- | --- |

(11)

Referitor la producătorii comunitari, în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) din regulamentul de bază, a fost selectat un eșantion după consultarea reclamantului, pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției și al vânzărilor în Comunitate, așa cum s-a menționat în considerentul (63) de mai jos. Această selecție a permis, de asemenea, o anumită repartizare geografică a producătorilor în cadrul Comunității. Astfel, au fost incluși în eșantion unsprezece producători comunitari. Comisia a trimis chestionare celor unsprezece societăți selectate. Cu toate acestea, un producător care a fost inițial luat în considerare pentru eșantion a trebuit să fie exclus pentru că nu a furnizat răspunsuri satisfăcătoare la chestionar. Astfel, s-au primit zece răspunsuri complete de la celelalte societăți, în termenele stabilite. Acești zece producători incluși în eșantion au fost considerați reprezentativi pentru ansamblul producătorilor din Comunitate.

1.3.   Părțile vizate de procedură

| (12) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de inițiere. Astfel, s-au trimis chestionare celor șase producători-exportatori sau grupuri de producători americani incluși în eșantion, celor unsprezece producători comunitari incluși în eșantion, celor 18 utilizatori, precum și celor 90 de furnizori de materii prime. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au făcut cunoscute în termenele stabilite în avizul de inițiere. Astfel, s-au trimis chestionare celor șase producători-exportatori sau grupuri de producători americani incluși în eșantion, celor unsprezece producători comunitari incluși în eșantion, celor 18 utilizatori, precum și celor 90 de furnizori de materii prime.

| (13) | S-au primit răspunsuri la chestionar din partea celor șase producători-exportatori sau grupuri de producători americani incluși în eșantion, din partea a zece producători comunitari incluși în eșantion, a unui utilizator și a șase furnizori de materii prime. |
| --- | --- |

(13)

S-au primit răspunsuri la chestionar din partea celor șase producători-exportatori sau grupuri de producători americani incluși în eșantion, din partea a zece producători comunitari incluși în eșantion, a unui utilizator și a șase furnizori de materii prime.

| (14) | Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Comunității. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | producători situați în Comunitate







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Germania |
| --- | --- | --- | --- |

(14)

Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a dumpingului, a prejudiciului care rezultă din acesta și a interesului Comunității. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

producători situați în Comunitate

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Germania

| — | Diester Group






  — | Diester Industries SAS, Paris, Franța |
| --- | --- | --- |

—

Diester Group

—

Diester Industries SAS, Paris, Franța

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Germania |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Germania

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Germania |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Germania

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Austria |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Austria

| — | Novaol Srl, Milano, Italia |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milano, Italia

| — | Ecomotion group






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Germania |
| --- | --- | --- |

—

Ecomotion group

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Germania

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Danemarca |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Danemarca

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg și Halle, Germania |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg și Halle, Germania

| — | Neochim SA, Feluy, Belgia |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgia

| (b) | Producători-exportatori din Statele Unite ale Americii







  — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio |
| --- | --- | --- |

(b)

Producători-exportatori din Statele Unite ale Americii

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio

| — | Cargill Inc., Wayzata, Minnesota |
| --- | --- |

—

Cargill Inc., Wayzata, Minnesota

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington

| — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois |
| --- | --- |

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois

| — | World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Texas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Texas

| (c) | importatori asociați din Comunitate:






  — | Cremer Energy GmbH, Hamburg, Germania. |
| --- | --- | --- |

(c)

importatori asociați din Comunitate:

—

Cremer Energy GmbH, Hamburg, Germania.

| — | Cargill NV, Ghent, Belgia |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Ghent, Belgia

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Țările de Jos |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Țările de Jos

| — | ADM Hamburg AG, Hamburg, Germania |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburg, Germania

| — | ADM International, Rolle, Elveția |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Elveția

1.4.   Perioada de anchetă

| (15) | Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2007 și 31 martie 2008 (denumită în continuare „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului s-a referit la perioada cuprinsă între ianuarie 2004 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(15)

Ancheta privind dumpingul și prejudiciul s-a desfășurat în perioada cuprinsă între 1 aprilie 2007 și 31 martie 2008 (denumită în continuare „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului s-a referit la perioada cuprinsă între ianuarie 2004 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (16) | În avizul de inițiere, s-a definit că produsul despre care se pretinde că face obiectul unui dumping constă în esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă (cunoscut în general sub denumirea de „biomotorină”), sub formă pură sau în amestec, utilizat în principal dar nu exclusiv drept combustibil din surse regenerabile originar din SUA (denumit în continuare „produsul în cauză”), încadrat în mod normal la codurile NC 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 și ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(16)

În avizul de inițiere, s-a definit că produsul despre care se pretinde că face obiectul unui dumping constă în esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă (cunoscut în general sub denumirea de „biomotorină”), sub formă pură sau în amestec, utilizat în principal dar nu exclusiv drept combustibil din surse regenerabile originar din SUA (denumit în continuare „produsul în cauză”), încadrat în mod normal la codurile NC 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 și ex 1518 00 99.

| (17) | Conform Codului administrației fiscale americane (4), titlul 26, secțiunea 40A, litera (d), termenul „biomotorină” este definit ca esteri monoalchilici ai acizilor grași cu lanț lung proveniți din materie vegetală sau animală, care îndeplinesc – (a) cerințele de înregistrare pentru combustibili și aditivi pentru combustibili stabilite de Agenția de protecție a mediului în cadrul secțiunii 211 din Legea privind combaterea poluării atmosferice (Clean Air Act) (42 U.S.C 7545) și (b) cerințele Societății americane pentru testare și materiale (American Society of Testing and Materials) (denumită în continuare „ASTM”) D6751. |
| --- | --- |

(17)

Conform Codului administrației fiscale americane (4), titlul 26, secțiunea 40A, litera (d), termenul „biomotorină” este definit ca esteri monoalchilici ai acizilor grași cu lanț lung proveniți din materie vegetală sau animală, care îndeplinesc – (a) cerințele de înregistrare pentru combustibili și aditivi pentru combustibili stabilite de Agenția de protecție a mediului în cadrul secțiunii 211 din Legea privind combaterea poluării atmosferice (Clean Air Act) (42 U.S.C 7545) și (b) cerințele Societății americane pentru testare și materiale (American Society of Testing and Materials) (denumită în continuare „ASTM”) D6751.

| (18) | Pe baza informațiilor pieței și a celor accesibile publicului (5), toate tipurile de biomotorină și de amestecuri de biomotorină [un amestec de biomotorină cu motorină minerală, așa cum se explică în considerentul (20) de mai jos], care sunt produse și vândute în SUA sunt considerate tipuri de biomotorină combustibilă și fac parte dintr-un pachet de legi referitor la eficiența energetică și la combustibilii alternativi și din surse de energie regenerabile. |
| --- | --- |

(18)

Pe baza informațiilor pieței și a celor accesibile publicului (5), toate tipurile de biomotorină și de amestecuri de biomotorină [un amestec de biomotorină cu motorină minerală, așa cum se explică în considerentul (20) de mai jos], care sunt produse și vândute în SUA sunt considerate tipuri de biomotorină combustibilă și fac parte dintr-un pachet de legi referitor la eficiența energetică și la combustibilii alternativi și din surse de energie regenerabile.

| (19) | Ancheta a arătat că biomotorina produsă în SUA este, în principal, „ester metilic al acizilor grași” derivat dintr-o gamă largă de uleiuri vegetale care servesc drept intermediari pentru producerea de biomotorină (6).Termenul „ester” se referă la trans-esterificarea uleiurilor vegetale, și anume, amestecul uleiului cu alcool. Termenul „metil” se referă la metanol, alcoolul cel mai frecvent utilizat în proces, deși se poate folosi și etanolul în procesul de producție, rezultatul fiind „esteri metilici ai acizilor grași”. Trans-esterificarea este un proces chimic relativ simplu dar necesită cele mai înalte standarde industriale pentru a garanta biomotorină de înaltă calitate. |
| --- | --- |

(19)

Ancheta a arătat că biomotorina produsă în SUA este, în principal, „ester metilic al acizilor grași” derivat dintr-o gamă largă de uleiuri vegetale care servesc drept intermediari pentru producerea de biomotorină (6).Termenul „ester” se referă la trans-esterificarea uleiurilor vegetale, și anume, amestecul uleiului cu alcool. Termenul „metil” se referă la metanol, alcoolul cel mai frecvent utilizat în proces, deși se poate folosi și etanolul în procesul de producție, rezultatul fiind „esteri metilici ai acizilor grași”. Trans-esterificarea este un proces chimic relativ simplu dar necesită cele mai înalte standarde industriale pentru a garanta biomotorină de înaltă calitate.

| (20) | Ancheta a confirmat că biomotorina produsă în SUA este, în general, amestecată de către producători cu motorină minerală pentru a produce diverse tipuri de amestecuri (denumite aici „amestecuri de biomotorină”) care sunt apoi vândute pe piață către diferite tipuri de clienți. S-a constatat, de asemenea, că biomotorina era vândută în formă pură societăților independente care o cumpărau sau o importau pentru a o amesteca cu motorină minerală. Amestecarea biomotorinei cu motorina minerală este o operațiune relativ simplă care poate fi realizată, de exemplu, amestecând în rezervoare, la locul fabricației, înainte de livrarea către un camion-cisternă sau prin stropire, amestecând în camionul-cisternă, adăugând procentul dorit de biomotorină și motorină minerală sau prin amestecarea în conductă cu cei doi componenți ajungând în același timp la camionul-cisternă. |
| --- | --- |

(20)

Ancheta a confirmat că biomotorina produsă în SUA este, în general, amestecată de către producători cu motorină minerală pentru a produce diverse tipuri de amestecuri (denumite aici „amestecuri de biomotorină”) care sunt apoi vândute pe piață către diferite tipuri de clienți. S-a constatat, de asemenea, că biomotorina era vândută în formă pură societăților independente care o cumpărau sau o importau pentru a o amesteca cu motorină minerală. Amestecarea biomotorinei cu motorina minerală este o operațiune relativ simplă care poate fi realizată, de exemplu, amestecând în rezervoare, la locul fabricației, înainte de livrarea către un camion-cisternă sau prin stropire, amestecând în camionul-cisternă, adăugând procentul dorit de biomotorină și motorină minerală sau prin amestecarea în conductă cu cei doi componenți ajungând în același timp la camionul-cisternă.

| (21) | Pentru a identifica în mod clar diversele tipuri de amestecuri de biomotorină, există un sistem recunoscut internațional, cunoscut sub numele de factorul „B”, care prevede cantitatea exactă de biomotorină în orice amestec de biomotorină: de exemplu, un amestec care conține „X” % biomotorină ar fi etichetat B„X”, în timp ce biomotorina pură este denumită B100, însemnând 100 % biomotorină. În SUA, se amestecau și se vindeau pe piață în mod obișnuit 99 % (7) biomotorină și 1 % motorină minerală (B99). Spre deosebire de motorina minerală, biomotorina pură ar trebui utilizată relativ repede și nu poate fi ținută în stoc mai mult de trei - patru luni; altfel, s-ar oxida și ar deveni necorespunzătoare pentru consum. Amestecarea biomotorinei cu motorină minerală permite o păstrarea mai îndelungată a combustibilului. Procentul de 1 % motorină minerală din B99 este suficient de toxic pentru a întârzia mucegăirea biomotorinei. |
| --- | --- |

(21)

Pentru a identifica în mod clar diversele tipuri de amestecuri de biomotorină, există un sistem recunoscut internațional, cunoscut sub numele de factorul „B”, care prevede cantitatea exactă de biomotorină în orice amestec de biomotorină: de exemplu, un amestec care conține „X” % biomotorină ar fi etichetat B„X”, în timp ce biomotorina pură este denumită B100, însemnând 100 % biomotorină. În SUA, se amestecau și se vindeau pe piață în mod obișnuit 99 % (7) biomotorină și 1 % motorină minerală (B99). Spre deosebire de motorina minerală, biomotorina pură ar trebui utilizată relativ repede și nu poate fi ținută în stoc mai mult de trei - patru luni; altfel, s-ar oxida și ar deveni necorespunzătoare pentru consum. Amestecarea biomotorinei cu motorină minerală permite o păstrarea mai îndelungată a combustibilului. Procentul de 1 % motorină minerală din B99 este suficient de toxic pentru a întârzia mucegăirea biomotorinei.

| (22) | Ancheta a arătat că, în timp ce biomotorina și amestecurile cu concentrație ridicată de biomotorină (8) sunt, în general, destinate vânzării pe piața americană cu scopul de a fi amestecate în continuare, amestecurile cu concentrație scăzută de biomotorină (9) sunt, de obicei, produse spre a fi vândute pentru consum pe piața americană. Astfel, există în SUA o diferență între piața pentru amestecurile cu concentrație ridicată și piața pentru amestecurile cu concentrație scăzută. |
| --- | --- |

(22)

Ancheta a arătat că, în timp ce biomotorina și amestecurile cu concentrație ridicată de biomotorină (8) sunt, în general, destinate vânzării pe piața americană cu scopul de a fi amestecate în continuare, amestecurile cu concentrație scăzută de biomotorină (9) sunt, de obicei, produse spre a fi vândute pentru consum pe piața americană. Astfel, există în SUA o diferență între piața pentru amestecurile cu concentrație ridicată și piața pentru amestecurile cu concentrație scăzută.

| (23) | Reclamația conținea elemente de probă prima facie care arătau că biomotorina și anumite amestecuri produse și vândute în SUA și exportate către Comunitate afectau situația economică a producătorilor de biomotorină din Comunitate care au depus reclamația. În conformitate cu caracteristicile producătorilor americani relevanți și ale pieței naționale, definiția produsului în cauză a intenționat să acopere biomotorina și atunci când este integrată în amestecurile de biomotorină relevante. Definiția produsului în cauză, astfel cum este menționată în avizul de inițiere și în considerentul (16) de mai sus, ar trebui clarificată în scopul de a identifica produsele la care ancheta intenționa să se refere. |
| --- | --- |

(23)

Reclamația conținea elemente de probă prima facie care arătau că biomotorina și anumite amestecuri produse și vândute în SUA și exportate către Comunitate afectau situația economică a producătorilor de biomotorină din Comunitate care au depus reclamația. În conformitate cu caracteristicile producătorilor americani relevanți și ale pieței naționale, definiția produsului în cauză a intenționat să acopere biomotorina și atunci când este integrată în amestecurile de biomotorină relevante. Definiția produsului în cauză, astfel cum este menționată în avizul de inițiere și în considerentul (16) de mai sus, ar trebui clarificată în scopul de a identifica produsele la care ancheta intenționa să se refere.

| (24) | Ancheta a arătat că majoritatea amestecurilor de biomotorină vândute pentru consumul direct în SUA sunt B20, adică amestecuri cu 20 % biomotorină, așa cum se explică în considerentul (21) de mai sus, care pot fi utilizate în cadrul Legii privind politica energetică din 1992 (10), B6, B5 și B2. Informațiile accesibile publicului afirmă că orice motor diesel poate funcționa cu aceste amestecuri, practic fără modificări și păstrând garanția producătorilor de mașini. Atunci când este utilizat în amestecuri cu concentrație scăzută (între 2 % și 20 % de biomotorină), performanțele amestecului sunt similare cu acelea ale motorinei minerale. Atunci când se folosește o biomotorină combustibilă peste B20 într-un motor, utilizatorul se poate confrunta cu o anumită scădere a puterii, torsiunii și a economiei de combustibil, iar garanția producătorilor de mașini nu s-ar aplica, în general, în cazul deteriorării motorului. |
| --- | --- |

(24)

Ancheta a arătat că majoritatea amestecurilor de biomotorină vândute pentru consumul direct în SUA sunt B20, adică amestecuri cu 20 % biomotorină, așa cum se explică în considerentul (21) de mai sus, care pot fi utilizate în cadrul Legii privind politica energetică din 1992 (10), B6, B5 și B2. Informațiile accesibile publicului afirmă că orice motor diesel poate funcționa cu aceste amestecuri, practic fără modificări și păstrând garanția producătorilor de mașini. Atunci când este utilizat în amestecuri cu concentrație scăzută (între 2 % și 20 % de biomotorină), performanțele amestecului sunt similare cu acelea ale motorinei minerale. Atunci când se folosește o biomotorină combustibilă peste B20 într-un motor, utilizatorul se poate confrunta cu o anumită scădere a puterii, torsiunii și a economiei de combustibil, iar garanția producătorilor de mașini nu s-ar aplica, în general, în cazul deteriorării motorului.

| (25) | Ancheta a arătat că biomotorina pură și amestecurile cu concentrație ridicată nu sunt, în general, utilizate pentru consumul direct în SUA. Biomotorina pură este, în general, destinată amestecului înainte de a fi vândută pe piață. Amestecurile sunt, în cele din urmă, utilizate în sectorul transporturilor ca și combustibil pentru motoarele echipate cu motor diesel al vehiculelor rutiere, precum mașinile, camioanele, autobuzele și, de asemenea, pentru trenuri. Biomotorina poate fi, de asemenea, utilizată drept combustibil pentru încălzire în cazanele domestice, comerciale sau industriale și drept combustibil pentru generatoarele care produc electricitate. În prezent, se testează posibilitatea de a utiliza amestecurile de biomotorină pentru aeronave. |
| --- | --- |

(25)

Ancheta a arătat că biomotorina pură și amestecurile cu concentrație ridicată nu sunt, în general, utilizate pentru consumul direct în SUA. Biomotorina pură este, în general, destinată amestecului înainte de a fi vândută pe piață. Amestecurile sunt, în cele din urmă, utilizate în sectorul transporturilor ca și combustibil pentru motoarele echipate cu motor diesel al vehiculelor rutiere, precum mașinile, camioanele, autobuzele și, de asemenea, pentru trenuri. Biomotorina poate fi, de asemenea, utilizată drept combustibil pentru încălzire în cazanele domestice, comerciale sau industriale și drept combustibil pentru generatoarele care produc electricitate. În prezent, se testează posibilitatea de a utiliza amestecurile de biomotorină pentru aeronave.

| (26) | Astfel, produsul vizat de anchetă ar trebui definit drept esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă (cunoscut în general sub denumirea de „biomotorină”), sub formă pură sau în amestecuri care sunt peste B20. Cu alte cuvinte, produsul în cauză se referă la biomotorina pură (B100) originară din SUA și la toate amestecurile peste B20, și anume amestecurile care conțin mai mult de 20 % biomotorină originară din SUA (denumit în continuare „produsul în cauză”). Se consideră că acest prag este corespunzător pentru a permite o distincție clară între diversele tipuri de amestecuri care sunt disponibile pe piața americană. |
| --- | --- |

(26)

Astfel, produsul vizat de anchetă ar trebui definit drept esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă (cunoscut în general sub denumirea de „biomotorină”), sub formă pură sau în amestecuri care sunt peste B20. Cu alte cuvinte, produsul în cauză se referă la biomotorina pură (B100) originară din SUA și la toate amestecurile peste B20, și anume amestecurile care conțin mai mult de 20 % biomotorină originară din SUA (denumit în continuare „produsul în cauză”). Se consideră că acest prag este corespunzător pentru a permite o distincție clară între diversele tipuri de amestecuri care sunt disponibile pe piața americană.

| (27) | S-a constatat că toate tipurile de biomotorină și biomotorina din amestecurile care fac obiectul prezentei anchete, în ciuda diferențelor posibile în ceea ce privește materia primă utilizată pentru producție sau variații în procesul de producție, au caracteristici fizice, chimice și tehnice identice sau foarte asemănătoare și sunt utilizate în aceleași scopuri. Variațiile posibile ale produsului în cauză nu îi modifică definiția de bază, caracteristicile sau percepția pe care diverse părți o au despre el. |
| --- | --- |

(27)

S-a constatat că toate tipurile de biomotorină și biomotorina din amestecurile care fac obiectul prezentei anchete, în ciuda diferențelor posibile în ceea ce privește materia primă utilizată pentru producție sau variații în procesul de producție, au caracteristici fizice, chimice și tehnice identice sau foarte asemănătoare și sunt utilizate în aceleași scopuri. Variațiile posibile ale produsului în cauză nu îi modifică definiția de bază, caracteristicile sau percepția pe care diverse părți o au despre el.

| (28) | Produsul în cauză este încadrat la codurile NC 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 și ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(28)

Produsul în cauză este încadrat la codurile NC 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 și ex 1518 00 99.

2.1.   Produsul similar

| (29) | S-a constatat că produsele fabricate și vândute pe piața națională americană, care fac obiectul prezentei anchete, prezintă caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice și utilizări similare cu cele exportate din această țară către piața comunitară. De asemenea, produsele fabricate de producători comunitari și vândute pe piața comunitară prezintă caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice și utilizări similare atunci când sunt comparate cu cele exportate din țara în cauză către comunitate. |
| --- | --- |

(29)

S-a constatat că produsele fabricate și vândute pe piața națională americană, care fac obiectul prezentei anchete, prezintă caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice și utilizări similare cu cele exportate din această țară către piața comunitară. De asemenea, produsele fabricate de producători comunitari și vândute pe piața comunitară prezintă caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice și utilizări similare atunci când sunt comparate cu cele exportate din țara în cauză către comunitate.

| (30) | S-a afirmat că anumiți utilizatori, în special din Germania, utilizează în mod direct biomotorina pură (B100) ca o alternativă mai ieftină față de utilizarea motorinei minerale sau a amestecurilor obișnuite utilizate pentru consumul direct pe piața comunitară. Examinarea acestei plângeri a arătat că majoritatea vânzărilor realizate de producătorii comunitari pe piața comunitară au fost destinate, în principal, societăților care o amestecau cu motorină minerală. Faptul că anumiți proprietari de parcuri de mijloace de transport recurg la B100 este mai degrabă o excepție la nivel comunitar. Mai degrabă decât un înlocuitor pentru motorina minerală, biomotorina este un produs complementar pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(30)

S-a afirmat că anumiți utilizatori, în special din Germania, utilizează în mod direct biomotorina pură (B100) ca o alternativă mai ieftină față de utilizarea motorinei minerale sau a amestecurilor obișnuite utilizate pentru consumul direct pe piața comunitară. Examinarea acestei plângeri a arătat că majoritatea vânzărilor realizate de producătorii comunitari pe piața comunitară au fost destinate, în principal, societăților care o amestecau cu motorină minerală. Faptul că anumiți proprietari de parcuri de mijloace de transport recurg la B100 este mai degrabă o excepție la nivel comunitar. Mai degrabă decât un înlocuitor pentru motorina minerală, biomotorina este un produs complementar pe piața comunitară.

| (31) | Acest lucru nu schimbă faptul că diversele tipuri de produs în cauză fabricate în SUA și exportate în Comunitate sunt substituibile cu cele fabricate și vândute în Comunitate de către producătorii de biomotorină comunitari. Nu există nicio diferență semnificativă privind utilizările și percepția din partea agenților economici și a utilizatorilor pe piață care să ducă la modificarea definiției produsului similar. |
| --- | --- |

(31)

Acest lucru nu schimbă faptul că diversele tipuri de produs în cauză fabricate în SUA și exportate în Comunitate sunt substituibile cu cele fabricate și vândute în Comunitate de către producătorii de biomotorină comunitari. Nu există nicio diferență semnificativă privind utilizările și percepția din partea agenților economici și a utilizatorilor pe piață care să ducă la modificarea definiției produsului similar.

| (32) | O parte interesată a susținut că produsul în cauză, în special biomotorina pură, are caracteristici fizice și chimice diferite față de biomotorina similară produsă în Comunitate. În timp ce producția comunitară de biomotorină s-ar baza pe ulei din semințe de rapiță, producătorii americani ar folosi doar ulei de boabe de soia. Prin urmare, s-a afirmat că aceste două tipuri de produse nu ar fi substituibile și nu ar concura în mod direct unele cu altele pe piața comunitară. Partea interesată a indicat în special faptul că proprietățile de fluidizare la rece și cifra de iod ar fi diferite. |
| --- | --- |

(32)

O parte interesată a susținut că produsul în cauză, în special biomotorina pură, are caracteristici fizice și chimice diferite față de biomotorina similară produsă în Comunitate. În timp ce producția comunitară de biomotorină s-ar baza pe ulei din semințe de rapiță, producătorii americani ar folosi doar ulei de boabe de soia. Prin urmare, s-a afirmat că aceste două tipuri de produse nu ar fi substituibile și nu ar concura în mod direct unele cu altele pe piața comunitară. Partea interesată a indicat în special faptul că proprietățile de fluidizare la rece și cifra de iod ar fi diferite.

| (33) | Comisia a anchetat această afirmație și a constatat următoarele:






  (a) | produsul în cauză și produsul comunitar similar au în comun caracteristici de bază foarte asemănătoare și sunt vândute prin intermediul unor circuite de vânzare similare sau identice, și anume către clienți similari de pe piața comunitară; |
| --- | --- | --- |

(33)

Comisia a anchetat această afirmație și a constatat următoarele:

(a)

produsul în cauză și produsul comunitar similar au în comun caracteristici de bază foarte asemănătoare și sunt vândute prin intermediul unor circuite de vânzare similare sau identice, și anume către clienți similari de pe piața comunitară;

| (b) | produsul în cauză și produsul comunitar similar sunt destinate unor utilizări finale identice sau foarte asemănătoare [a se vedea considerentul (25) de mai sus]; |
| --- | --- |

(b)

produsul în cauză și produsul comunitar similar sunt destinate unor utilizări finale identice sau foarte asemănătoare [a se vedea considerentul (25) de mai sus];

| (c) | în ceea ce privește proprietățile de fluidizare la rece, ar trebui clarificat că se referă la punctul de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point - CFPP), care este temperatura la care un combustibil va determina colmatarea unui filtru de combustibil din cauza componentelor combustibilului care încep să se cristalizeze sau să se transforme în gel. Ancheta a arătat că CFPP-ul produsului comunitar similar este mai mic decât cel al biomotorinei exportate din SUA. Totuși, aceasta este o diferență minoră care poate fi ușor compensată fie amestecând diferite tipuri de biomotorină, fie utilizând aditivi în biomotorina pură, în special în timpul iernii. Diferența de CFPP nu are, practic, niciun rol în majoritatea amestecurilor vândute pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(c)

în ceea ce privește proprietățile de fluidizare la rece, ar trebui clarificat că se referă la punctul de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point - CFPP), care este temperatura la care un combustibil va determina colmatarea unui filtru de combustibil din cauza componentelor combustibilului care încep să se cristalizeze sau să se transforme în gel. Ancheta a arătat că CFPP-ul produsului comunitar similar este mai mic decât cel al biomotorinei exportate din SUA. Totuși, aceasta este o diferență minoră care poate fi ușor compensată fie amestecând diferite tipuri de biomotorină, fie utilizând aditivi în biomotorina pură, în special în timpul iernii. Diferența de CFPP nu are, practic, niciun rol în majoritatea amestecurilor vândute pe piața comunitară.

| (d) | În ceea ce privește cifra de iod, care este o măsură a stabilității combustibilului împotriva oxidării, s-a constatat că valorile pentru uleiul din semințe de rapiță și uleiul de boabe de soia sunt corelate, într-o anumită măsură: cifrele variază de la 94 la 120 pentru uleiul din semințe de rapiță și de la 117 la 143 pentru uleiul de boabe de soia. În timp ce intermediarii principali utilizați în Comunitate sunt reprezentați de semințele de rapiță, trebuie remarcat faptul că atât producătorii comunitari, cât și cei americani utilizează, de asemenea, o varietate largă de intermediari pentru a produce biomotorină. Adesea, se amestecă diverse tipuri de biomotorină pentru a obține un produs mai omogen. |
| --- | --- |

(d)

În ceea ce privește cifra de iod, care este o măsură a stabilității combustibilului împotriva oxidării, s-a constatat că valorile pentru uleiul din semințe de rapiță și uleiul de boabe de soia sunt corelate, într-o anumită măsură: cifrele variază de la 94 la 120 pentru uleiul din semințe de rapiță și de la 117 la 143 pentru uleiul de boabe de soia. În timp ce intermediarii principali utilizați în Comunitate sunt reprezentați de semințele de rapiță, trebuie remarcat faptul că atât producătorii comunitari, cât și cei americani utilizează, de asemenea, o varietate largă de intermediari pentru a produce biomotorină. Adesea, se amestecă diverse tipuri de biomotorină pentru a obține un produs mai omogen.

| (34) | Având în vedere că, pentru a fi „similare”, produsele nu trebuie să fie identice din toate punctele de vedere, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază, orice variație minoră în diversele tipuri de produse nu este suficientă pentru a modifica constatarea globală de similaritate între produsul în cauză și produsul comunitar similar. |
| --- | --- |

(34)

Având în vedere că, pentru a fi „similare”, produsele nu trebuie să fie identice din toate punctele de vedere, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază, orice variație minoră în diversele tipuri de produse nu este suficientă pentru a modifica constatarea globală de similaritate între produsul în cauză și produsul comunitar similar.

| (35) | Prin urmare, nu s-au constatat diferențe între diversele tipuri de produs în cauză și produsele comunitare similare vândute pe piața comunitară, ceea ce ar conduce la concluzia că produsele fabricate și vândute de producători comunitari pe piața comunitară nu sunt produse similare, având în comun cu tipurile de produs în cauză fabricate în SUA și exportate către Comunitate caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice identice sau foarte asemănătoare. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia provizorie că toate tipurile de biomotorină sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(35)

Prin urmare, nu s-au constatat diferențe între diversele tipuri de produs în cauză și produsele comunitare similare vândute pe piața comunitară, ceea ce ar conduce la concluzia că produsele fabricate și vândute de producători comunitari pe piața comunitară nu sunt produse similare, având în comun cu tipurile de produs în cauză fabricate în SUA și exportate către Comunitate caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice identice sau foarte asemănătoare. Prin urmare, s-a ajuns la concluzia provizorie că toate tipurile de biomotorină sunt considerate ca fiind similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

3.   DUMPINGUL

3.1.   Observație preliminară

| (36) | În decursul anchetei s-a constatat că autoritățile americane acordau un așa numit credit al celui care amestecă de 1 USD pe galonul de biomotorină pură prezentă într-un amestec de biomotorină cu motorină minerală. |
| --- | --- |

(36)

În decursul anchetei s-a constatat că autoritățile americane acordau un așa numit credit al celui care amestecă de 1 USD pe galonul de biomotorină pură prezentă într-un amestec de biomotorină cu motorină minerală.

| (37) | Toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au susținut că ar trebui să se efectueze o ajustare pentru vânzările lor la export și interne de biomotorină amestecată, în scopul determinării marjei lor de dumping, fie prin rotunjirea prețului lor de vânzare cu creditul corespunzător primit sau prin scăderea creditului celui care amestecă din costul de producție al vânzărilor relevante. |
| --- | --- |

(37)

Toți producătorii-exportatori incluși în eșantion au susținut că ar trebui să se efectueze o ajustare pentru vânzările lor la export și interne de biomotorină amestecată, în scopul determinării marjei lor de dumping, fie prin rotunjirea prețului lor de vânzare cu creditul corespunzător primit sau prin scăderea creditului celui care amestecă din costul de producție al vânzărilor relevante.

| (38) | Ar trebui remarcat faptul că, în conformitate cu dispozițiile juridice relevante, și anume articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază și articolul 24 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (11), niciun produs nu poate fi supus în același timp taxelor antidumping și taxelor compensatorii pentru a remedia o aceeași situație care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. Totuși, procedura AS a arătat că creditul celui care amestecă este o subvenție disponibilă atât la exporturi, cât și la vânzările interne, exact în același fel și pentru aceleași cantități și nu este, prin urmare, o subvenție la export. Astfel, s-a considerat, în mod provizoriu, că solicitările pentru ajustare nu puteau fi acceptate. |
| --- | --- |

(38)

Ar trebui remarcat faptul că, în conformitate cu dispozițiile juridice relevante, și anume articolul 14 alineatul (1) din regulamentul de bază și articolul 24 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (11), niciun produs nu poate fi supus în același timp taxelor antidumping și taxelor compensatorii pentru a remedia o aceeași situație care rezultă din dumping sau din acordarea unei subvenții la export. Totuși, procedura AS a arătat că creditul celui care amestecă este o subvenție disponibilă atât la exporturi, cât și la vânzările interne, exact în același fel și pentru aceleași cantități și nu este, prin urmare, o subvenție la export. Astfel, s-a considerat, în mod provizoriu, că solicitările pentru ajustare nu puteau fi acceptate.

3.2.   Valoarea normală

| (39) | Pentru determinarea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit întâi dacă vânzările interne ale produsului în cauză către clienți independenți au fost realizate în volume reprezentative, și anume dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Comunitate în decursul PA. |
| --- | --- |

(39)

Pentru determinarea valorii normale în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a stabilit întâi dacă vânzările interne ale produsului în cauză către clienți independenți au fost realizate în volume reprezentative, și anume dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export către Comunitate în decursul PA.

| (40) | În cazul unui producător-exportator inclus în eșantion, s-a constatat că acesta nu avea vânzări reprezentative ale produsului în cauză pe piața internă. Pentru acest producător-exportator, valoarea normală a trebuit să fie construită pe baza articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(40)

În cazul unui producător-exportator inclus în eșantion, s-a constatat că acesta nu avea vânzări reprezentative ale produsului în cauză pe piața internă. Pentru acest producător-exportator, valoarea normală a trebuit să fie construită pe baza articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază.

3.2.1.   Producători-exportatori care au cooperat, incluși în eșantion, cu volum total reprezentativ al vânzărilor interne

| (41) | Pentru producătorii-exportatori cu vânzări interne totale reprezentative, incluși în eșantion, Comisia a identificat ulterior acele tipuri de produse vândute pe piața internă de către producătorul-exportator, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export spre Comunitate. |
| --- | --- |

(41)

Pentru producătorii-exportatori cu vânzări interne totale reprezentative, incluși în eșantion, Comisia a identificat ulterior acele tipuri de produse vândute pe piața internă de către producătorul-exportator, care erau identice sau direct comparabile cu tipurile vândute la export spre Comunitate.

| (42) | Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Comunitate. |
| --- | --- |

(42)

Vânzările interne ale unui anumit tip de produs au fost considerate suficient de reprezentative atunci când volumul din acel tip de produs vândut pe piața internă clienților independenți în decursul PA a reprezentat 5 % sau mai mult din volumul total al tipului de produs comparabil vândut la export către Comunitate.

| (43) | Comisia a analizat ulterior dacă vânzările interne ale societăților în cauză pot fi considerate ca având loc în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă. |
| --- | --- |

(43)

Comisia a analizat ulterior dacă vânzările interne ale societăților în cauză pot fi considerate ca având loc în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Aceasta s-a realizat stabilind, pentru fiecare tip de produs, proporția vânzărilor profitabile către consumatori independenți pe piața internă, pe durata perioadei de anchetă.

| (44) | În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era egal sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț s-a calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu. |
| --- | --- |

(44)

În cazul în care volumul vânzărilor pentru un tip de produs, comercializat la un preț de vânzare net egal sau mai mare decât costul de producție calculat, reprezenta mai mult de 80 % din volumul total al vânzărilor pentru acel tip și atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era egal sau mai mare decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real. Acest preț s-a calculat ca medie ponderată a prețurilor tuturor vânzărilor interne pentru acel tip, realizate în cursul PA, indiferent dacă aceste vânzări au fost profitabile sau nu.

| (45) | În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip. |
| --- | --- |

(45)

În cazul în care volumul vânzărilor profitabile pentru un tip de produs a reprezentat 80 % sau mai puțin din volumul total al vânzărilor pentru acel tip sau atunci când prețul mediu ponderat pentru acel tip era mai mic decât costul de producție, valoarea normală s-a bazat pe prețul intern real, calculat ca medie ponderată a vânzărilor profitabile numai pentru acel tip.

| (46) | Pentru tipurile de produse care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă sau care nu au fost vândute în cursul normal al unor operațiuni comerciale, valoarea normală a trebuit să fie construită pe baza articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. În acest scop, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și o marjă de profit rezonabilă au fost adăugate la costul mediu de producție pe tip de produs al exportatorului în decursul PA. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, procentul pentru costurile VAG și marja de profit s-au bazat pe costurile VAG și marja de profit a vânzărilor medii ponderate în cadrul unor operațiuni comerciale normale pentru produsul similar al producătorului-exportator respectiv. |
| --- | --- |

(46)

Pentru tipurile de produse care nu au fost vândute în cantități reprezentative pe piața internă sau care nu au fost vândute în cursul normal al unor operațiuni comerciale, valoarea normală a trebuit să fie construită pe baza articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. În acest scop, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și o marjă de profit rezonabilă au fost adăugate la costul mediu de producție pe tip de produs al exportatorului în decursul PA. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, procentul pentru costurile VAG și marja de profit s-au bazat pe costurile VAG și marja de profit a vânzărilor medii ponderate în cadrul unor operațiuni comerciale normale pentru produsul similar al producătorului-exportator respectiv.

3.2.2.   Producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion fără volum total reprezentativ al vânzărilor interne

| (47) | Pentru producătorul-exportator cooperant fără vânzări interne reprezentative, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, adăugând la costurile proprii de producție ale societății pentru produsul în cauză costurile VAG și o marjă de profit rezonabilă. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază, procentul pentru costurile VAG și marja de profit s-au bazat pe media ponderată a costurilor VAG și pe marja de profit stabilită pentru alți producători-exportatori care fac obiectul anchetei, în funcție de producția și vânzările acestora de produs similar pe piața națională. |
| --- | --- |

(47)

Pentru producătorul-exportator cooperant fără vânzări interne reprezentative, valoarea normală a fost construită în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, adăugând la costurile proprii de producție ale societății pentru produsul în cauză costurile VAG și o marjă de profit rezonabilă. În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază, procentul pentru costurile VAG și marja de profit s-au bazat pe media ponderată a costurilor VAG și pe marja de profit stabilită pentru alți producători-exportatori care fac obiectul anchetei, în funcție de producția și vânzările acestora de produs similar pe piața națională.

| (48) | În ceea ce privește această societate, s-a făcut o modificare pentru a lua în considerare situația sa de demarare, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. S-a făcut o modificare privind costurile sale globale, în scopul de a lua în considerare utilizarea redusă a capacității instalațiilor de producție în decursul fazei de demarare. |
| --- | --- |

(48)

În ceea ce privește această societate, s-a făcut o modificare pentru a lua în considerare situația sa de demarare, astfel cum se prevede la articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. S-a făcut o modificare privind costurile sale globale, în scopul de a lua în considerare utilizarea redusă a capacității instalațiilor de producție în decursul fazei de demarare.

3.3.   Prețul de export

| (49) | Prețurile de vânzare la export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(49)

Prețurile de vânzare la export s-au stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite pentru produsul în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază.

| (50) | În cazul în care vânzările la export către Comunitate s-au realizat prin societăți comerciale asociate, situate în interiorul sau în exteriorul Comunității, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor de revânzare către primii clienți independenți din Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ajustat în mod corespunzător pentru toate costurile suportate între import și revânzare, și profituri. |
| --- | --- |

(50)

În cazul în care vânzările la export către Comunitate s-au realizat prin societăți comerciale asociate, situate în interiorul sau în exteriorul Comunității, prețurile de export au fost stabilite pe baza prețurilor de revânzare către primii clienți independenți din Comunitate, în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază, ajustat în mod corespunzător pentru toate costurile suportate între import și revânzare, și profituri.

3.4.   Comparația

| (51) | Comparația dintre valoarea normală și prețul de export a fost făcută pe baza nivelului franco fabrică. |
| --- | --- |

(51)

Comparația dintre valoarea normală și prețul de export a fost făcută pe baza nivelului franco fabrică.

| (52) | În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(52)

În scopul asigurării unei comparații echitabile între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază.

| (53) | Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, subvențiile primite pentru acoperirea costurilor de transport, de navlu și de asigurare, a costurilor de manipulare, de încărcare și a costurilor auxiliare, a costurilor creditului și a comisioanelor. |
| --- | --- |

(53)

Pe această bază, s-au luat în considerare, în cazul în care erau aplicabile și justificate, subvențiile primite pentru acoperirea costurilor de transport, de navlu și de asigurare, a costurilor de manipulare, de încărcare și a costurilor auxiliare, a costurilor creditului și a comisioanelor.

3.5.   Marjele de dumping

3.5.1.   Pentru producătorii-exportatori care au cooperat, incluși în eșantion

| (54) | Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs în cauză exportat către Comunitate s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(54)

Pentru societățile incluse în eșantion, valoarea normală medie ponderată a fiecărui tip de produs în cauză exportat către Comunitate s-a comparat cu prețul de export mediu ponderat al tipului corespunzător de produs în cauză, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (55) | Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul de import CIF frontieră comunitară înainte de vămuire, sunt următoarele:






  Societatea | Marja de dumping provizorie |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 73,4 % |
| Imperium Renewables Inc. | 29,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 57,3 % |
| World Energy Alternatives LLC | 51,7 % |

(55)

Pe această bază, marjele de dumping medii ponderate provizorii, exprimate ca procent din prețul de import CIF frontieră comunitară înainte de vămuire, sunt următoarele:

Societatea

Marja de dumping provizorie

Archer Daniels Midland Company

3,4 %

Cargill Inc.

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

73,4 %

Imperium Renewables Inc.

29,5 %

Peter Cremer North America LP

57,3 %

World Energy Alternatives LLC

51,7 %

3.5.2.   Pentru ceilalți producători-exportatori care au cooperat

| (56) | Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat, neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Respectiva marjă a fost calculată pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion. Pe această bază, marja de dumping calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost stabilită, provizoriu, la 33,7 % din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire. |
| --- | --- |

(56)

Marja de dumping medie ponderată a producătorilor-exportatori care au cooperat, neincluși în eșantion a fost calculată în conformitate cu dispozițiile articolului 9 alineatul (6) din regulamentul de bază. Respectiva marjă a fost calculată pe baza marjelor stabilite pentru producătorii-exportatori incluși în eșantion. Pe această bază, marja de dumping calculată pentru societățile cooperante care nu au fost incluse în eșantion a fost stabilită, provizoriu, la 33,7 % din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire.

3.5.3.   Pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat

| (57) | Cu privire la toți ceilalți exportatori din SUA, Comisia a stabilit mai întâi gradul de cooperare. S-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile din eșantion, primite de la toți producătorii-exportatori care au cooperat și totalul importurilor din SUA, astfel cum reiese din statisticile SUA referitoare la export. Procentul de cooperare constatat este de 81 %. Pe această bază, nivelul de cooperare a fost considerat ridicat. Prin urmare, s-a considerat oportună stabilirea marjei de dumping a producătorilor-exportatori care nu au cooperat la un nivel corespunzător celui constatat pentru producătorul-exportator cooperant inclus în eșantion, având cel mai ridicat dumping individual și marjă de dumping, în scopul de a asigura eficacitatea măsurilor. |
| --- | --- |

(57)

Cu privire la toți ceilalți exportatori din SUA, Comisia a stabilit mai întâi gradul de cooperare. S-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile din eșantion, primite de la toți producătorii-exportatori care au cooperat și totalul importurilor din SUA, astfel cum reiese din statisticile SUA referitoare la export. Procentul de cooperare constatat este de 81 %. Pe această bază, nivelul de cooperare a fost considerat ridicat. Prin urmare, s-a considerat oportună stabilirea marjei de dumping a producătorilor-exportatori care nu au cooperat la un nivel corespunzător celui constatat pentru producătorul-exportator cooperant inclus în eșantion, având cel mai ridicat dumping individual și marjă de dumping, în scopul de a asigura eficacitatea măsurilor.

| (58) | Pe această bază, nivelul național al dumpingului a fost stabilit provizoriu la 57,3 % din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire. |
| --- | --- |

(58)

Pe această bază, nivelul național al dumpingului a fost stabilit provizoriu la 57,3 % din prețul de import CIF frontieră comunitară, înainte de vămuire.

4.   INDUSTRIA COMUNITARĂ

4.1.   Producția comunitară și situația

| (59) | Toate informațiile disponibile, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii comunitari înainte și după inițierea anchetei au fost folosite în scopul de a stabili producția comunitară totală și sprijinul pentru anchetă. |
| --- | --- |

(59)

Toate informațiile disponibile, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii comunitari înainte și după inițierea anchetei au fost folosite în scopul de a stabili producția comunitară totală și sprijinul pentru anchetă.

| (60) | Pe baza acestor informații, s-a constatat că producția comunitară totală era de aproximativ 5 400 000 de tone în decursul PA. S-a constatat că trei societăți aparținând aceluiași grup erau asociate cu producători-exportatori din SUA, iar grupul importa, de asemenea, cantități importante din produsul în cauză de la exportatorii săi asociați din SUA. Prin urmare, aceste societăți erau excluse din noțiunea de producție comunitară în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. În consecință, volumul producției pe baza căruia a fost stabilită situația a fost între 4 200 000 și 4 600 000 de tone. |
| --- | --- |

(60)

Pe baza acestor informații, s-a constatat că producția comunitară totală era de aproximativ 5 400 000 de tone în decursul PA. S-a constatat că trei societăți aparținând aceluiași grup erau asociate cu producători-exportatori din SUA, iar grupul importa, de asemenea, cantități importante din produsul în cauză de la exportatorii săi asociați din SUA. Prin urmare, aceste societăți erau excluse din noțiunea de producție comunitară în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) și articolul 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. În consecință, volumul producției pe baza căruia a fost stabilită situația a fost între 4 200 000 și 4 600 000 de tone.

| (61) | S-a stabilit că societățile care au susținut reclamația și au cooperat în cadrul anchetei au reprezentat mai mult de 60 % din producția comunitară de biomotorină în decursul PA indicate în considerentul (60). Societatea menționată în considerentul (63) de mai jos, care nu a cooperat în cadrul anchetei nu a fost considerată susținătoare a reclamației. Se ajunge la concluzia că reclamația și ancheta sunt susținute de o proporție majoră a producției comunitare, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(61)

S-a stabilit că societățile care au susținut reclamația și au cooperat în cadrul anchetei au reprezentat mai mult de 60 % din producția comunitară de biomotorină în decursul PA indicate în considerentul (60). Societatea menționată în considerentul (63) de mai jos, care nu a cooperat în cadrul anchetei nu a fost considerată susținătoare a reclamației. Se ajunge la concluzia că reclamația și ancheta sunt susținute de o proporție majoră a producției comunitare, în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază.

4.2.   Eșantionarea

| (62) | Din cauza numărului mare de producători comunitari, s-a hotărât să se recurgă la eșantionare pentru a stabili existența unui prejudiciu important. S-au trimis formulare de eșantionare tuturor producătorilor potențiali ai produsului similar din Comunitate. Inițial, peste 40 de societăți au furnizat informații semnificative pentru formularele de eșantionare și au fost de acord să coopereze în cadrul procedurii. Cele trei societăți menționate în considerentul (60) nu au fost luate în considerare pentru eșantionare, din motivele menționate în considerentul respectiv. |
| --- | --- |

(62)

Din cauza numărului mare de producători comunitari, s-a hotărât să se recurgă la eșantionare pentru a stabili existența unui prejudiciu important. S-au trimis formulare de eșantionare tuturor producătorilor potențiali ai produsului similar din Comunitate. Inițial, peste 40 de societăți au furnizat informații semnificative pentru formularele de eșantionare și au fost de acord să coopereze în cadrul procedurii. Cele trei societăți menționate în considerentul (60) nu au fost luate în considerare pentru eșantionare, din motivele menționate în considerentul respectiv.

| (63) | Din societățile care au mai rămas, s-a selectat un eșantion de 11 societăți pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție și vânzări din cadrul Comunității, așa cum s-a indicat în considerentul (11) de mai sus. Un producător care a fost inițial luat în considerare pentru eșantion a trebuit să fie exclus pentru că nu a cooperat în cadrul anchetei. Cele zece societăți incluse în eșantion care au mai rămas au fost considerate reprezentative pentru întreaga producție comunitară. |
| --- | --- |

(63)

Din societățile care au mai rămas, s-a selectat un eșantion de 11 societăți pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție și vânzări din cadrul Comunității, așa cum s-a indicat în considerentul (11) de mai sus. Un producător care a fost inițial luat în considerare pentru eșantion a trebuit să fie exclus pentru că nu a cooperat în cadrul anchetei. Cele zece societăți incluse în eșantion care au mai rămas au fost considerate reprezentative pentru întreaga producție comunitară.

| (64) | În continuare, trimiterea la „industria comunitară” sau „producători comunitari incluși în eșantion” se referă la acești zece producători incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(64)

În continuare, trimiterea la „industria comunitară” sau „producători comunitari incluși în eșantion” se referă la acești zece producători incluși în eșantion.

5.   PREJUDICIUL

| (65) | Așa cum s-a menționat în considerentul (15) de mai sus, examinarea tendințelor referitoare la evaluarea prejudiciului au acoperit perioada dintre ianuarie 2004 și sfârșitul PA. Cu toate acestea, ancheta a arătat că industria comunitară a demarat, practic, în 2004. Astfel, s-a considerat mai adecvată efectuarea unei analize bazată pe tendințele pentru perioada dintre 2005 și PA (denumită în continuare „perioada analizată”). Totuși, informațiile colectate referitoare la 2004 sunt, de asemenea, prezentate în evaluarea care urmează. |
| --- | --- |

(65)

Așa cum s-a menționat în considerentul (15) de mai sus, examinarea tendințelor referitoare la evaluarea prejudiciului au acoperit perioada dintre ianuarie 2004 și sfârșitul PA. Cu toate acestea, ancheta a arătat că industria comunitară a demarat, practic, în 2004. Astfel, s-a considerat mai adecvată efectuarea unei analize bazată pe tendințele pentru perioada dintre 2005 și PA (denumită în continuare „perioada analizată”). Totuși, informațiile colectate referitoare la 2004 sunt, de asemenea, prezentate în evaluarea care urmează.

5.1.   Consumul comunitar

Tabelul 1

| Consumul comunitar | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indice 2005=100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Consumul comunitar

2004

2005

2006

2007

PA

Tone

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indice 2005=100

60

100

155

207

206

| (66) | Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului producției comunitare globale pe piața comunitară a tuturor producătorilor comunitari, așa cum s-a constatat în considerentul (60) de mai sus, minus exporturile lor plus importurile din țara vizată de prezenta anchetă și importurile din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(66)

Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului producției comunitare globale pe piața comunitară a tuturor producătorilor comunitari, așa cum s-a constatat în considerentul (60) de mai sus, minus exporturile lor plus importurile din țara vizată de prezenta anchetă și importurile din alte țări terțe.

| (67) | În ceea ce privește volumele importurilor din SUA, erau disponibile următoarele surse de informații:






  — | datele Eurostat pentru diferitele coduri NC în cadrul cărora era clasificat produsul; |
| --- | --- | --- |

(67)

În ceea ce privește volumele importurilor din SUA, erau disponibile următoarele surse de informații:

—

datele Eurostat pentru diferitele coduri NC în cadrul cărora era clasificat produsul;

| — | statisticile SUA referitoare la export; |
| --- | --- |

—

statisticile SUA referitoare la export;

| — | alte informații statistice de natură confidențială privind importurile, furnizate de părțile interesate. |
| --- | --- |

—

alte informații statistice de natură confidențială privind importurile, furnizate de părțile interesate.

| (68) | Totuși, analiza acestor informații a arătat că datele Eurostat nu puteau fi utilizate în scopul evaluării consumului deoarece până la sfârșitul anului 2007 nu existau coduri NC distincte disponibile pentru încadrarea vamală a diferitelor tipuri de produs în cauză. Importurile produsului în cauză au fost clasificate în cadrul unui număr de coduri care conțineau și date de import ale altor produse. Astfel, s-a considerat mai potrivit să se utilizeze statisticile SUA referitoare la export pentru a stabili cifre referitoare la importuri și consum, precum și tendințe ale importului fiabile. Când s-a utilizat această sursă de informație, s-a luat în considerare timpul de expediere care le este necesar mărfurilor ca să sosească din SUA în Comunitate și, astfel, statisticile referitoare la export erau ajustate cu o lună pentru a ține cont de acest decalaj. |
| --- | --- |

(68)

Totuși, analiza acestor informații a arătat că datele Eurostat nu puteau fi utilizate în scopul evaluării consumului deoarece până la sfârșitul anului 2007 nu existau coduri NC distincte disponibile pentru încadrarea vamală a diferitelor tipuri de produs în cauză. Importurile produsului în cauză au fost clasificate în cadrul unui număr de coduri care conțineau și date de import ale altor produse. Astfel, s-a considerat mai potrivit să se utilizeze statisticile SUA referitoare la export pentru a stabili cifre referitoare la importuri și consum, precum și tendințe ale importului fiabile. Când s-a utilizat această sursă de informație, s-a luat în considerare timpul de expediere care le este necesar mărfurilor ca să sosească din SUA în Comunitate și, astfel, statisticile referitoare la export erau ajustate cu o lună pentru a ține cont de acest decalaj.

| (69) | În ceea ce privește importurile din alte țări și exporturile producătorilor comunitari, având în vedere limitarea referitoare la utilizarea datelor Eurostat descrise mai sus, ancheta s-a bazat pe datele raportate în reclamație. |
| --- | --- |

(69)

În ceea ce privește importurile din alte țări și exporturile producătorilor comunitari, având în vedere limitarea referitoare la utilizarea datelor Eurostat descrise mai sus, ancheta s-a bazat pe datele raportate în reclamație.

| (70) | Pe baza celor menționate anterior, s-a constatat o creștere a consumului comunitar de biomotorină cu 107 % între 2005 și 2007 și apoi o ușoară scădere în timpul PA, cu 1 punct procentual. Pe ansamblu, consumul a crescut cu mai mult de dublu în timpul perioadei analizate. |
| --- | --- |

(70)

Pe baza celor menționate anterior, s-a constatat o creștere a consumului comunitar de biomotorină cu 107 % între 2005 și 2007 și apoi o ușoară scădere în timpul PA, cu 1 punct procentual. Pe ansamblu, consumul a crescut cu mai mult de dublu în timpul perioadei analizate.

| (71) | Creșterea cererii s-a datorat, în principal, stimulentelor statelor membre pentru a promova utilizarea biocombustibililor în urma adoptării Directivei 2003/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 mai 2003 de promovare a utilizării biocombustibililor și a altor combustibili regenerabili pentru transport (12) și a Directivei 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (13). |
| --- | --- |

(71)

Creșterea cererii s-a datorat, în principal, stimulentelor statelor membre pentru a promova utilizarea biocombustibililor în urma adoptării Directivei 2003/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 mai 2003 de promovare a utilizării biocombustibililor și a altor combustibili regenerabili pentru transport (12) și a Directivei 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (13).

5.2.   Volumul și cota de piață ale importurilor din țara în cauză

Tabelul 2

| Importuri din SUA | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indice 2005=100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Cotă de piață | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indice 2005=100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Sursa: statisticile SUA referitoare la export |

Importuri din SUA

2004

2005

2006

2007

PA

Tone

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indice 2005=100

23

100

442

6 354

9 885

Cotă de piață

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indice 2005=100

25

100

250

2 750

4 300

Sursa: statisticile SUA referitoare la export

| (72) | Volumul importurilor din SUA a crescut semnificativ de la aproximativ 11 500 de tone în 2005 până la aproximativ 1 137 000 de tone în PA. |
| --- | --- |

(72)

Volumul importurilor din SUA a crescut semnificativ de la aproximativ 11 500 de tone în 2005 până la aproximativ 1 137 000 de tone în PA.

| (73) | În decursul perioadei analizate, importurile care fac obiectul unui dumping din SUA și-au crescut în continuu cota de piață comunitară, de la 0,4 % în 2005 la 17,2 % în PA. Prin urmare, a existat o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping, atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi, în comparație cu consumul comunitar de-a lungul perioadei respective. |
| --- | --- |

(73)

În decursul perioadei analizate, importurile care fac obiectul unui dumping din SUA și-au crescut în continuu cota de piață comunitară, de la 0,4 % în 2005 la 17,2 % în PA. Prin urmare, a existat o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unui dumping, atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi, în comparație cu consumul comunitar de-a lungul perioadei respective.

| (74) | Splash and dash este un termen utilizat de agenții economici pentru biomotorină pentru a descrie o configurație prin care biomotorina despre care se presupune că este de origine străină este transbordată către Comunitate prin SUA, unde este amestecată cu, practic, un strop (0,01 % din amestecul final) de motorină convențională, pentru ca cel care amestecă să beneficieze de o subvenție în SUA. |
| --- | --- |

(74)

Splash and dash este un termen utilizat de agenții economici pentru biomotorină pentru a descrie o configurație prin care biomotorina despre care se presupune că este de origine străină este transbordată către Comunitate prin SUA, unde este amestecată cu, practic, un strop (0,01 % din amestecul final) de motorină convențională, pentru ca cel care amestecă să beneficieze de o subvenție în SUA.

| (75) | Părțile americane au susținut că splash and dash explică creșterea importantă a importurilor americane pe piața comunitară, deoarece aceasta reprezenta 40 % din importurile americane în decursul PA. Părțile respective au susținut, de asemenea, că, deoarece ancheta a fost inițiată împotriva importurilor de biomotorină originară din SUA, cantitățile vizate de splash and dash ar trebui separate de analiza prejudiciului și tratate ca importuri din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(75)

Părțile americane au susținut că splash and dash explică creșterea importantă a importurilor americane pe piața comunitară, deoarece aceasta reprezenta 40 % din importurile americane în decursul PA. Părțile respective au susținut, de asemenea, că, deoarece ancheta a fost inițiată împotriva importurilor de biomotorină originară din SUA, cantitățile vizate de splash and dash ar trebui separate de analiza prejudiciului și tratate ca importuri din alte țări terțe.

| (76) | Pe de altă parte, reclamantul a argumentat că importurile de splash and dash, în cazul în care există, ar reprezenta cel mult 10 % din volumul de exporturi ale SUA și astfel ar fi nesemnificative și nu ar modifica constatările că mari cantități de importuri care fac obiectul unui dumping din SUA au intrat pe piața comunitară, în special în decursul PA. |
| --- | --- |

(76)

Pe de altă parte, reclamantul a argumentat că importurile de splash and dash, în cazul în care există, ar reprezenta cel mult 10 % din volumul de exporturi ale SUA și astfel ar fi nesemnificative și nu ar modifica constatările că mari cantități de importuri care fac obiectul unui dumping din SUA au intrat pe piața comunitară, în special în decursul PA.

| (77) | Ancheta a arătat că statisticile SUA referitoare la export nu permit distincția între orice fel de biomotorină exportată în cadrul presupusului proces splash and dash și celelalte exporturi americane înregistrate în capitolul lor „Exporturi”. În aceleași statistici s-a constatat că nu erau aproape deloc cantități declarate în cadrul capitolului „Reexporturi”. Autoritățile americane au afirmat, de asemenea, că toate cantitățile incluse în capitolul lor „Exporturi” sunt produse considerate a fi originare din SUA. |
| --- | --- |

(77)

Ancheta a arătat că statisticile SUA referitoare la export nu permit distincția între orice fel de biomotorină exportată în cadrul presupusului proces splash and dash și celelalte exporturi americane înregistrate în capitolul lor „Exporturi”. În aceleași statistici s-a constatat că nu erau aproape deloc cantități declarate în cadrul capitolului „Reexporturi”. Autoritățile americane au afirmat, de asemenea, că toate cantitățile incluse în capitolul lor „Exporturi” sunt produse considerate a fi originare din SUA.

| (78) | Mai mult, majoritatea societăților americane anchetate au declarat că nu era posibil să se diferențieze cantitățile exportate către Comunitate sau vândute pe piața națională și cantitățile produse sau care își au originea în SUA și cele exportate în cadrul procesului splash and dash. |
| --- | --- |

(78)

Mai mult, majoritatea societăților americane anchetate au declarat că nu era posibil să se diferențieze cantitățile exportate către Comunitate sau vândute pe piața națională și cantitățile produse sau care își au originea în SUA și cele exportate în cadrul procesului splash and dash.

| (79) | De asemenea, în cazul societăților anchetate din SUA, s-a constatat că toate exporturile de biomotorină erau declarate, atât la exportul de către exportatori americani, cât și la importul de către importatori asociați din Comunitate, ca biomotorină de origine americană. |
| --- | --- |

(79)

De asemenea, în cazul societăților anchetate din SUA, s-a constatat că toate exporturile de biomotorină erau declarate, atât la exportul de către exportatori americani, cât și la importul de către importatori asociați din Comunitate, ca biomotorină de origine americană.

| (80) | Pe baza celor de mai sus și luând în considerare, în special, că exporturile splash and dash, în cazul în care există, erau declarate cu origine americană și considerate ca originare din SUA de către autoritățile americane, s-a considerat că nu există motiv să fie tratate ca importuri non-americane. |
| --- | --- |

(80)

Pe baza celor de mai sus și luând în considerare, în special, că exporturile splash and dash, în cazul în care există, erau declarate cu origine americană și considerate ca originare din SUA de către autoritățile americane, s-a considerat că nu există motiv să fie tratate ca importuri non-americane.

5.3.   Prețul importurilor care fac obiectul unui dumping și subcotarea prețurilor

5.3.1.   Prețul de vânzare unitar

Tabelul 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețuri în EUR/tonă | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indice 2005=100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Sursa: statisticile SUA referitoare la export și răspunsurile la chestionar ale exportatorilor americani incluși în eșantion |

2004

2005

2006

2007

PA

Prețuri în EUR/tonă

463

575

600

596

616

Indice 2005=100

81

100

104

104

107

Sursa: statisticile SUA referitoare la export și răspunsurile la chestionar ale exportatorilor americani incluși în eșantion

| (81) | Statisticile SUA referitoare la export au fost utilizate, de asemenea, pentru a stabili tendințele prețului importurilor care fac obiectul unui dumping originare din SUA, în special pentru anul 2007 și PA. În scopul de a reflecta nivelul prețului la frontiera comunitară, prețurile medii de export au fost ajustate cu costurile de navlu și de asigurare relevante. Ar trebui remarcat faptul că, pentru perioadele mai recente ale perioadei analizate, și anume 2005 și 2006, și de asemenea pentru 2004, statisticile SUA referitoare la export nu au fost în totalitate fiabile în ceea ce privește valorile vânzărilor, deoarece s-a constatat că prețurile medii de export calculate erau, în mod disproporționat, mari în comparație cu prețurile raportate de către producătorii-exportatori care au cooperat. În aceste cazuri, prețul de export mediu american pentru acești ani s-a bazat pe răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii-exportatori din SUA incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(81)

Statisticile SUA referitoare la export au fost utilizate, de asemenea, pentru a stabili tendințele prețului importurilor care fac obiectul unui dumping originare din SUA, în special pentru anul 2007 și PA. În scopul de a reflecta nivelul prețului la frontiera comunitară, prețurile medii de export au fost ajustate cu costurile de navlu și de asigurare relevante. Ar trebui remarcat faptul că, pentru perioadele mai recente ale perioadei analizate, și anume 2005 și 2006, și de asemenea pentru 2004, statisticile SUA referitoare la export nu au fost în totalitate fiabile în ceea ce privește valorile vânzărilor, deoarece s-a constatat că prețurile medii de export calculate erau, în mod disproporționat, mari în comparație cu prețurile raportate de către producătorii-exportatori care au cooperat. În aceste cazuri, prețul de export mediu american pentru acești ani s-a bazat pe răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii-exportatori din SUA incluși în eșantion.

| (82) | Prețurile medii pentru importurile din SUA au fluctuat în perioada luată în considerare și, în ansamblu, au prezentat o creștere de 7 % între 2005 și PA. |
| --- | --- |

(82)

Prețurile medii pentru importurile din SUA au fluctuat în perioada luată în considerare și, în ansamblu, au prezentat o creștere de 7 % între 2005 și PA.

5.3.2.   Subcotarea de preț

| (83) | În scopul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către producătorii comunitari incluși în eșantion în ceea ce privește clienții independenți de pe piața comunitară, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din SUA, stabilite pe o bază CIF pentru producătorii-exportatori din SUA incluși în eșantion. Atunci când a fost cazul, s-a aplicat o ajustare pentru taxele vamale, costurile ulterioare importului și diferențele de intermediari (a se vedea considerentul următor) utilizați pentru producerea biomotorinei. |
| --- | --- |

(83)

În scopul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către producătorii comunitari incluși în eșantion în ceea ce privește clienții independenți de pe piața comunitară, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din SUA, stabilite pe o bază CIF pentru producătorii-exportatori din SUA incluși în eșantion. Atunci când a fost cazul, s-a aplicat o ajustare pentru taxele vamale, costurile ulterioare importului și diferențele de intermediari (a se vedea considerentul următor) utilizați pentru producerea biomotorinei.

| (84) | Ancheta a identificat diferite tipuri de produs în cauză, în special pe baza intermediarilor utilizați în procesul de producție. În timp ce semințele de rapiță reprezintă principalul intermediar utilizat în Comunitate, producătorii americani utilizează alți intermediari, precum boabe de soia, colza, palmier, etc. Având în vedere că intermediarii reprezintă, de departe, principala materie primă pentru fabricarea produsului în cauză, s-a considerat că ar trebui acordată o ajustare pentru diferența de intermediari. Astfel, această ajustare a fost calculată pentru a corespunde valorii de piață a diferenței dintre tipurile relevante de produs în cauză comparat cu tipul de produse fabricate din semințe de rapiță. În acest fel, atât prețurile de vânzare medii ponderate ale industriei comunitare, cât și prețul mediu ponderat al importurilor în cauză au fost comparate pe baza acelorași intermediari, și anume semințele de rapiță. |
| --- | --- |

(84)

Ancheta a identificat diferite tipuri de produs în cauză, în special pe baza intermediarilor utilizați în procesul de producție. În timp ce semințele de rapiță reprezintă principalul intermediar utilizat în Comunitate, producătorii americani utilizează alți intermediari, precum boabe de soia, colza, palmier, etc. Având în vedere că intermediarii reprezintă, de departe, principala materie primă pentru fabricarea produsului în cauză, s-a considerat că ar trebui acordată o ajustare pentru diferența de intermediari. Astfel, această ajustare a fost calculată pentru a corespunde valorii de piață a diferenței dintre tipurile relevante de produs în cauză comparat cu tipul de produse fabricate din semințe de rapiță. În acest fel, atât prețurile de vânzare medii ponderate ale industriei comunitare, cât și prețul mediu ponderat al importurilor în cauză au fost comparate pe baza acelorași intermediari, și anume semințele de rapiță.

| (85) | Pe baza metodologiei descrise anterior, s-a constatat că diferența dintre prețurile americane și comunitare, exprimată ca procent din prețul franco fabrică mediu ponderat al industriei comunitare, deci marja de subcotare de preț, variază între 18,9 % și 33,0 %. |
| --- | --- |

(85)

Pe baza metodologiei descrise anterior, s-a constatat că diferența dintre prețurile americane și comunitare, exprimată ca procent din prețul franco fabrică mediu ponderat al industriei comunitare, deci marja de subcotare de preț, variază între 18,9 % și 33,0 %.

5.4.   Situația economică a industriei comunitare

| (86) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei comunitare a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici stabiliți pentru industria comunitară pe durata perioadei analizate. |
| --- | --- |

(86)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea efectului importurilor care fac obiectul unui dumping asupra industriei comunitare a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici stabiliți pentru industria comunitară pe durata perioadei analizate.

5.4.1.   Capacitatea de producție, producția și utilizarea capacității

Tabelul 4

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea de producție (în tone) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Indice 2005=100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Producție (tone) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Indice 2005=100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Utilizarea capacității | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Indice 2005=100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion |

2004

2005

2006

2007

PA

Capacitatea de producție (în tone)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Indice 2005=100

58

100

142

238

274

Producție (tone)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Indice 2005=100

58

100

149

225

248

Utilizarea capacității

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Indice 2005=100

102

100

106

95

91

Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion

| (87) | În conformitate cu creșterea consumului, capacitatea de producție a producătorilor comunitari incluși în eșantion a crescut în continuu în decursul perioadei analizate. Aceasta a crescut cu 42 % între 2005 și 2006, fiind urmată de o creștere suplimentară de 68 % în 2007 și de încă o creștere de 15 % între 2007 și PA. Aceasta a marcat o creștere totală de 174 % de-a lungul perioadei analizate. Creșterea capacității de producție a rezultat din noi investiții realizate ca urmare a anticipării creșterii cererii. |
| --- | --- |

(87)

În conformitate cu creșterea consumului, capacitatea de producție a producătorilor comunitari incluși în eșantion a crescut în continuu în decursul perioadei analizate. Aceasta a crescut cu 42 % între 2005 și 2006, fiind urmată de o creștere suplimentară de 68 % în 2007 și de încă o creștere de 15 % între 2007 și PA. Aceasta a marcat o creștere totală de 174 % de-a lungul perioadei analizate. Creșterea capacității de producție a rezultat din noi investiții realizate ca urmare a anticipării creșterii cererii.

| (88) | Într-adevăr, creșterea capacității de producție a industriei comunitare trebuie văzută în contextul unui obiectiv comunitar de consum de biocombustibili și alți combustibili regenerabili de 5,75 %, stabilit prin Directiva 2003/30/CE, care este calculat pe baza conținutului de energie al tuturor tipurilor de benzină și motorină, utilizate în transport, introduse pe piața comunitară până la 31 decembrie 2010. Mai mult, în martie 2007, Consiliul European a adoptat un obiectiv minim obligatoriu de 10 % care urmează să fie atins de toate statele membre pentru cota de biocombustibili din consumul comunitar total de benzină și motorină până în 2020 (14). Acest obiectiv ar crește consumul comunitar de biocombustibili la aproximativ 33 de milioane de tone de echivalent petrol până în anul respectiv. Capacitatea de producție în întreaga Comunitate, în 2006, a fost estimată la doar 6 milioane de tone. Având în vedere cele de mai sus, este ușor de înțeles de ce producătorii comunitari au investit în capacități suplimentare, ca urmare a anticipării creșterii cererii. |
| --- | --- |

(88)

Într-adevăr, creșterea capacității de producție a industriei comunitare trebuie văzută în contextul unui obiectiv comunitar de consum de biocombustibili și alți combustibili regenerabili de 5,75 %, stabilit prin Directiva 2003/30/CE, care este calculat pe baza conținutului de energie al tuturor tipurilor de benzină și motorină, utilizate în transport, introduse pe piața comunitară până la 31 decembrie 2010. Mai mult, în martie 2007, Consiliul European a adoptat un obiectiv minim obligatoriu de 10 % care urmează să fie atins de toate statele membre pentru cota de biocombustibili din consumul comunitar total de benzină și motorină până în 2020 (14). Acest obiectiv ar crește consumul comunitar de biocombustibili la aproximativ 33 de milioane de tone de echivalent petrol până în anul respectiv. Capacitatea de producție în întreaga Comunitate, în 2006, a fost estimată la doar 6 milioane de tone. Având în vedere cele de mai sus, este ușor de înțeles de ce producătorii comunitari au investit în capacități suplimentare, ca urmare a anticipării creșterii cererii.

| (89) | Industria comunitară a crescut, de asemenea, în continuu producția produsului similar, astfel încât s-a ajuns la o creștere totală de 148 % în timpul perioadei analizate. |
| --- | --- |

(89)

Industria comunitară a crescut, de asemenea, în continuu producția produsului similar, astfel încât s-a ajuns la o creștere totală de 148 % în timpul perioadei analizate.

| (90) | Ca rezultat al ritmului relativ mai scăzut al creșterii volumelor de producție în raport cu creșterea capacității de producție, utilizarea capacității industriei comunitare a scăzut cu 9 % în timpul perioadei analizate. |
| --- | --- |

(90)

Ca rezultat al ritmului relativ mai scăzut al creșterii volumelor de producție în raport cu creșterea capacității de producție, utilizarea capacității industriei comunitare a scăzut cu 9 % în timpul perioadei analizate.

5.4.2.   Volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile medii unitare din Comunitate

Tabelul 5

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum de vânzări (tone) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Indice 2005=100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Cotă de piață | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Indice 2005=100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Prețuri medii
  (EUR/tonă) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Indice 2005=100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion |

2004

2005

2006

2007

PA

Volum de vânzări (tone)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Indice 2005=100

59

100

147

221

243

Cotă de piață

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Indice 2005=100

97

100

95

107

118

Prețuri medii

(EUR/tonă)

655

759

900

892

933

Indice 2005=100

86

100

119

118

123

Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion

| (91) | În conformitate cu evoluția consumului, volumul vânzărilor efectuate de industria comunitară pe piața comunitară a crescut în mod constant, înregistrând o creștere totală de 143 % în decursul perioadei analizate. În aceeași perioadă, industria comunitară și-a crescut, de asemenea, cota de piață cu 4,5 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(91)

În conformitate cu evoluția consumului, volumul vânzărilor efectuate de industria comunitară pe piața comunitară a crescut în mod constant, înregistrând o creștere totală de 143 % în decursul perioadei analizate. În aceeași perioadă, industria comunitară și-a crescut, de asemenea, cota de piață cu 4,5 puncte procentuale.

| (92) | Prețurile medii de vânzare ale industriei comunitare din piața comunitară au crescut cu 23 % pe parcursul perioadei analizate. Creșterea prețurilor a fost justificată având în vedere creșterea costurilor materiilor prime și a altor elemente de intrare. |
| --- | --- |

(92)

Prețurile medii de vânzare ale industriei comunitare din piața comunitară au crescut cu 23 % pe parcursul perioadei analizate. Creșterea prețurilor a fost justificată având în vedere creșterea costurilor materiilor prime și a altor elemente de intrare.

5.4.3.   Creșterea

| (93) | Creșterea industriei comunitare este reflectată în indicatorii săi de volum, precum producția, vânzările dar, în special, în cota sa de piață. În ciuda unui consum în plină expansiune pe piața comunitară în decursul perioadei analizate, creșterea cotei de piață a producătorilor comunitari incluși în eșantion a fost relativ modestă. În special între 2006 și PA, producătorii comunitari incluși în eșantion au câștigat doar 5,8 puncte procentuale din cota de piață. În decursul aceleiași perioade, importurile care fac obiectul unui dumping au reușit să câștige peste 16 puncte procentuale din cota de piață. Faptul că industria comunitară nu a putut beneficia în totalitate de creșterea pieței a avut un impact global negativ asupra situației sale economice. Mai mulți factori de prejudiciu, precum producția, utilizarea capacității de producție, productivitatea, vânzările, politica investițiilor și randamentul investițiilor au fost grav afectate. |
| --- | --- |

(93)

Creșterea industriei comunitare este reflectată în indicatorii săi de volum, precum producția, vânzările dar, în special, în cota sa de piață. În ciuda unui consum în plină expansiune pe piața comunitară în decursul perioadei analizate, creșterea cotei de piață a producătorilor comunitari incluși în eșantion a fost relativ modestă. În special între 2006 și PA, producătorii comunitari incluși în eșantion au câștigat doar 5,8 puncte procentuale din cota de piață. În decursul aceleiași perioade, importurile care fac obiectul unui dumping au reușit să câștige peste 16 puncte procentuale din cota de piață. Faptul că industria comunitară nu a putut beneficia în totalitate de creșterea pieței a avut un impact global negativ asupra situației sale economice. Mai mulți factori de prejudiciu, precum producția, utilizarea capacității de producție, productivitatea, vânzările, politica investițiilor și randamentul investițiilor au fost grav afectate.

5.4.4.   Stocurile

Tabelul 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri (tone) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Indice 2005=100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion |

2004

2005

2006

2007

PA

Stocuri (tone)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Indice 2005=100

76

100

233

378

399

Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion

| (94) | În decursul perioadei analizate, stocurile de biomotorină au crescut cu aproximativ 200 %. Această creștere a inventarelor a avut loc de-a lungul perioadei analizate și a urmat, într-un mod mai pronunțat, creșterea volumelor de producție ale industriei comunitare în decursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, se consideră că, deoarece biomotorina nu poate fi depozitată pentru o perioadă de timp mai mare de șase luni (în medie, perioada de depozitare este de numai aproximativ trei luni), datele legate de stocuri au doar valoare limitată pentru evaluarea situației economice a industriei comunitare. |
| --- | --- |

(94)

În decursul perioadei analizate, stocurile de biomotorină au crescut cu aproximativ 200 %. Această creștere a inventarelor a avut loc de-a lungul perioadei analizate și a urmat, într-un mod mai pronunțat, creșterea volumelor de producție ale industriei comunitare în decursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, se consideră că, deoarece biomotorina nu poate fi depozitată pentru o perioadă de timp mai mare de șase luni (în medie, perioada de depozitare este de numai aproximativ trei luni), datele legate de stocuri au doar valoare limitată pentru evaluarea situației economice a industriei comunitare.

5.4.5.   Rentabilitatea, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capitalurile.

Tabelul 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Indice 2005=100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Investiții în mii de EUR | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Indice 2005=100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Randamentul investițiilor | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Indice 2005=100 | 81 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Fluxul de numerar în mii de EUR | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Indice 2005=100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion |

2004

2005

2006

2007

PA

Rentabilitatea

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Indice 2005=100

51

100

98

31

31

Investiții în mii de EUR

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Indice 2005=100

28

100

335

198

185

Randamentul investițiilor

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Indice 2005=100

81

100

95

20

20

Fluxul de numerar în mii de EUR

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Indice 2005=100

18

100

163

127

138

Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion

| (95) | Rentabilitatea producătorilor comunitari incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar pe piața comunitară ca procent al cifrei de afaceri a acestor vânzări. În decursul perioadei analizate, rentabilitatea producătorilor comunitari incluși în eșantion a scăzut de la un profit de 18,3 % în 2005 la 5,7 % în PA. Aceasta reprezintă o scădere de 12,6 puncte procentuale în decursul perioadei analizate. |
| --- | --- |

(95)

Rentabilitatea producătorilor comunitari incluși în eșantion a fost stabilită prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar pe piața comunitară ca procent al cifrei de afaceri a acestor vânzări. În decursul perioadei analizate, rentabilitatea producătorilor comunitari incluși în eșantion a scăzut de la un profit de 18,3 % în 2005 la 5,7 % în PA. Aceasta reprezintă o scădere de 12,6 puncte procentuale în decursul perioadei analizate.

| (96) | Nivelul investițiilor în producția de biomotorină, realizate de producătorii comunitari incluși în eșantion a crescut cu 235 % între 2005 și 2006. Această creștere era legată de expansiunea capacității de producție, ca urmare a anticipării creșterii cererii în Comunitate. În această privință, se observă că, în majoritatea cazurilor, investițiile sunt planificate cu cel puțin doi ani înainte ca o instalație de biomotorină să devină complet operațională. Aceiași producători au continuat să investească în 2007 și în PA, deși într-un ritm cu mult mai scăzut. Această perioadă coincide cu creșterea importantă a importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(96)

Nivelul investițiilor în producția de biomotorină, realizate de producătorii comunitari incluși în eșantion a crescut cu 235 % între 2005 și 2006. Această creștere era legată de expansiunea capacității de producție, ca urmare a anticipării creșterii cererii în Comunitate. În această privință, se observă că, în majoritatea cazurilor, investițiile sunt planificate cu cel puțin doi ani înainte ca o instalație de biomotorină să devină complet operațională. Aceiași producători au continuat să investească în 2007 și în PA, deși într-un ritm cu mult mai scăzut. Această perioadă coincide cu creșterea importantă a importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară.

| (97) | Randamentul investițiilor producătorilor comunitari incluși în eșantion, corespunzător rezultatului lor înainte de impozitare și exprimat ca procent din valoarea contabilă netă medie a activelor alocate producției de biomotorină, la începutul și la sfârșitul exercițiului, a urmat tendința negativă de rentabilitate. Scăderea efectivă a fost, totuși, mai dramatică, 91 de puncte procentuale în decursul perioadei analizate. Se consideră că deteriorarea randamentului investițiilor este o indicație clară a deteriorării situației economice a industriei comunitare. |
| --- | --- |

(97)

Randamentul investițiilor producătorilor comunitari incluși în eșantion, corespunzător rezultatului lor înainte de impozitare și exprimat ca procent din valoarea contabilă netă medie a activelor alocate producției de biomotorină, la începutul și la sfârșitul exercițiului, a urmat tendința negativă de rentabilitate. Scăderea efectivă a fost, totuși, mai dramatică, 91 de puncte procentuale în decursul perioadei analizate. Se consideră că deteriorarea randamentului investițiilor este o indicație clară a deteriorării situației economice a industriei comunitare.

| (98) | Tendința fluxului de numerar, și anume capacitatea industriei de a autofinanța activitățile, a arătat o creștere de 38 % în decursul perioadei analizate. În ciuda diminuării rentabilității în decursul aceleiași perioade, acest indicator arată o tendință pozitivă, în principal datorită creșterii costurilor de depreciere care sunt incluse pentru a stabili nivelul fluxului de numerar. Un alt motiv a fost faptul că diminuarea profiturilor în termeni absoluți, în decursul perioadei luate în considerare nu a fost la fel de pronunțată ca diminuarea cifrei de afaceri. Cu toate acestea, între 2006 și PA, fluxul de numerar a arătat o scădere de 15 %, ceea ce înseamnă o încetinire în a doua parte a perioadei analizate, când importurile care fac obiectul unui dumping erau mai prezente pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(98)

Tendința fluxului de numerar, și anume capacitatea industriei de a autofinanța activitățile, a arătat o creștere de 38 % în decursul perioadei analizate. În ciuda diminuării rentabilității în decursul aceleiași perioade, acest indicator arată o tendință pozitivă, în principal datorită creșterii costurilor de depreciere care sunt incluse pentru a stabili nivelul fluxului de numerar. Un alt motiv a fost faptul că diminuarea profiturilor în termeni absoluți, în decursul perioadei luate în considerare nu a fost la fel de pronunțată ca diminuarea cifrei de afaceri. Cu toate acestea, între 2006 și PA, fluxul de numerar a arătat o scădere de 15 %, ceea ce înseamnă o încetinire în a doua parte a perioadei analizate, când importurile care fac obiectul unui dumping erau mai prezente pe piața comunitară.

5.4.6.   Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

Tabelul 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă – echivalent normă întreagă (ENI) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Indice 2005=100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Productivitatea (tone/ENI) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Indice 2005=100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Salarii EUR/ENI | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Indice 2005=100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion |

2004

2005

2006

2007

PA

Ocuparea forței de muncă – echivalent normă întreagă (ENI)

61

182

278

462

506

Indice 2005=100

34

100

153

254

278

Productivitatea (tone/ENI)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Indice 2005=100

174

100

98

89

89

Salarii EUR/ENI

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Indice 2005=100

105

100

91

93

94

Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion

| (99) | În conformitate cu creșterea volumelor de producție și de vânzări, ocuparea forței de muncă a industriei comunitare a crescut cu 178 % în perioada analizată. Se observă că industria biomotorinei este una cu utilizare intensivă a capitalului, care nu necesită multă forță de muncă în procesul de producție. |
| --- | --- |

(99)

În conformitate cu creșterea volumelor de producție și de vânzări, ocuparea forței de muncă a industriei comunitare a crescut cu 178 % în perioada analizată. Se observă că industria biomotorinei este una cu utilizare intensivă a capitalului, care nu necesită multă forță de muncă în procesul de producție.

| (100) | Salariile medii au scăzut cu 6 % în decursul perioadei analizate. Aceasta se explică prin faptul că forța de muncă suplimentară pe care industria comunitară a angajat-o pentru a extinde producția spre sfârșitul perioadei analizate a necesitat mai puțină calificare. |
| --- | --- |

(100)

Salariile medii au scăzut cu 6 % în decursul perioadei analizate. Aceasta se explică prin faptul că forța de muncă suplimentară pe care industria comunitară a angajat-o pentru a extinde producția spre sfârșitul perioadei analizate a necesitat mai puțină calificare.

| (101) | Productivitatea a scăzut cu 11 % între anul 2005 și PA. |
| --- | --- |

(101)

Productivitatea a scăzut cu 11 % între anul 2005 și PA.

5.4.7.   Dimensiunea marjei de dumping efective și redresarea după practicile de dumping anterioare

| (102) | Marjele de dumping pentru producătorii-exportatori din SUA sunt specificate mai sus, în secțiunea privitoare la dumping, și sunt semnificativ peste pragul de minimis. În plus, date fiind volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil. |
| --- | --- |

(102)

Marjele de dumping pentru producătorii-exportatori din SUA sunt specificate mai sus, în secțiunea privitoare la dumping, și sunt semnificativ peste pragul de minimis. În plus, date fiind volumele și prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.

5.4.8.   Producători din Comunitate care nu sunt incluși în eșantion

| (103) | Analiza datelor referitoare la piața comunitară a sugerat că producătorii comunitari, alții în afara celor incluși în eșantion și a celor menționați în considerentul (60), au pierdut, în decursul perioadei analizate, o cotă de piață considerabilă din vânzările biomotorinei produse de ei pe piața comunitară. Pierderea din cota de piață, înregistrată de acești producători este estimată la peste 20 de puncte procentuale în decursul perioadei analizate. |
| --- | --- |

(103)

Analiza datelor referitoare la piața comunitară a sugerat că producătorii comunitari, alții în afara celor incluși în eșantion și a celor menționați în considerentul (60), au pierdut, în decursul perioadei analizate, o cotă de piață considerabilă din vânzările biomotorinei produse de ei pe piața comunitară. Pierderea din cota de piață, înregistrată de acești producători este estimată la peste 20 de puncte procentuale în decursul perioadei analizate.

| (104) | Din informațiile furnizate de reclamant, s-a constatat că multe din aceste societăți fie și-au încetat, fie și-au redus activitatea legată de biomotorină și nu au putut să coopereze în mod corespunzător în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(104)

Din informațiile furnizate de reclamant, s-a constatat că multe din aceste societăți fie și-au încetat, fie și-au redus activitatea legată de biomotorină și nu au putut să coopereze în mod corespunzător în cadrul anchetei.

| (105) | Mai mult, un număr de societăți care au prezentat informații în cadrul eșantionării au indicat că au fost obligate să reducă producția și personalul, având în vedere importurile ieftine din SUA. Comentarii similare au fost făcute de alți producători care erau pregătiți să înceapă producția dar au trebuit să-și întârzie intrarea pe piață din cauza creșterii importante a importurilor la prețuri reduse din SUA, în special în decursul PA. |
| --- | --- |

(105)

Mai mult, un număr de societăți care au prezentat informații în cadrul eșantionării au indicat că au fost obligate să reducă producția și personalul, având în vedere importurile ieftine din SUA. Comentarii similare au fost făcute de alți producători care erau pregătiți să înceapă producția dar au trebuit să-și întârzie intrarea pe piață din cauza creșterii importante a importurilor la prețuri reduse din SUA, în special în decursul PA.

| (106) | Datele de mai sus referitoare la producătorii care nu sunt incluși în eșantion ar consolida concluziile referitoare la prejudiciul suferit de producătorii comunitari incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(106)

Datele de mai sus referitoare la producătorii care nu sunt incluși în eșantion ar consolida concluziile referitoare la prejudiciul suferit de producătorii comunitari incluși în eșantion.

5.5.   Concluzii privind prejudiciul

| (107) | În contextul unei cereri în creștere, ancheta a arătat că situația producătorilor comunitari incluși în eșantion s-a îmbunătățit în ceea ce privește indicatorii de volum, precum producția (+ 150 %), capacitatea de producție (+ 174 %) și volumul vânzărilor (+ 143 %), în decursul perioadei analizate. Producătorii comunitari incluși în eșantion și-au crescut, de asemenea, cota de piață de la 25,3 % în 2005 la 29,8 % în decursul PA, adică o creștere modestă de 4,5 puncte procentuale. Ocuparea forței de muncă și investițiile au crescut, de asemenea, având în vedere creșterea cererii pentru biomotorină pe piața comunitară în decursul perioadei respective. Totuși, deoarece volumul producției nu a urmat creșterea pieței, utilizarea capacității de producție s-a redus cu 9 %, iar productivitatea a scăzut cu 11 % în decursul perioadei analizate. |
| --- | --- |

(107)

În contextul unei cereri în creștere, ancheta a arătat că situația producătorilor comunitari incluși în eșantion s-a îmbunătățit în ceea ce privește indicatorii de volum, precum producția (+ 150 %), capacitatea de producție (+ 174 %) și volumul vânzărilor (+ 143 %), în decursul perioadei analizate. Producătorii comunitari incluși în eșantion și-au crescut, de asemenea, cota de piață de la 25,3 % în 2005 la 29,8 % în decursul PA, adică o creștere modestă de 4,5 puncte procentuale. Ocuparea forței de muncă și investițiile au crescut, de asemenea, având în vedere creșterea cererii pentru biomotorină pe piața comunitară în decursul perioadei respective. Totuși, deoarece volumul producției nu a urmat creșterea pieței, utilizarea capacității de producție s-a redus cu 9 %, iar productivitatea a scăzut cu 11 % în decursul perioadei analizate.

| (108) | Principalii indicatori referitori la situația financiară a producătorilor comunitari incluși în eșantion s-au deteriorat în decursul perioadei analizate. Rentabilitatea a scăzut de la aproximativ 18 % în 2005 și 2006 la sub 6 % în decursul PA. Fără a aduce atingere capacității lor de a-și autofinanța activitățile, în special datorită creșterii fluxului de numerar, randamentul investițiilor a scăzut dramatic, cu 80 %, în decursul PA. |
| --- | --- |

(108)

Principalii indicatori referitori la situația financiară a producătorilor comunitari incluși în eșantion s-au deteriorat în decursul perioadei analizate. Rentabilitatea a scăzut de la aproximativ 18 % în 2005 și 2006 la sub 6 % în decursul PA. Fără a aduce atingere capacității lor de a-și autofinanța activitățile, în special datorită creșterii fluxului de numerar, randamentul investițiilor a scăzut dramatic, cu 80 %, în decursul PA.

| (109) | Ancheta a arătat, de asemenea, că producătorii comunitari incluși în eșantion au înregistrat o creștere puternică a costurilor între 2005 și 2007 (+ 36 %) și între 2005 și PA (+ 42 %) din cauza creșterilor prețurilor intermediarilor (în principal ulei din semințe de rapiță și din boabe de soia), care reprezintă aproape 80 % din costurile totale ale biomotorinei. Aceste creșteri ale costurilor nu au putut fi transmise în întregime clienților de pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(109)

Ancheta a arătat, de asemenea, că producătorii comunitari incluși în eșantion au înregistrat o creștere puternică a costurilor între 2005 și 2007 (+ 36 %) și între 2005 și PA (+ 42 %) din cauza creșterilor prețurilor intermediarilor (în principal ulei din semințe de rapiță și din boabe de soia), care reprezintă aproape 80 % din costurile totale ale biomotorinei. Aceste creșteri ale costurilor nu au putut fi transmise în întregime clienților de pe piața comunitară.

| (110) | Date fiind argumentele de mai sus, se poate concluziona că industria comunitară, în ansamblul său, a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(110)

Date fiind argumentele de mai sus, se poate concluziona că industria comunitară, în ansamblul său, a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 3 alineatul (5) din regulamentul de bază.

6.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

6.1.   Introducere

| (111) | În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping, originare din SUA au cauzat industriei comunitare un prejudiciu care poate fi considerat important. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping au mai fost examinați și alți factori cunoscuți, care ar putea prejudicia în același timp industria comunitară, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(111)

În conformitate cu articolul 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile care fac obiectul unui dumping, originare din SUA au cauzat industriei comunitare un prejudiciu care poate fi considerat important. În afara importurilor care fac obiectul unui dumping au mai fost examinați și alți factori cunoscuți, care ar putea prejudicia în același timp industria comunitară, pentru a se evita ca eventualul prejudiciu cauzat de acești alți factori să fie atribuit importurilor care fac obiectul unui dumping.

6.2.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (112) | Ancheta a arătat că importurile la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ în ceea ce privește volumul, și anume de 100 de ori, în decursul perioadei analizate. Acest lucru a avut ca rezultat o creștere semnificativă a cotei lor de piață cu 16,8 puncte procentuale, de la 0,4 % în 2005 la 17,2 % în PA. În scopul de a demonstra importanța impactului pe care creșterea importantă a importurilor care fac obiectul unui dumping din SUA a avut-o asupra Comunității, se observă că s-a ajuns la o creștere a cotei de piață de 16,8 puncte procentuale în decursul unei perioade de 15 luni. |
| --- | --- |

(112)

Ancheta a arătat că importurile la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unui dumping au crescut în mod semnificativ în ceea ce privește volumul, și anume de 100 de ori, în decursul perioadei analizate. Acest lucru a avut ca rezultat o creștere semnificativă a cotei lor de piață cu 16,8 puncte procentuale, de la 0,4 % în 2005 la 17,2 % în PA. În scopul de a demonstra importanța impactului pe care creșterea importantă a importurilor care fac obiectul unui dumping din SUA a avut-o asupra Comunității, se observă că s-a ajuns la o creștere a cotei de piață de 16,8 puncte procentuale în decursul unei perioade de 15 luni.

| (113) | În același timp, în ciuda creșterii semnificative a consumului, industria comunitară, pe piața sa principală, a putut câștiga doar aproximativ 4,5 puncte procentuale din cota de piață în decursul perioadei analizate. Ancheta a arătat că aceasta s-a întâmplat în mod exclusiv în detrimentul altor producători comunitari care și-au încetat sau redus producția în perioada analizată. |
| --- | --- |

(113)

În același timp, în ciuda creșterii semnificative a consumului, industria comunitară, pe piața sa principală, a putut câștiga doar aproximativ 4,5 puncte procentuale din cota de piață în decursul perioadei analizate. Ancheta a arătat că aceasta s-a întâmplat în mod exclusiv în detrimentul altor producători comunitari care și-au încetat sau redus producția în perioada analizată.

| (114) | Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping au crescut cu 7 % între 2005 și PA, dar au fost în mod semnificativ mai scăzute decât cele practicate de industria comunitară în decursul aceleiași perioade. Astfel, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping duc la subcotarea semnificativă a prețurilor din industria comunitară, cu o marjă medie de subcotare de 25 % în decursul PA. |
| --- | --- |

(114)

Prețurile medii ale importurilor care fac obiectul unui dumping au crescut cu 7 % între 2005 și PA, dar au fost în mod semnificativ mai scăzute decât cele practicate de industria comunitară în decursul aceleiași perioade. Astfel, prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping duc la subcotarea semnificativă a prețurilor din industria comunitară, cu o marjă medie de subcotare de 25 % în decursul PA.

| (115) | Presiunea exercitată de creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară nu i-a permis industriei comunitare să își stabilească prețurile de vânzări în conformitate cu condițiile pieței și creșterile costului. Într-adevăr, în PA, prețurile medii ale intermediarilor utilizați de industria comunitară pentru a produce biomotorină erau cu 25 % mai mari decât în 2006. Industria comunitară a putut să transmită clienților săi numai o creștere a prețului limitată la 4 %, în timp ce costurile sale totale au crescut cu 20 % în decursul aceleiași perioade. Este demn de remarcat faptul că prețul principalului intermediar utilizat de producătorii americani, și anume uleiul de boabe de soia, a crescut, de asemenea, în mod semnificativ în decursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, așa cum se arată în considerentul (109) de mai sus, aceste creșteri ale costurilor nu s-au reflectat în prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(115)

Presiunea exercitată de creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară nu i-a permis industriei comunitare să își stabilească prețurile de vânzări în conformitate cu condițiile pieței și creșterile costului. Într-adevăr, în PA, prețurile medii ale intermediarilor utilizați de industria comunitară pentru a produce biomotorină erau cu 25 % mai mari decât în 2006. Industria comunitară a putut să transmită clienților săi numai o creștere a prețului limitată la 4 %, în timp ce costurile sale totale au crescut cu 20 % în decursul aceleiași perioade. Este demn de remarcat faptul că prețul principalului intermediar utilizat de producătorii americani, și anume uleiul de boabe de soia, a crescut, de asemenea, în mod semnificativ în decursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, așa cum se arată în considerentul (109) de mai sus, aceste creșteri ale costurilor nu s-au reflectat în prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (116) | În scopul de a demonstra în continuare legătura de cauzalitate între creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria comunitară, situația pe piața comunitară în perioada 2005 – 2006, când importurile care fac obiectul unui dumping nu erau prezente, a fost comparată cu situația predominantă pe piață între 2006 și PA, când a avut loc creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(116)

În scopul de a demonstra în continuare legătura de cauzalitate între creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria comunitară, situația pe piața comunitară în perioada 2005 – 2006, când importurile care fac obiectul unui dumping nu erau prezente, a fost comparată cu situația predominantă pe piață între 2006 și PA, când a avut loc creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping.

| (117) | În perioada 2005 – 2006, când importurile care fac obiectul unui dumping erau absente de pe piața comunitară, consumul a crescut cu aproximativ 1,8 milioane de tone. Toți producătorii din Comunitate și-au putut pregăti planurile de afaceri în perspectiva unei piețe sănătoase și cu creștere rapidă. În perioada respectivă, prețurile au crescut cu 19 %, iar industria comunitară a obținut profituri chiar de 18,3 %. În 2007 și în decursul PA, situația s-a modificat în mod dramatic. Importurile la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unui dumping au început să pătrundă pe piață. Deși piața a continuat să se extindă cu 1,6 milioane de tone, cea mai mare parte a acestei creșteri a pieței (peste 1 milion de tone) a fost reprezentată de importurile din SUA care fac obiectul unui dumping. Industria comunitară a câștigat doar o cotă de piață modestă, costurile sale principale pentru a produce biomotorină au crescut în mod semnificativ cu aproximativ 25 % dar prețul său mediu de vânzare a crescut doar cu aproximativ 4 % în aceeași perioadă. În consecință, situația sa economică și financiară globală s-a deteriorat în decursul PA deoarece profiturile au fost reduse în mod semnificativ la mai puțin de 6 % din cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(117)

În perioada 2005 – 2006, când importurile care fac obiectul unui dumping erau absente de pe piața comunitară, consumul a crescut cu aproximativ 1,8 milioane de tone. Toți producătorii din Comunitate și-au putut pregăti planurile de afaceri în perspectiva unei piețe sănătoase și cu creștere rapidă. În perioada respectivă, prețurile au crescut cu 19 %, iar industria comunitară a obținut profituri chiar de 18,3 %. În 2007 și în decursul PA, situația s-a modificat în mod dramatic. Importurile la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unui dumping au început să pătrundă pe piață. Deși piața a continuat să se extindă cu 1,6 milioane de tone, cea mai mare parte a acestei creșteri a pieței (peste 1 milion de tone) a fost reprezentată de importurile din SUA care fac obiectul unui dumping. Industria comunitară a câștigat doar o cotă de piață modestă, costurile sale principale pentru a produce biomotorină au crescut în mod semnificativ cu aproximativ 25 % dar prețul său mediu de vânzare a crescut doar cu aproximativ 4 % în aceeași perioadă. În consecință, situația sa economică și financiară globală s-a deteriorat în decursul PA deoarece profiturile au fost reduse în mod semnificativ la mai puțin de 6 % din cifra de afaceri.

| (118) | Pe baza celor menționate anterior, se concluzionează provizoriu că importurile la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unui dumping, care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei comunitare în decursul PA și al căror volum a crescut, de asemenea, semnificativ au avut un rol hotărâtor în prejudiciul important suferit de industria comunitară, care se reflectă în special în deteriorarea situației sale financiare în decursul PA. |
| --- | --- |

(118)

Pe baza celor menționate anterior, se concluzionează provizoriu că importurile la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unui dumping, care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei comunitare în decursul PA și al căror volum a crescut, de asemenea, semnificativ au avut un rol hotărâtor în prejudiciul important suferit de industria comunitară, care se reflectă în special în deteriorarea situației sale financiare în decursul PA.

6.3.   Efectul altor factori

6.3.1.   Importurile din alte țări terțe

Tabelul 9

| Alte țări terțe | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total importuri (tone) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Indice | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Cotă de piață | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Indice 2005=100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Sursa: Informații furnizate de reclamant |

Alte țări terțe

2004

2005

2006

2007

PA

Total importuri (tone)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Indice

0

100

183

482

493

Cotă de piață

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Indice 2005=100

0

100

122

244

244

Sursa: Informații furnizate de reclamant

| (119) | Volumul importurilor din țări terțe nu a putut fi evaluat cu precizie în cadrul anchetei, din motivele explicate în considerentul (69) de mai sus. Astfel, datele din tabelul de mai sus se bazează pe estimări furnizate de reclamant. |
| --- | --- |

(119)

Volumul importurilor din țări terțe nu a putut fi evaluat cu precizie în cadrul anchetei, din motivele explicate în considerentul (69) de mai sus. Astfel, datele din tabelul de mai sus se bazează pe estimări furnizate de reclamant.

| (120) | Importurile din țările terțe care nu sunt vizate de prezenta anchetă au crescut de la aproximativ 30 000 de tone în 2005 la 147 812 de tone în decursul PA. Acest lucru a avut ca rezultat o creștere moderată a cotei de piață cu 1,3 puncte procentuale în decursul aceleiași perioade. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că importurile din alte țări terțe nu au putut avea o contribuție mai mult decât neglijabilă la prejudiciul suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(120)

Importurile din țările terțe care nu sunt vizate de prezenta anchetă au crescut de la aproximativ 30 000 de tone în 2005 la 147 812 de tone în decursul PA. Acest lucru a avut ca rezultat o creștere moderată a cotei de piață cu 1,3 puncte procentuale în decursul aceleiași perioade. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că importurile din alte țări terțe nu au putut avea o contribuție mai mult decât neglijabilă la prejudiciul suferit de industria comunitară.

6.3.2.   Evoluția cererii

| (121) | Având în vedere creșterea importantă a cererii în decursul perioadei luate în considerare și a perioadei analizate, prejudiciul important suferit de industria comunitară în decursul PA nu poate fi atribuit contractării neglijabile a cererii (- 0,5 %) observate pe piața comunitară între 2007 și PA. |
| --- | --- |

(121)

Având în vedere creșterea importantă a cererii în decursul perioadei luate în considerare și a perioadei analizate, prejudiciul important suferit de industria comunitară în decursul PA nu poate fi atribuit contractării neglijabile a cererii (- 0,5 %) observate pe piața comunitară între 2007 și PA.

6.3.3.   Decizii de politică publică

| (122) | O parte interesată a susținut că reintroducerea în Germania a taxelor de energie pentru biomotorină (15) ar fi influențat în mod negativ situația economică a producătorilor comunitari care sunt furnizori pentru statul membru respectiv. |
| --- | --- |

(122)

O parte interesată a susținut că reintroducerea în Germania a taxelor de energie pentru biomotorină (15) ar fi influențat în mod negativ situația economică a producătorilor comunitari care sunt furnizori pentru statul membru respectiv.

| (123) | Ancheta a dezvăluit că, într-adevăr, biocombustibilii puri utilizați în Germania au beneficiat de un stimulent fiscal din 1999, care a fost redus de la 1 august 2006. Cu toate acestea, la 1 ianuarie 2007 a fost introdusă o cerință obligatorie privind amestecarea (16), fixând cota de biomotorină la 4,4 %, calculată pe baza conținutului de energie al tuturor tipurilor de benzină și motorină introduse pe piața germană în vederea utilizării în transport. Agenții economici care nu reușesc să îndeplinească această cotă trebuie să plătească o amendă de 0,60 EUR pe litru de biomotorină pentru care nu se încadrează în cotă. Într-o mare măsură, această cerință obligatorie privind amestecarea pare să fi compensat presupusele pierderi în domeniul vânzărilor, precum și reducerea stimulentelor. Într-adevăr, ancheta a arătat că volumul vânzărilor producătorilor comunitari incluși în eșantion care sunt furnizori pentru piața germană a crescut cu 68 % între 2006 și PA. |
| --- | --- |

(123)

Ancheta a dezvăluit că, într-adevăr, biocombustibilii puri utilizați în Germania au beneficiat de un stimulent fiscal din 1999, care a fost redus de la 1 august 2006. Cu toate acestea, la 1 ianuarie 2007 a fost introdusă o cerință obligatorie privind amestecarea (16), fixând cota de biomotorină la 4,4 %, calculată pe baza conținutului de energie al tuturor tipurilor de benzină și motorină introduse pe piața germană în vederea utilizării în transport. Agenții economici care nu reușesc să îndeplinească această cotă trebuie să plătească o amendă de 0,60 EUR pe litru de biomotorină pentru care nu se încadrează în cotă. Într-o mare măsură, această cerință obligatorie privind amestecarea pare să fi compensat presupusele pierderi în domeniul vânzărilor, precum și reducerea stimulentelor. Într-adevăr, ancheta a arătat că volumul vânzărilor producătorilor comunitari incluși în eșantion care sunt furnizori pentru piața germană a crescut cu 68 % între 2006 și PA.

| (124) | Pe baza celor menționate anterior, se consideră că deciziile luate de autoritățile publice în Comunitate nu pot întrerupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(124)

Pe baza celor menționate anterior, se consideră că deciziile luate de autoritățile publice în Comunitate nu pot întrerupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul important suferit de industria comunitară.

6.3.4.   Capacitatea de producție neutilizată a producătorilor comunitari

| (125) | O parte interesată a susținut că, încurajate de măsuri de politică publică să promoveze producția de biomotorină, multe societăți din Comunitate au decis să investească în extinderea capacităților de producție existente și în noi instalații. Partea respectivă a susținut că, în Comunitate, capacitatea de producție pentru biomotorină era de 11,5 milioane de tone în decursul PA. Aceasta a susținut în continuare că, deoarece dezvoltarea consumului nu era la nivelul așteptărilor, o parte importantă a capacității de producție a rămas neutilizată și ar fi rămas neutilizată chiar și fără importurile din SUA. Astfel, costurile fixe relative au avut un efect negativ asupra rentabilității și, de asemenea, asupra randamentului investițiilor și fluxului de numerar al producătorilor comunitari. |
| --- | --- |

(125)

O parte interesată a susținut că, încurajate de măsuri de politică publică să promoveze producția de biomotorină, multe societăți din Comunitate au decis să investească în extinderea capacităților de producție existente și în noi instalații. Partea respectivă a susținut că, în Comunitate, capacitatea de producție pentru biomotorină era de 11,5 milioane de tone în decursul PA. Aceasta a susținut în continuare că, deoarece dezvoltarea consumului nu era la nivelul așteptărilor, o parte importantă a capacității de producție a rămas neutilizată și ar fi rămas neutilizată chiar și fără importurile din SUA. Astfel, costurile fixe relative au avut un efect negativ asupra rentabilității și, de asemenea, asupra randamentului investițiilor și fluxului de numerar al producătorilor comunitari.

| (126) | În această privință, se observă că ancheta s-a concentrat asupra situației producătorilor comunitari. Chiar dacă este o realitate faptul că industria comunitară și-a mărit capacitatea de producție (+ 189 %) relativ mai mult decât cererea (+ 106 %), este demn de remarcat faptul că principalii determinanți ai costului în producția de biomotorină sunt costurile variabile. Într-adevăr, așa cum s-a menționat în considerentul (109) de mai sus, materia primă pentru producția de biomotorină reprezintă 80 % din costurile totale. Examinarea în continuare a acestei plângeri a arătat că partea costurilor fixe în producția și vânzările de biomotorină a reprezentat doar 6 % din costurile totale. Astfel, niciun impact presupus al creșterii costurilor fixe, ca rezultat al capacității neutilizate, nu poate explica deteriorarea importantă a situației financiare din industria comunitară în decursul PA. |
| --- | --- |

(126)

În această privință, se observă că ancheta s-a concentrat asupra situației producătorilor comunitari. Chiar dacă este o realitate faptul că industria comunitară și-a mărit capacitatea de producție (+ 189 %) relativ mai mult decât cererea (+ 106 %), este demn de remarcat faptul că principalii determinanți ai costului în producția de biomotorină sunt costurile variabile. Într-adevăr, așa cum s-a menționat în considerentul (109) de mai sus, materia primă pentru producția de biomotorină reprezintă 80 % din costurile totale. Examinarea în continuare a acestei plângeri a arătat că partea costurilor fixe în producția și vânzările de biomotorină a reprezentat doar 6 % din costurile totale. Astfel, niciun impact presupus al creșterii costurilor fixe, ca rezultat al capacității neutilizate, nu poate explica deteriorarea importantă a situației financiare din industria comunitară în decursul PA.

| (127) | În plus, este demn de remarcat faptul că, așa cum s-a indicat în tabelul 4 de mai sus, rata de utilizare a capacității de către producătorii comunitari incluși în eșantion era de 80 % în decursul PA. Astfel, presupusa capacitate suplimentară din Comunitate nu a fost demonstrată în cazul producătorilor comunitari incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(127)

În plus, este demn de remarcat faptul că, așa cum s-a indicat în tabelul 4 de mai sus, rata de utilizare a capacității de către producătorii comunitari incluși în eșantion era de 80 % în decursul PA. Astfel, presupusa capacitate suplimentară din Comunitate nu a fost demonstrată în cazul producătorilor comunitari incluși în eșantion.

| (128) | Pe baza celor de mai sus, se consideră că orice impact negativ pe care capacitatea de producție neutilizată l-ar fi putut avea asupra industriei comunitare nu a fost astfel încât să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(128)

Pe baza celor de mai sus, se consideră că orice impact negativ pe care capacitatea de producție neutilizată l-ar fi putut avea asupra industriei comunitare nu a fost astfel încât să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria comunitară.

6.3.5.   Cererea crescută pentru intermediari și creșterea prețurilor

| (129) | O parte interesată a afirmat că cererea crescută pentru semințe de rapiță și ulei din semințe de rapiță a condus la prețuri mari ale materiei prime în Comunitate. Faptul că producătorii comunitari se bazează pe uleiul din semințe de rapiță ca principala materie primă ar explica de ce este posibil ca aceștia să fi suferit mai mult decât alți producători care utilizează alte uleiuri vegetale, precum uleiul de boabe de soia sau uleiul de palmier, pentru a produce biomotorină. |
| --- | --- |

(129)

O parte interesată a afirmat că cererea crescută pentru semințe de rapiță și ulei din semințe de rapiță a condus la prețuri mari ale materiei prime în Comunitate. Faptul că producătorii comunitari se bazează pe uleiul din semințe de rapiță ca principala materie primă ar explica de ce este posibil ca aceștia să fi suferit mai mult decât alți producători care utilizează alte uleiuri vegetale, precum uleiul de boabe de soia sau uleiul de palmier, pentru a produce biomotorină.

| (130) | Se observă, în primul rând, că ancheta a dezvăluit că producătorii comunitari incluși în eșantion nu se bazau doar pe uleiul din semințe de rapiță pentru a produce biomotorină, ci și pe alte uleiuri vegetale (de boabe de soia, de palmier, de floarea soarelui) și, ocazional, pe grăsime animală. |
| --- | --- |

(130)

Se observă, în primul rând, că ancheta a dezvăluit că producătorii comunitari incluși în eșantion nu se bazau doar pe uleiul din semințe de rapiță pentru a produce biomotorină, ci și pe alte uleiuri vegetale (de boabe de soia, de palmier, de floarea soarelui) și, ocazional, pe grăsime animală.

| (131) | Mai mult, se admite, într-adevăr, în considerentul (109) de mai sus că industria comunitară s-a confruntat cu o creștere importantă a costurilor sale legate de materia primă (intermediari) în decursul perioadei analizate. Totuși, această evoluție trebuie văzută în contextul unei creșteri generale a prețurilor produselor agricole pe plan mondial și se observă în această privință că, în decursul aceleiași perioade, creșterea prețului la uleiul de boabe de soia (principalul intermediar utilizat de producătorii din țara în cauză) a fost mai pronunțată. În consecință, toate tipurile de biomotorină au fost afectate de creșterea prețului intermediarilor. |
| --- | --- |

(131)

Mai mult, se admite, într-adevăr, în considerentul (109) de mai sus că industria comunitară s-a confruntat cu o creștere importantă a costurilor sale legate de materia primă (intermediari) în decursul perioadei analizate. Totuși, această evoluție trebuie văzută în contextul unei creșteri generale a prețurilor produselor agricole pe plan mondial și se observă în această privință că, în decursul aceleiași perioade, creșterea prețului la uleiul de boabe de soia (principalul intermediar utilizat de producătorii din țara în cauză) a fost mai pronunțată. În consecință, toate tipurile de biomotorină au fost afectate de creșterea prețului intermediarilor.

| (132) | Într-o piață guvernată de concurență reală, ar trebui să se aștepte că producătorii sunt capabili să recupereze creșterea costurilor și să o transmită pieței. Totuși, ancheta a arătat că presiunea exercitată de creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară a fost factorul care nu le-a permis producătorilor comunitari să își stabilească prețurile de vânzări în conformitate cu condițiile pieței și creșterile costurilor. Astfel cum s-a și menționat, principalul intermediar utilizat de producătorii americani, și anume uleiul de boabe de soia, a marcat o creștere pronunțată a prețurilor în perioada analizată. Totuși, aceste creșteri ale costurilor din SUA nu s-au reflectat în prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(132)

Într-o piață guvernată de concurență reală, ar trebui să se aștepte că producătorii sunt capabili să recupereze creșterea costurilor și să o transmită pieței. Totuși, ancheta a arătat că presiunea exercitată de creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară a fost factorul care nu le-a permis producătorilor comunitari să își stabilească prețurile de vânzări în conformitate cu condițiile pieței și creșterile costurilor. Astfel cum s-a și menționat, principalul intermediar utilizat de producătorii americani, și anume uleiul de boabe de soia, a marcat o creștere pronunțată a prețurilor în perioada analizată. Totuși, aceste creșteri ale costurilor din SUA nu s-au reflectat în prețurile importurilor care fac obiectul unui dumping pe piața comunitară.

| (133) | În acest context, creșterea prețurilor materiei prime nu poate întrerupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(133)

În acest context, creșterea prețurilor materiei prime nu poate întrerupe legătura de cauzalitate dintre importurile care fac obiectul unui dumping și prejudiciul suferit de industria comunitară.

6.3.6.   Evoluția prețului motorinei minerale

| (134) | O parte interesată a argumentat că, din cauza unei corelări strânse între prețurile motorinei minerale și cele ale biomotorinei, creșterea prețurilor biomotorinei, care a fost mai puternică decât creșterea prețurilor motorinei minerale, în special în Germania, ar fi cauzat o scădere a vânzărilor pentru producătorii furnizori pe piața acestui stat membru. |
| --- | --- |

(134)

O parte interesată a argumentat că, din cauza unei corelări strânse între prețurile motorinei minerale și cele ale biomotorinei, creșterea prețurilor biomotorinei, care a fost mai puternică decât creșterea prețurilor motorinei minerale, în special în Germania, ar fi cauzat o scădere a vânzărilor pentru producătorii furnizori pe piața acestui stat membru.

| (135) | Se observă, în primul rând, că partea în cauză nu a furnizat informații pentru a-și demonstra plângerea. Mai mult, contrar celor sugerate de această parte, ancheta a dezvăluit că industria comunitară își mărise vânzările și cota de piață în decursul perioadei analizate. În plus, deoarece prețurile țițeiului sunt cotate la nivel global, vânzările produsului în cauză ar fi fost afectate în același fel ca și vânzările biomotorinei produse în Comunitate. |
| --- | --- |

(135)

Se observă, în primul rând, că partea în cauză nu a furnizat informații pentru a-și demonstra plângerea. Mai mult, contrar celor sugerate de această parte, ancheta a dezvăluit că industria comunitară își mărise vânzările și cota de piață în decursul perioadei analizate. În plus, deoarece prețurile țițeiului sunt cotate la nivel global, vânzările produsului în cauză ar fi fost afectate în același fel ca și vânzările biomotorinei produse în Comunitate.

| (136) | Pe baza celor de mai sus, acest argument a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(136)

Pe baza celor de mai sus, acest argument a trebuit să fie respins.

6.3.7.   Importanța localizării instalațiilor de biomotorină în Comunitate

| (137) | O parte interesată a susținut că localizarea oricărui producător de biomotorină ar fi un element important în termeni de competitivitate și utilizează Germania ca exemplu pentru a demonstra că producătorii de biomotorină situați în zone fără ieșire la mare ar trebui să suporte costuri de transport ridicate deoarece toți clienții mari, în special rafinăriile și instalațiile pe care acestea le folosesc pentru amestecuri sunt situate pe coastă. |
| --- | --- |

(137)

O parte interesată a susținut că localizarea oricărui producător de biomotorină ar fi un element important în termeni de competitivitate și utilizează Germania ca exemplu pentru a demonstra că producătorii de biomotorină situați în zone fără ieșire la mare ar trebui să suporte costuri de transport ridicate deoarece toți clienții mari, în special rafinăriile și instalațiile pe care acestea le folosesc pentru amestecuri sunt situate pe coastă.

| (138) | Ancheta a arătat că doar un număr mic de producători din industria comunitară era localizat în zone fără ieșire la mare. Mai mult, pentru unii din acești producători s-a constatat că existau rafinării și în zone fără ieșire la mare, aproape de acești producători. Pentru alții, ancheta a dezvăluit că dezavantajele pe care le au producătorii de biomotorină situați în zone fără ieșire la mare, de a fi departe de clienții lor (producători de amestecuri, rafinării) erau compensate de faptul că erau aproape de morile de strivire și/sau de furnizorii de intermediari. |
| --- | --- |

(138)

Ancheta a arătat că doar un număr mic de producători din industria comunitară era localizat în zone fără ieșire la mare. Mai mult, pentru unii din acești producători s-a constatat că existau rafinării și în zone fără ieșire la mare, aproape de acești producători. Pentru alții, ancheta a dezvăluit că dezavantajele pe care le au producătorii de biomotorină situați în zone fără ieșire la mare, de a fi departe de clienții lor (producători de amestecuri, rafinării) erau compensate de faptul că erau aproape de morile de strivire și/sau de furnizorii de intermediari.

| (139) | Pe baza celor de mai sus, afirmația conform căreia localizarea instalației în zone fără ieșire la mare produce un prejudiciu important industriei comunitare a fost respinsă. |
| --- | --- |

(139)

Pe baza celor de mai sus, afirmația conform căreia localizarea instalației în zone fără ieșire la mare produce un prejudiciu important industriei comunitare a fost respinsă.

6.3.8.   Producători asociați exportatorilor americani

| (140) | Ar trebui remarcat faptul că impactul importurilor din SUA, realizate de cele trei societăți menționate în considerentul (60) a fost luat în considerare în cadrul analizei efectului importurilor din SUA care fac obiectul unui dumping, efectuată în considerentele (112) - (118) de mai sus. În ceea ce privește vânzările biomotorinei produse de ei înșiși, ancheta nu a indicat o tarifare sau un comportament diferit față de cel al producătorilor comunitari incluși în eșantion, în special în decursul PA. |
| --- | --- |

(140)

Ar trebui remarcat faptul că impactul importurilor din SUA, realizate de cele trei societăți menționate în considerentul (60) a fost luat în considerare în cadrul analizei efectului importurilor din SUA care fac obiectul unui dumping, efectuată în considerentele (112) - (118) de mai sus. În ceea ce privește vânzările biomotorinei produse de ei înșiși, ancheta nu a indicat o tarifare sau un comportament diferit față de cel al producătorilor comunitari incluși în eșantion, în special în decursul PA.

6.4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (141) | Analiza anterioară a demonstrat că există o creștere substanțială de volum și cotă de piață pentru importurile la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping originare din SUA între 2005 și PA. În același timp, s-a constatat că aceste importuri subcotau în mod semnificativ prețul industriei comunitare în decursul PA. |
| --- | --- |

(141)

Analiza anterioară a demonstrat că există o creștere substanțială de volum și cotă de piață pentru importurile la prețuri reduse care fac obiectul unui dumping originare din SUA între 2005 și PA. În același timp, s-a constatat că aceste importuri subcotau în mod semnificativ prețul industriei comunitare în decursul PA.

| (142) | Diferitele concluzii ale anchetei și ale analizei efectuate pentru perioada 2005 și 2006 comparată cu perioada 2007 – PA au arătat că există o coincidență clară de timp între creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse din SUA și deteriorarea semnificativă a situației economice din industria comunitară, în special în decursul PA. |
| --- | --- |

(142)

Diferitele concluzii ale anchetei și ale analizei efectuate pentru perioada 2005 și 2006 comparată cu perioada 2007 – PA au arătat că există o coincidență clară de timp între creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse din SUA și deteriorarea semnificativă a situației economice din industria comunitară, în special în decursul PA.

| (143) | Având în vedere analiza menționată mai sus, care a diferențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile din SUA care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(143)

Având în vedere analiza menționată mai sus, care a diferențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor care fac obiectul unui dumping, s-a concluzionat în mod provizoriu că importurile din SUA care fac obiectul unui dumping au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare în sensul articolului 3 alineatul (6) din regulamentul de bază.

7.   INTERESUL COMUNITAR

7.1.   Observație preliminară

| (144) | În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu era în interesul Comunității să se adopte măsuri în acest caz special. Determinarea interesului Comunității s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, inclusiv cele ale industriei comunitare, ale importatorilor, ale furnizorilor de materii prime și ale utilizatorilor produsului în cauză. |
| --- | --- |

(144)

În conformitate cu articolul 21 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind dumpingul prejudiciabil, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu era în interesul Comunității să se adopte măsuri în acest caz special. Determinarea interesului Comunității s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, inclusiv cele ale industriei comunitare, ale importatorilor, ale furnizorilor de materii prime și ale utilizatorilor produsului în cauză.

7.2.   Interesul industriei comunitare

7.2.1.   Efectele instituirii sau nu de măsuri asupra industriei comunitare

| (145) | Așa cum s-a menționat anterior, industria comunitară a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping din SUA. Neinstituirea de măsuri ar conduce, cel mai probabil, la o continuare a tendinței negative a situației financiare din industria comunitară. Situația industriei comunitare a fost marcată, în special, de o scădere a rentabilității cu 12,6 puncte procentuale între 2005 și PA, din cauza creșterii insuficiente a prețurilor. Într-adevăr, ținând cont de tendința de scădere a rentabilității, este foarte probabil ca situația financiară a industriei comunitare să se deterioreze în continuare, în cazul în care nu se iau măsuri. Această situație ar conduce în cele din urmă la reducerea producției și la închiderea altor instalații de producție, ceea ce ar amenința, în consecință, ocuparea forței de muncă și investițiile din Comunitate. |
| --- | --- |

(145)

Așa cum s-a menționat anterior, industria comunitară a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping din SUA. Neinstituirea de măsuri ar conduce, cel mai probabil, la o continuare a tendinței negative a situației financiare din industria comunitară. Situația industriei comunitare a fost marcată, în special, de o scădere a rentabilității cu 12,6 puncte procentuale între 2005 și PA, din cauza creșterii insuficiente a prețurilor. Într-adevăr, ținând cont de tendința de scădere a rentabilității, este foarte probabil ca situația financiară a industriei comunitare să se deterioreze în continuare, în cazul în care nu se iau măsuri. Această situație ar conduce în cele din urmă la reducerea producției și la închiderea altor instalații de producție, ceea ce ar amenința, în consecință, ocuparea forței de muncă și investițiile din Comunitate.

| (146) | Se consideră că instituirea măsurilor ar restabili concurența loială pe piață. Ar trebui remarcat faptul că tendința de scădere a rentabilității din industria comunitară apare din cauza dificultății acesteia de a concura cu importurile la prețuri reduse, care fac obiectul unui dumping, originare din SUA. Instituirea măsurilor antidumping ar plasa, probabil, industria comunitară în poziția de a-și menține rentabilitatea la niveluri considerate necesare pentru această industrie cu utilizare intensivă a capitalului. |
| --- | --- |

(146)

Se consideră că instituirea măsurilor ar restabili concurența loială pe piață. Ar trebui remarcat faptul că tendința de scădere a rentabilității din industria comunitară apare din cauza dificultății acesteia de a concura cu importurile la prețuri reduse, care fac obiectul unui dumping, originare din SUA. Instituirea măsurilor antidumping ar plasa, probabil, industria comunitară în poziția de a-și menține rentabilitatea la niveluri considerate necesare pentru această industrie cu utilizare intensivă a capitalului.

| (147) | În concluzie, se preconiza că măsurile vor permite industriei comunitare să se redreseze în urma dumpingului prejudiciabil constatat în decursul anchetei. |
| --- | --- |

(147)

În concluzie, se preconiza că măsurile vor permite industriei comunitare să se redreseze în urma dumpingului prejudiciabil constatat în decursul anchetei.

7.3.   Interesul importatorilor/comercianților independenți din Comunitate

| (148) | În urma inițierii procedurii au fost contactați aproximativ 25 de importatori/comercianți independenți din Comunitate. Cu toate acestea, părțile respective nu au cooperat. |
| --- | --- |

(148)

În urma inițierii procedurii au fost contactați aproximativ 25 de importatori/comercianți independenți din Comunitate. Cu toate acestea, părțile respective nu au cooperat.

| (149) | În aceste condiții, era, în mod provizoriu, imposibil să se evalueze precis impactul posibil al măsurilor asupra importatorilor. |
| --- | --- |

(149)

În aceste condiții, era, în mod provizoriu, imposibil să se evalueze precis impactul posibil al măsurilor asupra importatorilor.

7.4.   Interesul utilizatorilor

| (150) | Toate societățile utilizatoare cunoscute implicate în producția și distribuția motorinei minerale și implicate, de asemenea, în amestecarea obligatorie a motorinei minerale cu biomotorina au fost contactate și, în urma inițierii procedurii, le-au fost trimise chestionare. |
| --- | --- |

(150)

Toate societățile utilizatoare cunoscute implicate în producția și distribuția motorinei minerale și implicate, de asemenea, în amestecarea obligatorie a motorinei minerale cu biomotorina au fost contactate și, în urma inițierii procedurii, le-au fost trimise chestionare.

| (151) | Doar o societate utilizatoare a cooperat. Aceasta a prezentat un răspuns la chestionar prin care a afirmat că este în favoarea încetării fluxurilor de importuri ieftine din SUA, deoarece creează distorsiuni ale concurenței în Comunitate, ceea ce cauzează prejudicii societăților responsabile cu producerea și vânzarea motorinei, deoarece anumiți concurenți care nu se abțin de la a cumpăra acest produs ieftin au un avantaj neloial din punct de vedere concurențial atunci când sunt comparați cu cei care se abțin de la a face acest lucru. Aceasta a susținut, de asemenea, că măsurile vor permite redeschiderea fabricilor de producere a esterilor (în special în Germania) și/sau va permite continuarea proiectelor de creare a noi fabrici de esterificare în Comunitate. Deoarece esterul european este fabricat, în mod tradițional, din semințe de rapiță (materie primă de calitate mai bună decât palmierul sau soia utilizate pentru a produce B99), creșterea numărului de producători din Europa ar însemna, prin urmare, mai multe produse de calitate mai bună, ceea ce ar avea ca rezultat o scădere a prețurilor esterului, spre beneficiul final al consumatorului. |
| --- | --- |

(151)

Doar o societate utilizatoare a cooperat. Aceasta a prezentat un răspuns la chestionar prin care a afirmat că este în favoarea încetării fluxurilor de importuri ieftine din SUA, deoarece creează distorsiuni ale concurenței în Comunitate, ceea ce cauzează prejudicii societăților responsabile cu producerea și vânzarea motorinei, deoarece anumiți concurenți care nu se abțin de la a cumpăra acest produs ieftin au un avantaj neloial din punct de vedere concurențial atunci când sunt comparați cu cei care se abțin de la a face acest lucru. Aceasta a susținut, de asemenea, că măsurile vor permite redeschiderea fabricilor de producere a esterilor (în special în Germania) și/sau va permite continuarea proiectelor de creare a noi fabrici de esterificare în Comunitate. Deoarece esterul european este fabricat, în mod tradițional, din semințe de rapiță (materie primă de calitate mai bună decât palmierul sau soia utilizate pentru a produce B99), creșterea numărului de producători din Europa ar însemna, prin urmare, mai multe produse de calitate mai bună, ceea ce ar avea ca rezultat o scădere a prețurilor esterului, spre beneficiul final al consumatorului.

| (152) | O asociație de utilizatori, reprezentând interesele expeditorilor dintr-un stat membru a afirmat că instituirea măsurilor ar avea un efect advers asupra activității membrilor săi. Aceasta a susținut că motorina este responsabilă pentru 20 % - 25 % din costurile din sectorul transporturilor și că, având în vedere rentabilitatea scăzută a sectorului (0-5 %), prețul motorinei este determinant pentru supraviețuirea a mii de societăți. Totuși, aceste afirmații nu au putut fi verificate deoarece nu s-au primit răspunsuri la chestionarele utilizatorilor din partea membrilor individuali ai asociației în cauză. |
| --- | --- |

(152)

O asociație de utilizatori, reprezentând interesele expeditorilor dintr-un stat membru a afirmat că instituirea măsurilor ar avea un efect advers asupra activității membrilor săi. Aceasta a susținut că motorina este responsabilă pentru 20 % - 25 % din costurile din sectorul transporturilor și că, având în vedere rentabilitatea scăzută a sectorului (0-5 %), prețul motorinei este determinant pentru supraviețuirea a mii de societăți. Totuși, aceste afirmații nu au putut fi verificate deoarece nu s-au primit răspunsuri la chestionarele utilizatorilor din partea membrilor individuali ai asociației în cauză.

| (153) | În aceste condiții, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor furnizate, efectul măsurilor antidumping ar părea să fie mixt și, astfel, nu se poate ajunge la o concluzie clară privind existența motivelor imperioase, în interesul utilizatorilor, pentru a nu se adopta măsuri în acest caz special. |
| --- | --- |

(153)

În aceste condiții, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor furnizate, efectul măsurilor antidumping ar părea să fie mixt și, astfel, nu se poate ajunge la o concluzie clară privind existența motivelor imperioase, în interesul utilizatorilor, pentru a nu se adopta măsuri în acest caz special.

7.5.   Interesul furnizorilor de materii prime

| (154) | Șase furnizori au răspuns la chestionar. Patru au susținut instituirea măsurilor antidumping afirmând că, dacă nu urmează să se instituie măsuri antidumping, prezența pe termen lung a industriei comunitare ar fi pusă în pericol. În cazul în care s-ar întâmpla acest lucru, ar exista un impact negativ clar asupra situației lor. |
| --- | --- |

(154)

Șase furnizori au răspuns la chestionar. Patru au susținut instituirea măsurilor antidumping afirmând că, dacă nu urmează să se instituie măsuri antidumping, prezența pe termen lung a industriei comunitare ar fi pusă în pericol. În cazul în care s-ar întâmpla acest lucru, ar exista un impact negativ clar asupra situației lor.

| (155) | Alți doi furnizori, care erau asociați cu producătorii-exportatori de biomotorină din SUA au afirmat că măsurile posibile nu ar avea un impact semnificativ deoarece ar avea ca rezultat o schimbare în fluxurile comerciale (reorientare către importuri din țări care nu fac obiectul măsurilor). |
| --- | --- |

(155)

Alți doi furnizori, care erau asociați cu producătorii-exportatori de biomotorină din SUA au afirmat că măsurile posibile nu ar avea un impact semnificativ deoarece ar avea ca rezultat o schimbare în fluxurile comerciale (reorientare către importuri din țări care nu fac obiectul măsurilor).

| (156) | Pe baza celor de mai sus, s-a putut concluziona că instituirea măsurilor ar avea, în mod global, un efect pozitiv asupra situației furnizorilor de materii prime. |
| --- | --- |

(156)

Pe baza celor de mai sus, s-a putut concluziona că instituirea măsurilor ar avea, în mod global, un efect pozitiv asupra situației furnizorilor de materii prime.

7.6.   Efecte de denaturare asupra concurenței și schimburilor comerciale

| (157) | O parte interesată a susținut lipsa de coerență a prezentei proceduri cu deciziile politice internaționale și comunitare de promovare a vânzărilor și producției de biocombustibili legate de protecția mediului și scăderea dependenței de combustibili minerali. |
| --- | --- |

(157)

O parte interesată a susținut lipsa de coerență a prezentei proceduri cu deciziile politice internaționale și comunitare de promovare a vânzărilor și producției de biocombustibili legate de protecția mediului și scăderea dependenței de combustibili minerali.

| (158) | În această privință, trebuie remarcat faptul că articolul 21 din regulamentul de bază prevede obligația de a acorda atenție specială necesității de a elimina efectele de denaturare a schimburilor comerciale ale dumpingului prejudiciabil și de a restabili concurența reală. În acest context, nu pot fi luate în considerare în cadrul analizei considerațiile generale privind protecția mediului și furnizarea de motorină minerală și, în același timp, acestea nu pot justifica practicile comerciale neloiale. |
| --- | --- |

(158)

În această privință, trebuie remarcat faptul că articolul 21 din regulamentul de bază prevede obligația de a acorda atenție specială necesității de a elimina efectele de denaturare a schimburilor comerciale ale dumpingului prejudiciabil și de a restabili concurența reală. În acest context, nu pot fi luate în considerare în cadrul analizei considerațiile generale privind protecția mediului și furnizarea de motorină minerală și, în același timp, acestea nu pot justifica practicile comerciale neloiale.

| (159) | Referitor la piața comunitară, în urma instituirii de măsuri antidumping, producătorii-exportatori în cauză din SUA, date fiind pozițiile puternice pe piață ale acestora, ar continua, probabil, să își vândă produsele, deși nu la prețuri de dumping. De asemenea, este probabil că ar exista, încă, un număr suficient de concurenți majori pe piața comunitară, și anume producătorii comunitari care și-au încetat temporar producția și alții care nu au putut să își lanseze activitățile de producție din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping. Ar trebui remarcat în această privință că, la începutul perioadei analizate, vânzările producătorilor comunitari care nu au fost reprezentați în prezenta anchetă s-au ridicat la cel puțin 30 % din piața comunitară, iar această cotă de piață a scăzut dramatic din cauza importurilor din SUA care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, este probabil ca utilizatorii să poată alege în continuare între diferiți furnizori de biomotorină. În schimb, în absența instituirii măsurilor, va fi pus în joc viitorul industriei comunitare. Dispariția acesteia ar conduce la reducerea drastică a concurenței pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(159)

Referitor la piața comunitară, în urma instituirii de măsuri antidumping, producătorii-exportatori în cauză din SUA, date fiind pozițiile puternice pe piață ale acestora, ar continua, probabil, să își vândă produsele, deși nu la prețuri de dumping. De asemenea, este probabil că ar exista, încă, un număr suficient de concurenți majori pe piața comunitară, și anume producătorii comunitari care și-au încetat temporar producția și alții care nu au putut să își lanseze activitățile de producție din cauza importurilor care fac obiectul unui dumping. Ar trebui remarcat în această privință că, la începutul perioadei analizate, vânzările producătorilor comunitari care nu au fost reprezentați în prezenta anchetă s-au ridicat la cel puțin 30 % din piața comunitară, iar această cotă de piață a scăzut dramatic din cauza importurilor din SUA care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, este probabil ca utilizatorii să poată alege în continuare între diferiți furnizori de biomotorină. În schimb, în absența instituirii măsurilor, va fi pus în joc viitorul industriei comunitare. Dispariția acesteia ar conduce la reducerea drastică a concurenței pe piața comunitară.

7.7.   Concluzie privind interesul comunitar

| (160) | Ar fi clar în interesul industriei comunitare să se instituie măsuri privind importurile de biomotorină originară din SUA. Aceasta ar permite dezvoltarea și refacerea industriei comunitare în urma prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. În schimb, în absența instituirii măsurilor este probabil ca situația economică a industriei comunitare să continue să se deterioreze, iar mai mulți agenți economici și-ar înceta activitatea. Mai mult, deși nu s-a putut ajunge la concluzii clare cu privire la utilizatori și importatori, se aștepta, de asemenea, ca instituirea măsurilor să fie în interesul furnizorilor de materii prime. |
| --- | --- |

(160)

Ar fi clar în interesul industriei comunitare să se instituie măsuri privind importurile de biomotorină originară din SUA. Aceasta ar permite dezvoltarea și refacerea industriei comunitare în urma prejudiciului cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping. În schimb, în absența instituirii măsurilor este probabil ca situația economică a industriei comunitare să continue să se deterioreze, iar mai mulți agenți economici și-ar înceta activitatea. Mai mult, deși nu s-a putut ajunge la concluzii clare cu privire la utilizatori și importatori, se aștepta, de asemenea, ca instituirea măsurilor să fie în interesul furnizorilor de materii prime.

| (161) | Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat, în mod provizoriu, că nu există motive imperioase de interes comunitar împotriva instituirii de taxe antidumping în cazul de față. |
| --- | --- |

(161)

Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat, în mod provizoriu, că nu există motive imperioase de interes comunitar împotriva instituirii de taxe antidumping în cazul de față.

8.   PROPUNEREA DE MĂSURI ANTIDUMPING PROVIZORII

8.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (162) | Având în vedere concluziile stabilite privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Comunității, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de către importurile care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(162)

Având în vedere concluziile stabilite privind dumpingul, prejudiciul, legătura de cauzalitate și interesul Comunității, ar trebui să se instituie măsuri antidumping provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de către importurile care fac obiectul unui dumping.

| (163) | Nivelul măsurilor antidumping ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate. Când s-a calculat valoarea taxelor necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să realizeze un profit înainte de impozitare care ar putea fi obținut în mod rezonabil în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(163)

Nivelul măsurilor antidumping ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei comunitare de importurile care fac obiectul unui dumping, fără a depăși marjele de dumping constatate. Când s-a calculat valoarea taxelor necesare pentru a elimina efectele dumpingului prejudiciabil, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să realizeze un profit înainte de impozitare care ar putea fi obținut în mod rezonabil în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (164) | În acest scop, o marjă de profit de 15 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un nivel corespunzător pe care industria comunitară s-ar fi putut aștepta să îl obțină în lipsa dumpingului prejudiciabil, pe baza rezultatelor anterioare ale industriei comunitare în prima parte a perioadei luate în considerare (2004, 2005 și 2006) și care este apreciat ca acceptabil în vederea garantării investițiilor productive pe termen lung în această industrie nou înființată. |
| --- | --- |

(164)

În acest scop, o marjă de profit de 15 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un nivel corespunzător pe care industria comunitară s-ar fi putut aștepta să îl obțină în lipsa dumpingului prejudiciabil, pe baza rezultatelor anterioare ale industriei comunitare în prima parte a perioadei luate în considerare (2004, 2005 și 2006) și care este apreciat ca acceptabil în vederea garantării investițiilor productive pe termen lung în această industrie nou înființată.

| (165) | Majorarea necesară a prețului a fost atunci determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria comunitară pe piața comunitară. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor comunitari incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în decursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior. Orice diferență rezultată în urma acestei comparații a fost exprimată ca procent din totalul valorii de import CIF. |
| --- | --- |

(165)

Majorarea necesară a prețului a fost atunci determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria comunitară pe piața comunitară. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor comunitari incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în decursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior. Orice diferență rezultată în urma acestei comparații a fost exprimată ca procent din totalul valorii de import CIF.

8.2.   Măsurile provizorii

| (166) | Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din SUA, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping și de prejudiciu, în conformitate cu norma celei mai reduse taxe. |
| --- | --- |

(166)

Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 7 alineatul (2) din regulamentul de bază, trebuie să se instituie taxe antidumping provizorii la importurile originare din SUA, la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping și de prejudiciu, în conformitate cu norma celei mai reduse taxe.

| (167) | Cu toate acestea, în procedura AS desfășurată în paralel se instituie, de asemenea, taxe compensatorii asupra importurilor de biomotorină originară din SUA. Subvențiile constatate în cadrul aceste proceduri desfășurate în paralel nu sunt subvenții la export și, prin urmare, nu se consideră că au afectat prețul de export și marja corespunzătoare de dumping. Prin urmare, având în vedere faptul că importurile examinate sunt comune pentru ambele proceduri, taxele antidumping pot fi instituite împreună cu taxele compensatorii, în măsura în care ambele taxe, luate împreună nu depășesc marja de eliminare a prejudiciului. |
| --- | --- |

(167)

Cu toate acestea, în procedura AS desfășurată în paralel se instituie, de asemenea, taxe compensatorii asupra importurilor de biomotorină originară din SUA. Subvențiile constatate în cadrul aceste proceduri desfășurate în paralel nu sunt subvenții la export și, prin urmare, nu se consideră că au afectat prețul de export și marja corespunzătoare de dumping. Prin urmare, având în vedere faptul că importurile examinate sunt comune pentru ambele proceduri, taxele antidumping pot fi instituite împreună cu taxele compensatorii, în măsura în care ambele taxe, luate împreună nu depășesc marja de eliminare a prejudiciului.

| (168) | Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping au fost stabilite prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului, a marjelor de dumping și a nivelurilor taxei compensatorii. În consecință, taxele antidumping propuse se prezintă după cum urmează:









  Societatea | Marja prejudiciului | Marja de dumping | Nivelul taxei compensatorii | Nivelul taxei antidumping |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 3,4 % | 35,1 % | 3,4 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 10,4 % | 34,5 % | 10,4 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 73,4 % | 39,0 % | 0,8 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,5 % | 29,1 % | 12,5 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 57,3 % | 41,0 % | 28,9 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 51,7 % | 37,6 % | 4,1 % |
| Societăți cooperante care nu sunt incluse în eșantion | 51,4 % | 33,7 % | 36,0 % | 15,4 % |

(168)

Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei antidumping au fost stabilite prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului, a marjelor de dumping și a nivelurilor taxei compensatorii. În consecință, taxele antidumping propuse se prezintă după cum urmează:

Societatea

Marja prejudiciului

Marja de dumping

Nivelul taxei compensatorii

Nivelul taxei antidumping

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

3,4 %

35,1 %

3,4 %

Cargill Inc.

58,9 %

10,4 %

34,5 %

10,4 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

73,4 %

39,0 %

0,8 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,5 %

29,1 %

12,5 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

57,3 %

41,0 %

28,9 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

51,7 %

37,6 %

4,1 %

Societăți cooperante care nu sunt incluse în eșantion

51,4 %

33,7 %

36,0 %

15,4 %

| (169) | Având în vedere faptul că taxa antidumping se va aplica amestecurilor care conțin mai mult de 20 % biomotorină din greutate, în proporție cu conținutul lor de biomotorină, se consideră oportun ca punerea în aplicare efectivă a măsurilor de către autoritățile vamale ale statelor membre să determine taxele ca valori fixate pe baza conținutului de biomotorină. |
| --- | --- |

(169)

Având în vedere faptul că taxa antidumping se va aplica amestecurilor care conțin mai mult de 20 % biomotorină din greutate, în proporție cu conținutul lor de biomotorină, se consideră oportun ca punerea în aplicare efectivă a măsurilor de către autoritățile vamale ale statelor membre să determine taxele ca valori fixate pe baza conținutului de biomotorină.

| (170) | Nivelurile individuale pentru fiecare societate ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în decursul anchetei. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din țara în cauză, fabricate de societățile respective, și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(170)

Nivelurile individuale pentru fiecare societate ale taxelor antidumping menționate în prezentul regulament au fost stabilite pe baza concluziilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților în cauză, în decursul anchetei. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din țara în cauză, fabricate de societățile respective, și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun nivelului taxei aplicabil „tuturor celorlalte societăți”.

9.   PREZENTAREA INFORMAȚIILOR

| (171) | Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. Reexaminarea constatărilor provizorii poate fi necesară în scopul stabilirii oricăror constatări definitive. |
| --- | --- |

(171)

Rezultatele provizorii de mai sus vor fi comunicate tuturor părților interesate care vor fi invitate să își facă cunoscute opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror concluzii definitive. Reexaminarea constatărilor provizorii poate fi necesară în scopul stabilirii oricăror constatări definitive.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă (cunoscute în general sub denumirea de „biomotorină”), sub formă pură sau în amestec conținând mai mult de 20 % din greutate esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă, încadrate la codurile NC ex 1516 20 98 (cod TARIC 1516209820), ex 1518 00 91 (cod TARIC 1518009120), ex 1518 00 99 (cod TARIC 1518009920), ex 2710 19 41 (cod TARIC 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (cod TARIC 3824909787) și originare din Statele Unite ale Americii.

(2)   Nivelul taxei antidumping provizorii aplicabil produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de societățile menționate în continuare este după cum urmează:

| Societatea | Nivelul taxei antidumping (EUR/tonă), net | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 23,6 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 60,5 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 70,6 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 76,5 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 208,2 | A937 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 82,7 | A939 |
| Societățile enumerate în anexă | 122,9 | a se vedea anexa |
| Toate celelalte societăți | 182,4 | A999 |

Societatea

Nivelul taxei antidumping (EUR/tonă), net

Cod adițional TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

23,6

A933

Cargill Inc., Wayzata

60,5

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

70,6

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

76,5

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

208,2

A937

World Energy Alternatives LLC, Boston

82,7

A939

Societățile enumerate în anexă

122,9

a se vedea anexa

Toate celelalte societăți

182,4

A999

Taxa antidumping referitoare la amestecuri este aplicabilă proporției din amestecul (în funcție de greutate) din conținutul total de esteri monoalchilici de acid gras și motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă (conținut de biomotorină).

(3)   Punerea în liberă circulație în Comunitate a produsului menționat la alineatul (1) se supune dispoziției unei garanții, echivalentă cu valoarea taxei provizorii.

(4)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

(1)   Fără a aduce atingere articolului 20 din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, părțile interesate pot solicita să fie informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, își pot exprima punctul de vedere în scris și pot solicita să fie audiate de Comisie în termen de 16 zile de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   În conformitate cu articolul 21 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, părțile în cauză pot prezenta observații privind aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării sale în vigoare.

Articolul 3

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă maximă de șase luni.

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 martie 2009.

Pentru Comisie

Catherine ASHTON

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

1

(2)  JO C 147, 13.6.2008, p. 5.

2

(3)  JO C 147, 13.6.2008, p. 10.

3

(4)  Guvernul SUA a furnizat Codul administrației fiscale complet actualizat pentru reflectarea întregii legislații fiscale în vigoare până la 15 decembrie 2006 (versiunea decembrie 2006), relevantă pentru actuala PA.

4

(5)  De exemplu, (a) Ghidul pentru manipularea și utilizarea biomotorinei (Biodiesel handling and use guide), publicat în septembrie 2008 de către Laboratorul național de energie regenerabilă (National Renewable energy laboratory-NREL), (b) Analiza uleiului din biomasă (Biomass oil analysis), publicată în iunie 2004 de către NREL, (c) Știri, informații și specificații publice publicate despre biomotorină de ASTM (d) știri și informații publice publicate despre biomotorină de NBB, (e) fișele documentare publicate de Departamentul american al energiei în cadrul acțiunilor „orașe curate”, etc.

5

Biodiesel handling and use guide

National Renewable energy laboratory-NREL

Biomass oil analysis

(6)  Uleiurile virgine, inclusiv esteri derivați din diverse produse agricole de bază, precum porumbul, soia, semințele de floarea soarelui, semințele de bumbac, colza, crambele, semințele de rapiță, șofrănașul, semințele de in, tărâțele de orez, semințele de muștar, etc. sau grăsimile animale.

6

(7)  De fapt, 99,9 %, deoarece în SUA este suficient să se adauge 0,1 % motorină minerală pentru a beneficia de creditul celui care amestecă.

7

(8)  De obicei, amestecurile de la B99 la B50.

8

(9)  De obicei, amestecurile de la B2 la B20.

9

(10)  See Energy Policy Act of 1992

10

(11)  JO L 288, 21.10.1997, p. 1.

11

(12)  JO L 123, 17.5.2003, p. 42.

12

(13)  JO L 283, 31.10.2003, p. 51.

13

(14)  În urma acestei aprobări, Parlamentul și Consiliul au convenit, în decembrie 2008, asupra unei directive pentru promovarea utilizării energiei din surse regenerabile conținând un obiectiv de 10 % pentru utilizarea energiei regenerabile în transport în 2020, ceea ce se așteaptă să fie realizat în principal de către biocombustibili.

14

(15)  „Energiesteuergesetz” a intrat în vigoare la 1 august 2006, instituind o taxă de 9 cenți pe litru de B 100.

15

(16)  „Biokraftstoffquotengesetz” BGBl. 2006, partea I, nr. 62 din 21.12.2006, p. 3180, de punere în aplicare a Directivei 2003/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului și Directiva 2003/96/CE a Consiliului.

16

---

ANEXĂ

Producători-exportatori cooperanți americani neincluși în eșantion

| Denumirea societății | Orașul | Cod adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| AG Processing Inc. | Omaha | A942 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Central Iowa Energy, LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels, Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel, LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels, LLC | Tulsa | A940 |
| ED & F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels, Inc. | Madison | A940 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| Geo Green Fuels, LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries, Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents, Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries, Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels, Inc. | Newark | A940 |
| Iowa Renewable Energy, LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels, LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC | Wilton | A940 |
| Memphis Biofuels, LLC | Memphis | A942 |
| Middletown Biofuels, LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Nova Biofuels Clinton County, LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels, Ltd | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Peach State Labs, Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston, LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Scott Petroleum | Itta Bena | A942 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel, LLC | Albert Lea | A940 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels, Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsbourgh | A940 |
| Vinmar Overseas, Ltd | Houston | A938 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel, LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy, LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |

Denumirea societății

Orașul

Cod adițional TARIC

AG Processing Inc.

Omaha

A942

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Central Iowa Energy, LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels, Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel, LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels, LLC

Tulsa

A940

ED & F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels, Inc.

Madison

A940

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel, LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

Geo Green Fuels, LLC

Houston

A940

Griffin Industries, Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents, Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries, Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels, Inc.

Newark

A940

Iowa Renewable Energy, LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels, LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries, LLC

Wilton

A940

Memphis Biofuels, LLC

Memphis

A942

Middletown Biofuels, LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Nova Biofuels Clinton County, LLC

Clinton

A940

Organic Fuels, Ltd

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Peach State Labs, Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston, LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Scott Petroleum

Itta Bena

A942

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel, LLC

Albert Lea

A940

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels, Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsbourgh

A940

Vinmar Overseas, Ltd

Houston

A938

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel, LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy, LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

---

| 12.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 67/50 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 67/50

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 194/2009 AL COMISIEI

din 11 martie 2009

de instituire a unei taxe compensatorii provizorii asupra importurilor de biomotorină originară din Statele Unite ale Americii

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului din 6 octombrie 1997 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 12,

după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

1.   PROCEDURA

| (1) | La 13 iunie 2008, Comisia a anunțat, printr-un aviz (denumit în continuare „avizul de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europen
   (2), inițierea unei proceduri antisubvenții (denumită în continuare „ancheta AS” sau „ancheta”) cu privire la importurile în Comunitate de biomotorină originară din Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA” sau „țară în cauză”). |
| --- | --- |

(1)

La 13 iunie 2008, Comisia a anunțat, printr-un aviz (denumit în continuare „avizul de inițiere”) publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europen
   (2), inițierea unei proceduri antisubvenții (denumită în continuare „ancheta AS” sau „ancheta”) cu privire la importurile în Comunitate de biomotorină originară din Statele Unite ale Americii (denumită în continuare „SUA” sau „țară în cauză”).

| (2) | În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), inițierea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de biomotorină originară din SUA și a început o anchetă separată (denumită în continuare „procedura AD”). |
| --- | --- |

(2)

În aceeași zi, Comisia a anunțat, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), inițierea unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de biomotorină originară din SUA și a început o anchetă separată (denumită în continuare „procedura AD”).

| (3) | Ancheta AS a fost deschisă în urma unei reclamații depuse la 29 aprilie 2008 de către Comitetul european pentru biomotorină (European Biodiesel Board) (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția comunitară totală de biomotorină. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența subvenționării în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciul material rezultând din aceasta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea anchetei AS. |
| --- | --- |

(3)

Ancheta AS a fost deschisă în urma unei reclamații depuse la 29 aprilie 2008 de către Comitetul european pentru biomotorină (European Biodiesel Board) (denumit în continuare „reclamantul”) în numele unor producători care reprezintă o proporție majoră, în acest caz de peste 25 %, din producția comunitară totală de biomotorină. Reclamația conținea elemente de probă prima facie care atestau existența subvenționării în ceea ce privește produsul în cauză și prejudiciul material rezultând din aceasta, care au fost considerate suficiente pentru a justifica inițierea anchetei AS.

| (4) | Înainte de a iniția procedura și în conformitate cu articolul 10 alineatul (9) din regulamentul de bază, Comisia a notificat guvernul SUA cu privire la faptul că primise o reclamație documentată corespunzător, în conformitate cu care importurile de biomotorină originară din SUA, care fac obiectul unor subvenții, ar cauza un prejudiciu important industriei comunitare. Guvernul SUA a fost invitat să înceapă consultări în vederea clarificării situației cu privire la conținutul reclamației și în vederea găsirii unei soluții reciproc acceptate. Guvernul SUA a acceptat oferta de a începe consultări și, ulterior, acestea au avut loc la 2 iunie 2008. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, au fost luate în considerare, în mod corespunzător, observațiile autorităților SUA care evidențiau faptul că pentru unele programe de stat menționate în reclamație nu apărea întotdeauna clar, din informația furnizată, că există beneficii care pot face obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii/exportatorii de biomotorină din SUA. După examinarea informației disponibile, s-a decis să se excludă următoarele programe de stat din domeniul de aplicare al anchetei, deși acestea sunt enumerate în avizul de inițiere: Programul de subvenții pentru tehnologiile de energie regenerabilă în Florida; Programul de cercetare și dezvoltare a noilor tehnologii în Texas; Programul de libertate energetică în statul Washington (partea a doua); Fondul de dezvoltare pentru cercetare și combustibili alternativi în Alabama; Creditul fiscal pentru echipamentul de vânzări de biomotorină în Dakota de Nord, Creditul pentru vehiculele alimentate cu combustibili alternativi în Nebraska și Creditul pentru infrastructura de realimentare în Nebraska. |
| --- | --- |

(4)

Înainte de a iniția procedura și în conformitate cu articolul 10 alineatul (9) din regulamentul de bază, Comisia a notificat guvernul SUA cu privire la faptul că primise o reclamație documentată corespunzător, în conformitate cu care importurile de biomotorină originară din SUA, care fac obiectul unor subvenții, ar cauza un prejudiciu important industriei comunitare. Guvernul SUA a fost invitat să înceapă consultări în vederea clarificării situației cu privire la conținutul reclamației și în vederea găsirii unei soluții reciproc acceptate. Guvernul SUA a acceptat oferta de a începe consultări și, ulterior, acestea au avut loc la 2 iunie 2008. În cadrul consultărilor nu s-a putut ajunge la nicio soluție reciproc acceptată. Cu toate acestea, au fost luate în considerare, în mod corespunzător, observațiile autorităților SUA care evidențiau faptul că pentru unele programe de stat menționate în reclamație nu apărea întotdeauna clar, din informația furnizată, că există beneficii care pot face obiectul unor măsuri compensatorii pentru producătorii/exportatorii de biomotorină din SUA. După examinarea informației disponibile, s-a decis să se excludă următoarele programe de stat din domeniul de aplicare al anchetei, deși acestea sunt enumerate în avizul de inițiere: Programul de subvenții pentru tehnologiile de energie regenerabilă în Florida; Programul de cercetare și dezvoltare a noilor tehnologii în Texas; Programul de libertate energetică în statul Washington (partea a doua); Fondul de dezvoltare pentru cercetare și combustibili alternativi în Alabama; Creditul fiscal pentru echipamentul de vânzări de biomotorină în Dakota de Nord, Creditul pentru vehiculele alimentate cu combustibili alternativi în Nebraska și Creditul pentru infrastructura de realimentare în Nebraska.

| (5) | Comisia a anunțat oficial exportatorii/producătorii din SUA, importatorii, furnizorii, utilizatorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, autoritățile din SUA, producătorii reclamanți din Comunitate, precum și alți producători comunitari cunoscuți a fi vizați, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de inițiere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(5)

Comisia a anunțat oficial exportatorii/producătorii din SUA, importatorii, furnizorii, utilizatorii și asociațiile cunoscute a fi vizate, autoritățile din SUA, producătorii reclamanți din Comunitate, precum și alți producători comunitari cunoscuți a fi vizați, cu privire la inițierea procedurii. Părților interesate li s-a acordat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul fixat în avizul de inițiere. S-a acordat o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și au arătat că există motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

1.1.   Eșantionarea exportatorilor din SUA

| (6) | Ținând cont de numărul aparent mare al exportatorilor/producătorilor din SUA, în avizul de inițiere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare pentru determinarea subvenționării, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(6)

Ținând cont de numărul aparent mare al exportatorilor/producătorilor din SUA, în avizul de inițiere s-a prevăzut să se recurgă la eșantionare pentru determinarea subvenționării, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază.

| (7) | Pentru a-i permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, exportatorii/producătorii din SUA au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la activitățile lor precise legate de fabricarea, amestecarea și comercializarea biomotorinei, precum și numele și activitățile tuturor societăților afiliate lor, implicate în fabricarea, amestecarea și comercializarea produsului în cauză în perioada 1 aprilie 2007-31 martie 2008 (denumită în continuare „PA”), după cum se definește, de asemenea, mai jos, în considerentul (17). |
| --- | --- |

(7)

Pentru a-i permite Comisiei să decidă dacă este necesar să se apeleze la eșantionare și, după caz, să se constituie un eșantion, exportatorii/producătorii din SUA au fost invitați să se facă cunoscuți în termen de 15 zile de la data deschiderii anchetei și să furnizeze informații de bază referitoare la exporturile și vânzările lor interne, la activitățile lor precise legate de fabricarea, amestecarea și comercializarea biomotorinei, precum și numele și activitățile tuturor societăților afiliate lor, implicate în fabricarea, amestecarea și comercializarea produsului în cauză în perioada 1 aprilie 2007-31 martie 2008 (denumită în continuare „PA”), după cum se definește, de asemenea, mai jos, în considerentul (17).

| (8) | Peste 50 de societăți s-au identificat în contextul eșantionării și au furnizat informațiile cerute în termenul de 15 zile. Aceste societăți reprezentau peste 80 % din totalul importurilor de biomotorină din Statele Unite ale Americii în Comunitate. |
| --- | --- |

(8)

Peste 50 de societăți s-au identificat în contextul eșantionării și au furnizat informațiile cerute în termenul de 15 zile. Aceste societăți reprezentau peste 80 % din totalul importurilor de biomotorină din Statele Unite ale Americii în Comunitate.

| (9) | În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază, s-a selectat un eșantion pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Comunitate care putea face, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil. În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, societățile care au cerut să fie incluse în eșantion, asociațiile profesionale ale producătorilor de biomotorină din Statele Unite ale Americii [Consiliul național pentru biomotorină (National Biodiesel Board)], precum și guvernul Statelor Unite ale Americii au fost consultate cu privire la eșantionul propus. Pe baza observațiilor primite de la părțile interesate, șapte societăți au fost alese inițial pentru a constitui eșantionul. Cu toate acestea, s-a decis provizoriu că una dintre societățile incluse inițial în eșantion ar trebui să fie exclusă din acesta pentru a se asigura paralelismul cu eșantionul ales în cadrul procedurii AD privind importurile de biomotorină din SUA. Se observă că numita societate era doar un comerciant de biomotorină, spre deosebire de celelalte societăți incluse în eșantion care fabrică biomotorină. Cu toate acestea, acestei societăți i se acordă examinarea individuală în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) din regulamentul de bază și i se va stabili o taxă antisubvenții proprie. Cele șase societăți care alcătuiesc eșantionul reprezintă 50 % din volumul total al exporturilor din SUA în PA, conform statisticilor SUA pentru exporturi și reprezintă 73 % din importurile de biomotorină provenite de la societățile care s-au identificat după cum s-a explicat în considerentul (8). |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu articolul 27 alineatul (1) litera (b) din regulamentul de bază, s-a selectat un eșantion pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi de produs în cauză către Comunitate care putea face, în mod rezonabil, obiectul anchetei, ținând seama de timpul disponibil. În conformitate cu articolul 27 alineatul (2) din regulamentul de bază, societățile care au cerut să fie incluse în eșantion, asociațiile profesionale ale producătorilor de biomotorină din Statele Unite ale Americii [Consiliul național pentru biomotorină (National Biodiesel Board)], precum și guvernul Statelor Unite ale Americii au fost consultate cu privire la eșantionul propus. Pe baza observațiilor primite de la părțile interesate, șapte societăți au fost alese inițial pentru a constitui eșantionul. Cu toate acestea, s-a decis provizoriu că una dintre societățile incluse inițial în eșantion ar trebui să fie exclusă din acesta pentru a se asigura paralelismul cu eșantionul ales în cadrul procedurii AD privind importurile de biomotorină din SUA. Se observă că numita societate era doar un comerciant de biomotorină, spre deosebire de celelalte societăți incluse în eșantion care fabrică biomotorină. Cu toate acestea, acestei societăți i se acordă examinarea individuală în conformitate cu articolul 27 alineatul (3) din regulamentul de bază și i se va stabili o taxă antisubvenții proprie. Cele șase societăți care alcătuiesc eșantionul reprezintă 50 % din volumul total al exporturilor din SUA în PA, conform statisticilor SUA pentru exporturi și reprezintă 73 % din importurile de biomotorină provenite de la societățile care s-au identificat după cum s-a explicat în considerentul (8).

| (10) | Zece societăți care au cooperat și nu au fost incluse în eșantion au cerut calcularea de marje individuale în vederea aplicării articolelor 27 alineatul (3) și 15 alineatul (3) din regulamentul de bază. S-au trimis chestionare societăților vizate. Numai una dintre societăți a răspuns la chestionar în termenul stabilit. Cu toate acestea, cererea a fost ulterior retrasă. |
| --- | --- |

(10)

Zece societăți care au cooperat și nu au fost incluse în eșantion au cerut calcularea de marje individuale în vederea aplicării articolelor 27 alineatul (3) și 15 alineatul (3) din regulamentul de bază. S-au trimis chestionare societăților vizate. Numai una dintre societăți a răspuns la chestionar în termenul stabilit. Cu toate acestea, cererea a fost ulterior retrasă.

1.2.   Eșantionarea producătorilor comunitari

| (11) | Referitor la producătorii comunitari, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, s-a selectat un eșantion după consultarea reclamantului, pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției și al vânzărilor în Comunitate, așa cum s-a menționat în considerentul (164) de mai jos. Această selecție a permis, de asemenea, o anumită repartizare geografică a producătorilor în cadrul Comunității. Astfel, au fost incluși în eșantion unsprezece producători comunitari. Comisia a trimis chestionare celor unsprezece societăți selectate. Cu toate acestea, un producător care a fost inițial luat în considerare pentru eșantion a trebuit să fie exclus pentru că nu a furnizat răspunsuri satisfăcătoare la chestionar. Astfel, s-au primit zece răspunsuri complete de la celelalte societăți, în termenele stabilite. Acești zece producători incluși în eșantion au fost considerați reprezentativi pentru ansamblul producătorilor din Comunitate. |
| --- | --- |

(11)

Referitor la producătorii comunitari, în conformitate cu articolul 27 din regulamentul de bază, s-a selectat un eșantion după consultarea reclamantului, pe baza celui mai mare volum reprezentativ al producției și al vânzărilor în Comunitate, așa cum s-a menționat în considerentul (164) de mai jos. Această selecție a permis, de asemenea, o anumită repartizare geografică a producătorilor în cadrul Comunității. Astfel, au fost incluși în eșantion unsprezece producători comunitari. Comisia a trimis chestionare celor unsprezece societăți selectate. Cu toate acestea, un producător care a fost inițial luat în considerare pentru eșantion a trebuit să fie exclus pentru că nu a furnizat răspunsuri satisfăcătoare la chestionar. Astfel, s-au primit zece răspunsuri complete de la celelalte societăți, în termenele stabilite. Acești zece producători incluși în eșantion au fost considerați reprezentativi pentru ansamblul producătorilor din Comunitate.

1.3.   Părțile vizate de procedură

| (12) | Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au identificat în termenele stabilite în avizul de inițiere. Astfel, s-au trimis chestionare autorităților SUA, celor șapte societăți incluse inițial în eșantionul de societăți din SUA, celor zece societăți menționate în considerentul (10), celor 11 producători comunitari care au fost incluși în eșantion, celor 18 utilizatori, precum și la 90 de furnizori de materii prime. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a trimis chestionare tuturor părților cunoscute a fi vizate și tuturor celorlalte societăți care s-au identificat în termenele stabilite în avizul de inițiere. Astfel, s-au trimis chestionare autorităților SUA, celor șapte societăți incluse inițial în eșantionul de societăți din SUA, celor zece societăți menționate în considerentul (10), celor 11 producători comunitari care au fost incluși în eșantion, celor 18 utilizatori, precum și la 90 de furnizori de materii prime.

| (13) | S-au primit răspunsuri la chestionar din partea autorităților SUA, a celor șapte societăți incluse inițial în eșantionul de societăți din SUA, precum și din partea unei societăți care a solicitat examinare individuală, menționată în considerentul (10) de mai sus, a zece producători comunitari incluși în eșantion, a unui utilizator și a șase furnizori de materii prime. |
| --- | --- |

(13)

S-au primit răspunsuri la chestionar din partea autorităților SUA, a celor șapte societăți incluse inițial în eșantionul de societăți din SUA, precum și din partea unei societăți care a solicitat examinare individuală, menționată în considerentul (10) de mai sus, a zece producători comunitari incluși în eșantion, a unui utilizator și a șase furnizori de materii prime.

| (14) | Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a subvenționării, a prejudiciului care rezultă din aceasta și a interesului Comunității. |
| --- | --- |

(14)

Comisia a cercetat și verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru determinarea provizorie a subvenționării, a prejudiciului care rezultă din aceasta și a interesului Comunității.

| (15) | S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor autorități ale Statelor Unite ale Americii: | Autorități federale ale Statelor Unite ale Americii:







  — | Departamentul trezoreriei (Department of the Treasury-DOT) |
| --- | --- | --- | --- |

(15)

S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor autorități ale Statelor Unite ale Americii:

Autorități federale ale Statelor Unite ale Americii:

—

Departamentul trezoreriei (Department of the Treasury-DOT)

| — | Departamentul agriculturii (Department of Agriculture-USDA) |
| --- | --- |

—

Departamentul agriculturii (Department of Agriculture-USDA)

| — | Biroul reprezentantului comercial al Statelor Unite (Office of the United States Trade Representative) |
| --- | --- |

—

Biroul reprezentantului comercial al Statelor Unite (Office of the United States Trade Representative)

| | Autorități la nivel de stat:







  — | Autoritățile statului Illinois, Springfield |
| --- | --- | --- |

Autorități la nivel de stat:

—

Autoritățile statului Illinois, Springfield

| — | Autoritățile statului Missouri, Jefferson City |
| --- | --- |

—

Autoritățile statului Missouri, Jefferson City

| — | Autoritățile statului Dakota de Nord, Bismarck |
| --- | --- |

—

Autoritățile statului Dakota de Nord, Bismarck

| — | Autoritatea de control al finanțelor publice din Texas (Texas Comptroller of Public Accounts), Austin |
| --- | --- |

—

Autoritatea de control al finanțelor publice din Texas (Texas Comptroller of Public Accounts), Austin

| — | Departamentul agriculturii din Texas (Texas Department of Agriculture), Austin |
| --- | --- |

—

Departamentul agriculturii din Texas (Texas Department of Agriculture), Austin

| — | Autoritățile statului Washington, Olympia |
| --- | --- |

—

Autoritățile statului Washington, Olympia

| (16) | S-au efectuat, de asemenea, vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | Producători situați în Comunitate







  — | Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Germania |
| --- | --- | --- | --- |

(16)

S-au efectuat, de asemenea, vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

Producători situați în Comunitate

—

Biopetrol Industries AG, Schwarzheide, Germania

| — | Diester Group






  — | Diester Industries SAS, Paris, Franța |
| --- | --- | --- |

—

Diester Group

—

Diester Industries SAS, Paris, Franța

| — | Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Germania |
| --- | --- |

—

Mannheim Bio Fuel GmbH, Mannheim, Germania

| — | Natural Energy West GmbH, Neuss, Germania |
| --- | --- |

—

Natural Energy West GmbH, Neuss, Germania

| — | Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Austria |
| --- | --- |

—

Novaol Austria GmbH, Bruck an der Leitha, Austria

| — | Novaol Srl, Milano, Italia |
| --- | --- |

—

Novaol Srl, Milano, Italia

| — | Ecomotion Group






  — | Ecomotion GmbH, Sternberg, Germania |
| --- | --- | --- |

—

Ecomotion Group

—

Ecomotion GmbH, Sternberg, Germania

| — | Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Danemarca |
| --- | --- |

—

Daka Biodiesel a.m.b.a, Løsning, Danemarca

| — | GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg and Halle, Germania |
| --- | --- |

—

GATE Global Alternative Energy Germany GmbH, Wittenberg and Halle, Germania

| — | Neochim SA, Feluy, Belgia |
| --- | --- |

—

Neochim SA, Feluy, Belgia

| (b) | Producători-exportatori din SUA







  — | Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois |
| --- | --- | --- |

(b)

Producători-exportatori din SUA

—

Archer Daniels Midland Company, Decatur, Illinois

| — | Cargill Inc, Wayzata, Minnesota |
| --- | --- |

—

Cargill Inc, Wayzata, Minnesota

| — | Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas |
| --- | --- |

—

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston, Texas

| — | Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington |
| --- | --- |

—

Imperium Renewables Inc., Seattle, Washington

| — | Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio |
| --- | --- |

—

Peter Cremer North America LP, Cincinnati, Ohio

| — | Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas |
| --- | --- |

—

Vinmar Overseas Limited, Houston, Texas

| — | World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts |
| --- | --- |

—

World Energy Alternatives LLC, Boston, Massachusetts

| (c) | Importatori afiliați din Comunitate







  — | Cremer Energy GmbH, Hamburg, Germania |
| --- | --- | --- |

(c)

Importatori afiliați din Comunitate

—

Cremer Energy GmbH, Hamburg, Germania

| — | Cargill NV, Ghent, Belgia |
| --- | --- |

—

Cargill NV, Ghent, Belgia

| — | ADM Europoort BV, Rotterdam, Țările de Jos |
| --- | --- |

—

ADM Europoort BV, Rotterdam, Țările de Jos

| — | ADM Hamburg AG, Hamburg, Germania |
| --- | --- |

—

ADM Hamburg AG, Hamburg, Germania

| — | ADM International, Rolle, Elveția |
| --- | --- |

—

ADM International, Rolle, Elveția

1.4.   Perioada de anchetă

| (17) | Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul a cuprins perioada 1 aprilie 2007-31 martie 2008 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului s-a referit la perioada dintre ianuarie 2004 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”). |
| --- | --- |

(17)

Ancheta privind subvenționarea și prejudiciul a cuprins perioada 1 aprilie 2007-31 martie 2008 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). Examinarea tendințelor relevante pentru evaluarea prejudiciului s-a referit la perioada dintre ianuarie 2004 și sfârșitul PA (denumită în continuare „perioada luată în considerare”).

2.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

2.1.   Produsul în cauză

| (18) | În avizul de inițiere, s-a definit că produsul despre care se presupune că face obiectul unor subvenții constă în esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă (cunoscut în general sub denumirea de „biomotorină”), sub formă pură sau în amestec, utilizat în principal dar nu exclusiv drept combustibil din surse regenerabile originar din Statele Unite ale Americii (denumit în continuare „produsul în cauză”), încadrat în mod normal la codurile NC 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 și ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(18)

În avizul de inițiere, s-a definit că produsul despre care se presupune că face obiectul unor subvenții constă în esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă (cunoscut în general sub denumirea de „biomotorină”), sub formă pură sau în amestec, utilizat în principal dar nu exclusiv drept combustibil din surse regenerabile originar din Statele Unite ale Americii (denumit în continuare „produsul în cauză”), încadrat în mod normal la codurile NC 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 și ex 1518 00 99.

| (19) | Conform Codului administrației fiscale americane (US Internal Revenue Code) (4) (denumit în continuare „Codul SUA”), titlul 26, articolul 40A, litera (d), termenul „biomotorină” este definit ca esteri monoalchilici ai acizilor grași cu lanț lung proveniți din materie vegetală sau animală, care îndeplinesc – (a) cerințele de înregistrare pentru combustibili și aditivi pentru combustibili stabilite de Agenția de protecție a mediului (Environmental Protection Agency) în cadrul secțiunii 211 din Legea privind combaterea poluării atmosferice (Clean Air Act) (42 U.S.C 7545) și (b) cerințele Societății americane pentru testare și materiale (American Society of Testing and Materials) D6751. |
| --- | --- |

(19)

Conform Codului administrației fiscale americane (US Internal Revenue Code) (4) (denumit în continuare „Codul SUA”), titlul 26, articolul 40A, litera (d), termenul „biomotorină” este definit ca esteri monoalchilici ai acizilor grași cu lanț lung proveniți din materie vegetală sau animală, care îndeplinesc – (a) cerințele de înregistrare pentru combustibili și aditivi pentru combustibili stabilite de Agenția de protecție a mediului (Environmental Protection Agency) în cadrul secțiunii 211 din Legea privind combaterea poluării atmosferice (Clean Air Act) (42 U.S.C 7545) și (b) cerințele Societății americane pentru testare și materiale (American Society of Testing and Materials) D6751.

| (20) | Pe baza informațiilor pieței și a celor accesibile publicului (5), toate tipurile de biomotorină și de amestecuri de biomotorină [un amestec de biomotorină cu motorină minerală, așa cum se explică la considerentul (22) de mai jos], care sunt produse și vândute în SUA, se consideră a fi tipuri de biomotorină combustibilă și fac obiectul unui pachet legislativ referitor la eficiența energetică, precum și la combustibilii alternativi și din surse de energie regenerabile. |
| --- | --- |

(20)

Pe baza informațiilor pieței și a celor accesibile publicului (5), toate tipurile de biomotorină și de amestecuri de biomotorină [un amestec de biomotorină cu motorină minerală, așa cum se explică la considerentul (22) de mai jos], care sunt produse și vândute în SUA, se consideră a fi tipuri de biomotorină combustibilă și fac obiectul unui pachet legislativ referitor la eficiența energetică, precum și la combustibilii alternativi și din surse de energie regenerabile.

| (21) | Ancheta a arătat că biomotorina produsă în SUA este, în principal, „ester metilic al acizilor grași” derivat dintr-o gamă largă de uleiuri vegetale care servesc drept intermediari de biomotorină (6). Termenul „ester” se referă la trans-esterificarea uleiurilor vegetale, și anume, amestecul uleiului cu alcool. Termenul „metil” se referă la metanol; alcoolul cel mai frecvent utilizat în proces, deși se poate folosi și etanolul în procesul de producție, rezultatul fiind „esteri etilici ai acizilor grași”. Trans-esterificarea este un proces chimic relativ simplu, dar necesită cele mai înalte standarde industriale pentru a garanta o înaltă calitate a biomotorinei. |
| --- | --- |

(21)

Ancheta a arătat că biomotorina produsă în SUA este, în principal, „ester metilic al acizilor grași” derivat dintr-o gamă largă de uleiuri vegetale care servesc drept intermediari de biomotorină (6). Termenul „ester” se referă la trans-esterificarea uleiurilor vegetale, și anume, amestecul uleiului cu alcool. Termenul „metil” se referă la metanol; alcoolul cel mai frecvent utilizat în proces, deși se poate folosi și etanolul în procesul de producție, rezultatul fiind „esteri etilici ai acizilor grași”. Trans-esterificarea este un proces chimic relativ simplu, dar necesită cele mai înalte standarde industriale pentru a garanta o înaltă calitate a biomotorinei.

| (22) | Ancheta a confirmat că biomotorina produsă în SUA este, în general, amestecată de către producători cu motorină minerală pentru a produce diverse tipuri de amestecuri (denumite aici „amestecuri de biomotorină” sau „amestecuri”), care se vând apoi pe piață către diferite tipuri de clienți. S-a constatat, de asemenea, că biomotorina era vândută în formă pură unor societăți independente, care o cumpărau sau o importau pentru amestecarea cu motorina minerală. Amestecarea biomotorinei cu motorina minerală este o operațiune relativ simplă care se poate realiza, de exemplu, prin amestecare în rezervoare, la locul fabricării, înainte de livrarea către un camion-cisternă sau prin stropire și amestecare în camionul-cisternă, adăugând procentul dorit de biomotorină și motorină minerală sau prin amestecarea în conductă, în care cele două componente ajung simultan la camionul-cisternă. |
| --- | --- |

(22)

Ancheta a confirmat că biomotorina produsă în SUA este, în general, amestecată de către producători cu motorină minerală pentru a produce diverse tipuri de amestecuri (denumite aici „amestecuri de biomotorină” sau „amestecuri”), care se vând apoi pe piață către diferite tipuri de clienți. S-a constatat, de asemenea, că biomotorina era vândută în formă pură unor societăți independente, care o cumpărau sau o importau pentru amestecarea cu motorina minerală. Amestecarea biomotorinei cu motorina minerală este o operațiune relativ simplă care se poate realiza, de exemplu, prin amestecare în rezervoare, la locul fabricării, înainte de livrarea către un camion-cisternă sau prin stropire și amestecare în camionul-cisternă, adăugând procentul dorit de biomotorină și motorină minerală sau prin amestecarea în conductă, în care cele două componente ajung simultan la camionul-cisternă.

| (23) | Pentru a identifica în mod clar diversele tipuri de amestecuri de biomotorină, există un sistem recunoscut internațional, cunoscut sub numele de factorul „B”, care prevede cantitatea exactă de biomotorină în orice amestec de biomotorină: de exemplu, un amestec care conține „X” % biomotorină ar fi etichetat B„X”, în timp ce biomotorina pură este denumită B100, însemnând 100 % biomotorină. În SUA, se obișnuia să se amestece 99 % (7) biomotorină și 1 % motorină minerală (B99) și să se vândă pe piață. Spre deosebire de motorina minerală, biomotorina pură ar trebui utilizată relativ repede și nu poate fi ținută în stoc mai mult de trei până la patru luni; altfel s-ar oxida și ar deveni necorespunzătoare pentru consum. Amestecarea biomotorinei cu motorină minerală permite păstrarea combustibilului pentru o perioadă mai îndelungată. Procentul de 1 % motorină minerală din B99 este suficient de toxic pentru a întârzia mucegăirea biomotorinei. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a identifica în mod clar diversele tipuri de amestecuri de biomotorină, există un sistem recunoscut internațional, cunoscut sub numele de factorul „B”, care prevede cantitatea exactă de biomotorină în orice amestec de biomotorină: de exemplu, un amestec care conține „X” % biomotorină ar fi etichetat B„X”, în timp ce biomotorina pură este denumită B100, însemnând 100 % biomotorină. În SUA, se obișnuia să se amestece 99 % (7) biomotorină și 1 % motorină minerală (B99) și să se vândă pe piață. Spre deosebire de motorina minerală, biomotorina pură ar trebui utilizată relativ repede și nu poate fi ținută în stoc mai mult de trei până la patru luni; altfel s-ar oxida și ar deveni necorespunzătoare pentru consum. Amestecarea biomotorinei cu motorină minerală permite păstrarea combustibilului pentru o perioadă mai îndelungată. Procentul de 1 % motorină minerală din B99 este suficient de toxic pentru a întârzia mucegăirea biomotorinei.

| (24) | Ancheta a arătat că, în timp ce biomotorina și amestecurile cu concentrație ridicată de biomotorină (8) sunt, în general, destinate vânzării pe piața americană cu scopul de a fi amestecate în continuare, amestecurile cu concentrație scăzută de biomotorină (9) sunt, de obicei, produse spre a fi vândute pentru consum pe piața americană. Astfel, există în SUA o diferență între piața pentru amestecurile cu concentrație ridicată și piața pentru amestecurile cu concentrație scăzută. |
| --- | --- |

(24)

Ancheta a arătat că, în timp ce biomotorina și amestecurile cu concentrație ridicată de biomotorină (8) sunt, în general, destinate vânzării pe piața americană cu scopul de a fi amestecate în continuare, amestecurile cu concentrație scăzută de biomotorină (9) sunt, de obicei, produse spre a fi vândute pentru consum pe piața americană. Astfel, există în SUA o diferență între piața pentru amestecurile cu concentrație ridicată și piața pentru amestecurile cu concentrație scăzută.

| (25) | Reclamația conținea elemente de probă prima facie care arătau că biomotorina și anumite amestecuri produse și vândute în SUA și exportate către Comunitate afectau situația economică a producătorilor de biomotorină din Comunitate care au depus reclamația. În conformitate cu caracteristicile producătorilor americani relevanți și ale pieței naționale, definiția produsului în cauză a intenționat să acopere biomotorina și atunci când este integrată în amestecurile de biomotorină relevante. Definiția produsului în cauză, astfel cum este menționată în avizul de inițiere și în considerentul (18) de mai sus, ar trebui clarificată în scopul de a identifica produsele la care ancheta intenționa să se refere. |
| --- | --- |

(25)

Reclamația conținea elemente de probă prima facie care arătau că biomotorina și anumite amestecuri produse și vândute în SUA și exportate către Comunitate afectau situația economică a producătorilor de biomotorină din Comunitate care au depus reclamația. În conformitate cu caracteristicile producătorilor americani relevanți și ale pieței naționale, definiția produsului în cauză a intenționat să acopere biomotorina și atunci când este integrată în amestecurile de biomotorină relevante. Definiția produsului în cauză, astfel cum este menționată în avizul de inițiere și în considerentul (18) de mai sus, ar trebui clarificată în scopul de a identifica produsele la care ancheta intenționa să se refere.

| (26) | Ancheta a arătat că majoritatea amestecurilor de biomotorină vândute pentru consumul direct în SUA sunt B20, adică amestecuri cu 20 % biomotorină, așa cum se explică în considerentul (22) de mai sus, care pot fi utilizate în cadrul Legii privind politica energetică din 1992 (10) B6, B5 și B2. Conform informațiilor accesibile publicului, orice motor diesel poate funcționa cu aceste amestecuri, practic fără modificări și păstrând garanția producătorilor de mașini. Atunci când se utilizează în amestecuri cu concentrație scăzută (între 2 % și 20 % biomotorină), performanțele amestecului sunt similare cu acelea ale motorinei minerale. Atunci când se folosește o varietate de biomotorină combustibilă peste B20 într-un motor, utilizatorul se poate confrunta cu o anumită scădere a puterii, torsiunii și a economiei de combustibil, iar garanția producătorilor de mașini nu s-ar aplica, în general, în cazul deteriorării motorului. |
| --- | --- |

(26)

Ancheta a arătat că majoritatea amestecurilor de biomotorină vândute pentru consumul direct în SUA sunt B20, adică amestecuri cu 20 % biomotorină, așa cum se explică în considerentul (22) de mai sus, care pot fi utilizate în cadrul Legii privind politica energetică din 1992 (10) B6, B5 și B2. Conform informațiilor accesibile publicului, orice motor diesel poate funcționa cu aceste amestecuri, practic fără modificări și păstrând garanția producătorilor de mașini. Atunci când se utilizează în amestecuri cu concentrație scăzută (între 2 % și 20 % biomotorină), performanțele amestecului sunt similare cu acelea ale motorinei minerale. Atunci când se folosește o varietate de biomotorină combustibilă peste B20 într-un motor, utilizatorul se poate confrunta cu o anumită scădere a puterii, torsiunii și a economiei de combustibil, iar garanția producătorilor de mașini nu s-ar aplica, în general, în cazul deteriorării motorului.

| (27) | Ancheta a arătat că biomotorina pură și amestecurile cu concentrație ridicată nu sunt, în general, utilizate pentru consum direct în SUA. Biomotorina pură este, în general, destinată amestecului înainte de a fi vândută pe piață. Aceste varietăți se folosesc, în cele din urmă, în sectorul transporturilor drept combustibil pentru motoarele diesel ale vehiculelor rutiere precum mașinile, camioanele, autobuzele și, de asemenea, pentru trenuri. Biomotorina poate fi, de asemenea, utilizată drept combustibil pentru încălzire în cazanele casnice, comerciale sau industriale și drept combustibil pentru generatoarele electrice. În prezent, se testează posibilitatea de a utiliza amestecurile de biomotorină pentru aeronave. |
| --- | --- |

(27)

Ancheta a arătat că biomotorina pură și amestecurile cu concentrație ridicată nu sunt, în general, utilizate pentru consum direct în SUA. Biomotorina pură este, în general, destinată amestecului înainte de a fi vândută pe piață. Aceste varietăți se folosesc, în cele din urmă, în sectorul transporturilor drept combustibil pentru motoarele diesel ale vehiculelor rutiere precum mașinile, camioanele, autobuzele și, de asemenea, pentru trenuri. Biomotorina poate fi, de asemenea, utilizată drept combustibil pentru încălzire în cazanele casnice, comerciale sau industriale și drept combustibil pentru generatoarele electrice. În prezent, se testează posibilitatea de a utiliza amestecurile de biomotorină pentru aeronave.

| (28) | Astfel, produsul vizat de anchetă ar trebui definit drept esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținută prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă, cunoscut în general sub denumirea de „biomotorină”, sub formă pură sau în amestecuri peste B20. Cu alte cuvinte, produsul în cauză se referă la biomotorina pură (B100) originară din SUA și la toate amestecurile peste B20, și anume amestecurile care conțin mai mult de 20 % biomotorină originară din SUA (denumit în continuare „produsul în cauză”). Se consideră că acest prag este corespunzător pentru a permite o distincție clară între diversele tipuri de amestecuri care sunt disponibile pe piața americană. |
| --- | --- |

(28)

Astfel, produsul vizat de anchetă ar trebui definit drept esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținută prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă, cunoscut în general sub denumirea de „biomotorină”, sub formă pură sau în amestecuri peste B20. Cu alte cuvinte, produsul în cauză se referă la biomotorina pură (B100) originară din SUA și la toate amestecurile peste B20, și anume amestecurile care conțin mai mult de 20 % biomotorină originară din SUA (denumit în continuare „produsul în cauză”). Se consideră că acest prag este corespunzător pentru a permite o distincție clară între diversele tipuri de amestecuri care sunt disponibile pe piața americană.

| (29) | S-a constatat că toate tipurile de biomotorină și biomotorina care fac obiectul prezentei anchete, în ciuda diferențelor posibile în ceea ce privește materia primă folosită în producție sau a variațiilor în procesul de producție, au caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază identice sau foarte asemănătoare și se folosesc în aceleași scopuri. Variațiile posibile ale produsului în cauză nu îi modifică definiția de bază, caracteristicile sau percepția pe care diverse părți o au despre el. |
| --- | --- |

(29)

S-a constatat că toate tipurile de biomotorină și biomotorina care fac obiectul prezentei anchete, în ciuda diferențelor posibile în ceea ce privește materia primă folosită în producție sau a variațiilor în procesul de producție, au caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază identice sau foarte asemănătoare și se folosesc în aceleași scopuri. Variațiile posibile ale produsului în cauză nu îi modifică definiția de bază, caracteristicile sau percepția pe care diverse părți o au despre el.

| (30) | Produsul în cauză se încadrează la codurile NC ex 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 și ex 1518 00 99. |
| --- | --- |

(30)

Produsul în cauză se încadrează la codurile NC ex 3824 90 91, ex 3824 90 97, ex 2710 19 41, ex 1516 20 98, ex 1518 00 91 și ex 1518 00 99.

2.2.   Produsul similar

| (31) | S-a constatat că produsele fabricate și vândute pe piața națională americană, care fac obiectul prezentei anchete, prezintă caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice, precum și utilizări similare cu cele exportate din țara respectivă către piața comunitară. În mod similar, produsele fabricate de industria comunitară și vândute pe piața Comunității prezintă caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice, precum și utilizări similare în comparație cu cele exportate în Comunitate din țara în cauză. |
| --- | --- |

(31)

S-a constatat că produsele fabricate și vândute pe piața națională americană, care fac obiectul prezentei anchete, prezintă caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice, precum și utilizări similare cu cele exportate din țara respectivă către piața comunitară. În mod similar, produsele fabricate de industria comunitară și vândute pe piața Comunității prezintă caracteristici de bază fizice, chimice și tehnice, precum și utilizări similare în comparație cu cele exportate în Comunitate din țara în cauză.

| (32) | S-a afirmat că anumiți utilizatori, în special din Germania, utilizează în mod direct biomotorina pură (B100) ca o alternativă mai ieftină față de utilizarea motorinei minerale sau a amestecurilor obișnuite folosite pentru consum direct pe piața comunitară. Examinarea acestei reclamații a arătat că majoritatea vânzărilor realizate de producătorii comunitari pe piața comunitară erau destinate, în principal, societăților care amestecau biomotorina cu motorină minerală. Faptul că anumiți proprietari de parcuri de mijloace de transport revin la B100 este mai degrabă o excepție la nivel comunitar. Mai degrabă decât un înlocuitor pentru motorina minerală, biomotorina este un produs complementar pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(32)

S-a afirmat că anumiți utilizatori, în special din Germania, utilizează în mod direct biomotorina pură (B100) ca o alternativă mai ieftină față de utilizarea motorinei minerale sau a amestecurilor obișnuite folosite pentru consum direct pe piața comunitară. Examinarea acestei reclamații a arătat că majoritatea vânzărilor realizate de producătorii comunitari pe piața comunitară erau destinate, în principal, societăților care amestecau biomotorina cu motorină minerală. Faptul că anumiți proprietari de parcuri de mijloace de transport revin la B100 este mai degrabă o excepție la nivel comunitar. Mai degrabă decât un înlocuitor pentru motorina minerală, biomotorina este un produs complementar pe piața comunitară.

| (33) | Acest lucru nu schimbă faptul că diversele tipuri de produs în cauză fabricate în SUA și exportate în Comunitate sunt substituibile cu cele fabricate și vândute în Comunitate de către producătorii de biomotorină comunitari. Nu există nicio diferență semnificativă privind utilizările și percepția din partea agenților economici și a utilizatorilor de pe piață care să ducă la modificarea definiției produsului similar. |
| --- | --- |

(33)

Acest lucru nu schimbă faptul că diversele tipuri de produs în cauză fabricate în SUA și exportate în Comunitate sunt substituibile cu cele fabricate și vândute în Comunitate de către producătorii de biomotorină comunitari. Nu există nicio diferență semnificativă privind utilizările și percepția din partea agenților economici și a utilizatorilor de pe piață care să ducă la modificarea definiției produsului similar.

| (34) | O parte interesată a susținut că produsul în cauză, în special biomotorina pură, are caracteristici fizice și chimice diferite față de biomotorina produsă în Comunitate. În timp ce producția comunitară de biomotorină s-ar baza pe ulei din semințe de rapiță, producătorii americani ar folosi numai ulei de soia. Prin urmare, aceste două tipuri de produse nu ar fi substituibile și nu ar concura în mod direct unele cu altele pe piața comunitară. Partea interesată a indicat în special faptul că proprietățile de fluidizare la rece și cifrele de iod ar fi diferite. |
| --- | --- |

(34)

O parte interesată a susținut că produsul în cauză, în special biomotorina pură, are caracteristici fizice și chimice diferite față de biomotorina produsă în Comunitate. În timp ce producția comunitară de biomotorină s-ar baza pe ulei din semințe de rapiță, producătorii americani ar folosi numai ulei de soia. Prin urmare, aceste două tipuri de produse nu ar fi substituibile și nu ar concura în mod direct unele cu altele pe piața comunitară. Partea interesată a indicat în special faptul că proprietățile de fluidizare la rece și cifrele de iod ar fi diferite.

| (35) | Comisia a anchetat această afirmație și a constatat următoarele:






  (a) | Produsul în cauză și produsul comunitar similar au în comun caracteristici de bază foarte asemănătoare și se vând prin intermediul unor canale de vânzări similare sau identice, și anume către clienți similari de pe piața comunitară. |
| --- | --- | --- |

(35)

Comisia a anchetat această afirmație și a constatat următoarele:

(a)

Produsul în cauză și produsul comunitar similar au în comun caracteristici de bază foarte asemănătoare și se vând prin intermediul unor canale de vânzări similare sau identice, și anume către clienți similari de pe piața comunitară.

| (b) | Produsul în cauză și produsul comunitar similar sunt destinate unor utilizări finale identice sau foarte asemănătoare [a se vedea considerentul (27) de mai sus]. |
| --- | --- |

(b)

Produsul în cauză și produsul comunitar similar sunt destinate unor utilizări finale identice sau foarte asemănătoare [a se vedea considerentul (27) de mai sus].

| (c) | În ceea ce privește proprietățile de fluidizare la rece, ar trebui clarificat că acestea se referă la punctul de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point-CFPP), care este temperatura la care un combustibil va determina colmatarea unui filtru de combustibil din cauza componentelor combustibilului care încep să se cristalizeze sau să se gelifice. Ancheta a arătat că CFPP-ul produsului comunitar similar este mai mic decât cel al biomotorinei exportate din SUA. Totuși, aceasta este o diferență minoră care poate fi ușor compensată fie prin amestecarea a diferite tipuri de biomotorină, fie prin utilizarea de aditivi în biomotorina pură, în special în timpul iernii. Diferența de CFPP nu joacă, practic, niciun rol în majoritatea amestecurilor vândute pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(c)

În ceea ce privește proprietățile de fluidizare la rece, ar trebui clarificat că acestea se referă la punctul de colmatare a filtrului la rece (Cold Filter Plugging Point-CFPP), care este temperatura la care un combustibil va determina colmatarea unui filtru de combustibil din cauza componentelor combustibilului care încep să se cristalizeze sau să se gelifice. Ancheta a arătat că CFPP-ul produsului comunitar similar este mai mic decât cel al biomotorinei exportate din SUA. Totuși, aceasta este o diferență minoră care poate fi ușor compensată fie prin amestecarea a diferite tipuri de biomotorină, fie prin utilizarea de aditivi în biomotorina pură, în special în timpul iernii. Diferența de CFPP nu joacă, practic, niciun rol în majoritatea amestecurilor vândute pe piața comunitară.

| (d) | În ceea ce privește cifra de iod, care este o măsură a stabilității combustibilului împotriva oxidării, s-a constatat că valorile pentru uleiul din semințe de rapiță se corelează într-o oarecare măsură cu cele pentru uleiul de soia. cifrele variază de la 94 la 120 pentru uleiul din semințe de rapiță și de la 117 la 143 pentru uleiul de soia. În timp ce semințele de rapiță reprezintă intermediarul principal utilizat în Comunitate, trebuie remarcat faptul că atât producătorii comunitari, cât și cei americani utilizează, de asemenea, o varietate largă de intermediari pentru a produce biomotorină. Adesea, se amestecă diverse tipuri de biomotorină pentru a obține un produs mai omogen. |
| --- | --- |

(d)

În ceea ce privește cifra de iod, care este o măsură a stabilității combustibilului împotriva oxidării, s-a constatat că valorile pentru uleiul din semințe de rapiță se corelează într-o oarecare măsură cu cele pentru uleiul de soia. cifrele variază de la 94 la 120 pentru uleiul din semințe de rapiță și de la 117 la 143 pentru uleiul de soia. În timp ce semințele de rapiță reprezintă intermediarul principal utilizat în Comunitate, trebuie remarcat faptul că atât producătorii comunitari, cât și cei americani utilizează, de asemenea, o varietate largă de intermediari pentru a produce biomotorină. Adesea, se amestecă diverse tipuri de biomotorină pentru a obține un produs mai omogen.

| (36) | Având în vedere că, pentru a fi „similare”, produsele nu trebuie în mod obligatoriu să fie identice din toate punctele de vedere, în conformitate cu articolul 1 alineatul (5) din regulamentul de bază, nu orice variație minoră în diversele tipuri de produse este suficientă pentru a schimba constatarea globală de similaritate între produsul în cauză și produsele comunitare similare. |
| --- | --- |

(36)

Având în vedere că, pentru a fi „similare”, produsele nu trebuie în mod obligatoriu să fie identice din toate punctele de vedere, în conformitate cu articolul 1 alineatul (5) din regulamentul de bază, nu orice variație minoră în diversele tipuri de produse este suficientă pentru a schimba constatarea globală de similaritate între produsul în cauză și produsele comunitare similare.

| (37) | Prin urmare, nu s-au constatat niciun fel de diferențe între diferitele tipuri de produs în cauză și produsele similare comunitare vândute pe piața comunitară, care ar putea duce la concluzia că produsele fabricate și vândute pe piața comunitară nu ar fi similare, având caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază identice sau foarte asemănătoare, cu tipurile de produs în cauză fabricate în SUA și exportate în Comunitate. Prin urmare, se concluzionează provizoriu că toate tipurile de biomotorină se consideră a fi similare în sensul articolului 1 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(37)

Prin urmare, nu s-au constatat niciun fel de diferențe între diferitele tipuri de produs în cauză și produsele similare comunitare vândute pe piața comunitară, care ar putea duce la concluzia că produsele fabricate și vândute pe piața comunitară nu ar fi similare, având caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază identice sau foarte asemănătoare, cu tipurile de produs în cauză fabricate în SUA și exportate în Comunitate. Prin urmare, se concluzionează provizoriu că toate tipurile de biomotorină se consideră a fi similare în sensul articolului 1 alineatul (5) din regulamentul de bază.

3.   SUBVENȚIONAREA

3.1.   Introducere

| (38) | Pe baza informațiilor conținute în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul anchetei următoarele programe federale, despre care se afirmă că ar implica acordarea de subvenții:

  Programe federale







  (a) | Creditul pentru acciză/impozit pe venit |
| --- | --- | --- |

(38)

Pe baza informațiilor conținute în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut obiectul anchetei următoarele programe federale, despre care se afirmă că ar implica acordarea de subvenții:

Programe federale

(a)

Creditul pentru acciză/impozit pe venit

| (b) | Creditul pentru impozitul pe venit pentru micii producători de biomotorină agricolă |
| --- | --- |

(b)

Creditul pentru impozitul pe venit pentru micii producători de biomotorină agricolă

| (c) | Programul pentru bioenergie al Departamentului agriculturii din SUA |
| --- | --- |

(c)

Programul pentru bioenergie al Departamentului agriculturii din SUA

| (39) | Pe baza informațiilor conținute în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut, de asemenea, obiectul anchetei următoarele programe de stat, despre care se afirmă că ar implica acordarea de subvenții:

  Programe de stat







  (a) | Illinois
  Scutirea de taxe pentru biomotorină în Illinois |
| --- | --- | --- |

(39)

Pe baza informațiilor conținute în reclamație și a răspunsurilor la chestionarul Comisiei, au făcut, de asemenea, obiectul anchetei următoarele programe de stat, despre care se afirmă că ar implica acordarea de subvenții:

Programe de stat

(a)

Illinois

Scutirea de taxe pentru biomotorină în Illinois

| (b) | Missouri
  Fondul de stimulare a producătorilor calificați de biomotorină în Missouri |
| --- | --- |

(b)

Missouri

Fondul de stimulare a producătorilor calificați de biomotorină în Missouri

| (c) | Dakota de Nord






  (i) | Împrumutul parteneriatului pentru biocombustibili de susținere a expansiunii comunitare în Dakota de Nord |
| --- | --- | --- |

(c)

Dakota de Nord

(i)

Împrumutul parteneriatului pentru biocombustibili de susținere a expansiunii comunitare în Dakota de Nord

| (ii) | Creditul fiscal pentru echipamentul de producție a biomotorinei în Dakota de Nord |
| --- | --- |

(ii)

Creditul fiscal pentru echipamentul de producție a biomotorinei în Dakota de Nord

| (iii) | Creditul fiscal pe venitul obținut din biomotorină în Dakota de Nord |
| --- | --- |

(iii)

Creditul fiscal pe venitul obținut din biomotorină în Dakota de Nord

| (iv) | Scutirea de taxe pentru echipamentul pentru biomotorină în Dakota de Nord |
| --- | --- |

(iv)

Scutirea de taxe pentru echipamentul pentru biomotorină în Dakota de Nord

| (d) | Texas






  (i) | Scutirea de taxe pentru etanol și amestecul de motorină în Texas |
| --- | --- | --- |

(d)

Texas

(i)

Scutirea de taxe pentru etanol și amestecul de motorină în Texas

| (ii) | Programul de stimulare a producției de etanol și biomotorină combustibile în Texas |
| --- | --- |

(ii)

Programul de stimulare a producției de etanol și biomotorină combustibile în Texas

| (e) | Washington






  (i) | Programul de libertate energetică în statul Washington |
| --- | --- | --- |

(e)

Washington

(i)

Programul de libertate energetică în statul Washington

| (ii) | Scutirea de taxe pentru producția de biocombustibili în statul Washington |
| --- | --- |

(ii)

Scutirea de taxe pentru producția de biocombustibili în statul Washington

| (iii) | Scutirea de taxe pentru vânzările cu amănuntul de biocombustibili în statul Washington |
| --- | --- |

(iii)

Scutirea de taxe pentru vânzările cu amănuntul de biocombustibili în statul Washington

| (iv) | Deducerea de taxe pentru biocombustibili în statul Washington |
| --- | --- |

(iv)

Deducerea de taxe pentru biocombustibili în statul Washington

| (40) | În ceea ce privește celelalte programe de stat enumerate la punctul 3 în avizul de inițiere, după cum s-a explicat mai sus în considerentul (4), unele dintre acestea au fost excluse din anchetă în urma consultărilor pre-inițiere cu guvernul Statelor Unite ale Americii. În ceea ce privește programele de stat care au mai rămas, societățile cuprinse în eșantion și societatea despre care s-a menționat în considerentul (9) că i s-a acordat examinarea individuală au declarat că nu au obținut niciun fel de beneficii ca urmare a acestora în PA și nu s-a găsit nicio dovadă a contrariului. Prin urmare, s-a decis provizoriu că nu există motive de continuare a anchetei cu privire la aceste programe în cadrul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(40)

În ceea ce privește celelalte programe de stat enumerate la punctul 3 în avizul de inițiere, după cum s-a explicat mai sus în considerentul (4), unele dintre acestea au fost excluse din anchetă în urma consultărilor pre-inițiere cu guvernul Statelor Unite ale Americii. În ceea ce privește programele de stat care au mai rămas, societățile cuprinse în eșantion și societatea despre care s-a menționat în considerentul (9) că i s-a acordat examinarea individuală au declarat că nu au obținut niciun fel de beneficii ca urmare a acestora în PA și nu s-a găsit nicio dovadă a contrariului. Prin urmare, s-a decis provizoriu că nu există motive de continuare a anchetei cu privire la aceste programe în cadrul prezentei anchete.

3.2.   Creditul pentru acciză/impozit pe venit

(a)   Temei juridic

| (41) | Titlul 26, secțiunea 40A din Codul SUA (US Code-U.S.C) reprezintă temeiul juridic al unui program de credit pentru taxe adresat producătorilor de amestecuri de biomotorină, vânzătorilor cu amănuntul și utilizatorilor finali. Pe baza acestuia se acordă următoarele credite pentru biomotorină combustibilă:






  (i) | creditul pentru amestecul de biomotorină; |
| --- | --- | --- |

(41)

Titlul 26, secțiunea 40A din Codul SUA (US Code-U.S.C) reprezintă temeiul juridic al unui program de credit pentru taxe adresat producătorilor de amestecuri de biomotorină, vânzătorilor cu amănuntul și utilizatorilor finali. Pe baza acestuia se acordă următoarele credite pentru biomotorină combustibilă:

(i)

creditul pentru amestecul de biomotorină;

| (ii) | creditul pentru biomotorină; |
| --- | --- |

(ii)

creditul pentru biomotorină;

| (iii) | creditul pentru micii producători de biomotorină agricolă. |
| --- | --- |

(iii)

creditul pentru micii producători de biomotorină agricolă.

| (42) | Creditul pentru impozitul pe venit pentru micii producători de biomotorină agricolă este un credit fiscal care se adresează numai micilor producători de biomotorină agricolă. Acest program este abordat în continuare în considerentele (64)-(72) de mai jos. |
| --- | --- |

(42)

Creditul pentru impozitul pe venit pentru micii producători de biomotorină agricolă este un credit fiscal care se adresează numai micilor producători de biomotorină agricolă. Acest program este abordat în continuare în considerentele (64)-(72) de mai jos.

| (43) | Secțiunea 202 litera (a) a Legii pentru îmbunătățirea și extinderea energiei (Energy Improvement and Extension Act) din 2008 prevede disponibilitatea creditelor fiscale menționate mai sus în considerentul (41) până la 31 decembrie 2009. |
| --- | --- |

(43)

Secțiunea 202 litera (a) a Legii pentru îmbunătățirea și extinderea energiei (Energy Improvement and Extension Act) din 2008 prevede disponibilitatea creditelor fiscale menționate mai sus în considerentul (41) până la 31 decembrie 2009.

(b)   Eligibilitate

| (44) | Pentru a fi eligibilă să primească creditul pentru amestecul de biomotorină menționat mai sus în considerentul (41) la punctul (i), o societate trebuie să producă un amestec de biomotorină și motorină combustibile, amestec care se vinde drept combustibil sau pentru a fi folosit drept combustibil. Persoana care solicită stimulentul trebuie să obțină un certificat din partea producătorului sau importatorului de biomotorină prin care se identifică produsul și procentajul de biomotorină și biomotorină agricolă din produs. Acest credit ia forma unui credit pentru acciză sau, în cazul în care obligația societății în ceea ce privește accizele este mai mică decât creditul total pentru accize, societatea poate solicita creditul rămas drept credit rambursabil pentru impozitul pe venit. Un credit rambursabil pentru impozitul pe venit este un credit dedus din impozitul pe venit al contribuabilului sau o plată directă. Acesta este rambursabil pentru că excesul de credit poate fi distribuit contribuabilului sub forma unei plăți directe în numerar în cazul în care creditul este mai mare decât obligația fiscală a persoanei. |
| --- | --- |

(44)

Pentru a fi eligibilă să primească creditul pentru amestecul de biomotorină menționat mai sus în considerentul (41) la punctul (i), o societate trebuie să producă un amestec de biomotorină și motorină combustibile, amestec care se vinde drept combustibil sau pentru a fi folosit drept combustibil. Persoana care solicită stimulentul trebuie să obțină un certificat din partea producătorului sau importatorului de biomotorină prin care se identifică produsul și procentajul de biomotorină și biomotorină agricolă din produs. Acest credit ia forma unui credit pentru acciză sau, în cazul în care obligația societății în ceea ce privește accizele este mai mică decât creditul total pentru accize, societatea poate solicita creditul rămas drept credit rambursabil pentru impozitul pe venit. Un credit rambursabil pentru impozitul pe venit este un credit dedus din impozitul pe venit al contribuabilului sau o plată directă. Acesta este rambursabil pentru că excesul de credit poate fi distribuit contribuabilului sub forma unei plăți directe în numerar în cazul în care creditul este mai mare decât obligația fiscală a persoanei.

| (45) | Creditul pentru biomotorină menționat mai sus în considerentul (41) la punctul (ii) este un credit nerambursabil pentru impozitul pe venit pentru vânzătorii cu amănuntul sau pentru utilizatorii finali de biomotorină curată (pură). Creditul pentru biomotorină pură este disponibil numai pentru persoana care introduce galonul de biomotorină curată în rezervorul de combustibil al unui vehicul sau îl folosește drept combustibil. Ar trebui să se remarce că și producătorii de biomotorină care își fabrică ei înșiși biomotorina, pot primi acest credit. Astfel, pentru a solicita creditul, producătorul de biomotorină trebuie să acționeze fie ca vânzător cu amănuntul (introducând galonul de biomotorină în rezervorul de combustibil al utilizatorului final), fie ca utilizator final (de exemplu introducând biomotorina în propriile sale vehicule). |
| --- | --- |

(45)

Creditul pentru biomotorină menționat mai sus în considerentul (41) la punctul (ii) este un credit nerambursabil pentru impozitul pe venit pentru vânzătorii cu amănuntul sau pentru utilizatorii finali de biomotorină curată (pură). Creditul pentru biomotorină pură este disponibil numai pentru persoana care introduce galonul de biomotorină curată în rezervorul de combustibil al unui vehicul sau îl folosește drept combustibil. Ar trebui să se remarce că și producătorii de biomotorină care își fabrică ei înșiși biomotorina, pot primi acest credit. Astfel, pentru a solicita creditul, producătorul de biomotorină trebuie să acționeze fie ca vânzător cu amănuntul (introducând galonul de biomotorină în rezervorul de combustibil al utilizatorului final), fie ca utilizator final (de exemplu introducând biomotorina în propriile sale vehicule).

(c)   Punere în aplicare practică

| (46) | În ceea ce privește creditul pentru biomotorină referitor la biomotorina neamestecată (curată), vânzătorul cu amănuntul (sau un producător de biomotorină care acționează ca vânzător cu amănuntul) sau utilizatorul final de biomotorină neamestecată poate solicita 1,00 dolar pentru fiecare galon de biomotorină agricolă neamestecată (curată) sau 0,50 dolari pentru fiecare galon de altă biomotorină neamestecată (curată) drept credit nerambursabil pentru impozitul pe venit general al întreprinderii. Un credit nerambursabil pentru impozitul pe venit general al întreprinderii este un credit dedus din impozitul pe venit al întreprinderii. Acesta este nerambursabil pentru că, în cazul în care creditele obținute de întreprindere depășesc obligația fiscală a acesteia, excesul de credit nu poate fi distribuit întreprinderii sub forma unei plăți directe în numerar. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește creditul pentru biomotorină referitor la biomotorina neamestecată (curată), vânzătorul cu amănuntul (sau un producător de biomotorină care acționează ca vânzător cu amănuntul) sau utilizatorul final de biomotorină neamestecată poate solicita 1,00 dolar pentru fiecare galon de biomotorină agricolă neamestecată (curată) sau 0,50 dolari pentru fiecare galon de altă biomotorină neamestecată (curată) drept credit nerambursabil pentru impozitul pe venit general al întreprinderii. Un credit nerambursabil pentru impozitul pe venit general al întreprinderii este un credit dedus din impozitul pe venit al întreprinderii. Acesta este nerambursabil pentru că, în cazul în care creditele obținute de întreprindere depășesc obligația fiscală a acesteia, excesul de credit nu poate fi distribuit întreprinderii sub forma unei plăți directe în numerar.

| (47) | Ancheta a arătat că niciuna dintre societățile incluse în eșantion și nici societatea căreia i s-a acordat examinarea individuală după cum s-a menționat în considerentul (9) nu au beneficiat de creditul pentru biomotorină referitor la biomotorina neamestecată (curată). Prin urmare, nu se continuă evaluarea acestei părți a programului (creditul pentru biomotorină) în contextul prezentei anchete. |
| --- | --- |

(47)

Ancheta a arătat că niciuna dintre societățile incluse în eșantion și nici societatea căreia i s-a acordat examinarea individuală după cum s-a menționat în considerentul (9) nu au beneficiat de creditul pentru biomotorină referitor la biomotorina neamestecată (curată). Prin urmare, nu se continuă evaluarea acestei părți a programului (creditul pentru biomotorină) în contextul prezentei anchete.

| (48) | Toate companiile care au făcut obiectul anchetei au primit credite fiscale sub forma creditului pentru amestecul de biomotorină referitor la amestecurile de biomotorină vândute pentru a fi utilizate drept combustibil. |
| --- | --- |

(48)

Toate companiile care au făcut obiectul anchetei au primit credite fiscale sub forma creditului pentru amestecul de biomotorină referitor la amestecurile de biomotorină vândute pentru a fi utilizate drept combustibil.

| (49) | Biomotorina amestecată cu motorină minerală combustibilă este îndreptățită la un credit pentru acciza pe amestecul de biomotorină sau la un credit pentru impozitul pe venit. Creditul în vigoare în perioada de anchetă a fost de 1,00 dolar pentru fiecare galon de biomotorină agricolă neamestecată (11), sau 0,50 dolari (12) pentru fiecare galon de altă biomotorină neamestecată folosită în amestecul combustibil. Astfel, creditul fiscal final pentru combustibilul amestecat depinde de proporția de biomotorină pe care acesta o conține. Cerința minimă și practica în cele mai multe cazuri este să se adauge 0,1 % motorină minerală la 99,9 % biomotorină (acest produs amestec este denumit B99 în SUA), pentru că, în acest fel, se asigură obținerea creditului fiscal maxim. Proporția de biomotorină într-un produs amestec îndreptățește acordarea creditului fiscal (de exemplu 100 de galoane de B99 vor conține 99,9 galoane de biomotorină și vor îndreptăți acordarea unui credit fiscal de 99,90 dolari). Transformarea biomotorinei dintr-un produs pur (B100) într-un produs amestec (B99) reprezintă un proces simplu. Acesta presupune adăugarea de 0,1 % motorină minerală în biomotorina pură și nu rezultă într-o transformare majoră a produsului în cauză. Activitatea de amestecare este cea care aduce eligibilitatea pentru credit. |
| --- | --- |

(49)

Biomotorina amestecată cu motorină minerală combustibilă este îndreptățită la un credit pentru acciza pe amestecul de biomotorină sau la un credit pentru impozitul pe venit. Creditul în vigoare în perioada de anchetă a fost de 1,00 dolar pentru fiecare galon de biomotorină agricolă neamestecată (11), sau 0,50 dolari (12) pentru fiecare galon de altă biomotorină neamestecată folosită în amestecul combustibil. Astfel, creditul fiscal final pentru combustibilul amestecat depinde de proporția de biomotorină pe care acesta o conține. Cerința minimă și practica în cele mai multe cazuri este să se adauge 0,1 % motorină minerală la 99,9 % biomotorină (acest produs amestec este denumit B99 în SUA), pentru că, în acest fel, se asigură obținerea creditului fiscal maxim. Proporția de biomotorină într-un produs amestec îndreptățește acordarea creditului fiscal (de exemplu 100 de galoane de B99 vor conține 99,9 galoane de biomotorină și vor îndreptăți acordarea unui credit fiscal de 99,90 dolari). Transformarea biomotorinei dintr-un produs pur (B100) într-un produs amestec (B99) reprezintă un proces simplu. Acesta presupune adăugarea de 0,1 % motorină minerală în biomotorina pură și nu rezultă într-o transformare majoră a produsului în cauză. Activitatea de amestecare este cea care aduce eligibilitatea pentru credit.

| (50) | Producătorii de biomotorină pot solicita stimulentul atunci când ei înșiși execută o activitate de amestecare. Producătorul trebuie să amestece biomotorina curată cu motorină minerală combustibilă. În ceea ce privește îndreptățirea la stimulent, nu există diferențe între biomotorina amestecată destinată vânzării interne și vânzarea la export. |
| --- | --- |

(50)

Producătorii de biomotorină pot solicita stimulentul atunci când ei înșiși execută o activitate de amestecare. Producătorul trebuie să amestece biomotorina curată cu motorină minerală combustibilă. În ceea ce privește îndreptățirea la stimulent, nu există diferențe între biomotorina amestecată destinată vânzării interne și vânzarea la export.

| (51) | Societățile care nu produc dar cumpără biomotorină pură și o introduc într-un amestec de biomotorină sunt și ele îndreptățite la creditul fiscal. Astfel de societăți trebuie să obțină un certificat din partea producătorului de biomotorină (sau, după caz, din partea oricăror revânzători care intervin pe parcurs) prin care producătorul certifică efectiv faptul că nu a solicitat credit fiscal. Acest certificat este transferabil și îndreptățește posesorul la un credit fiscal de 1 dolar pentru fiecare galon de biomotorină curată. |
| --- | --- |

(51)

Societățile care nu produc dar cumpără biomotorină pură și o introduc într-un amestec de biomotorină sunt și ele îndreptățite la creditul fiscal. Astfel de societăți trebuie să obțină un certificat din partea producătorului de biomotorină (sau, după caz, din partea oricăror revânzători care intervin pe parcurs) prin care producătorul certifică efectiv faptul că nu a solicitat credit fiscal. Acest certificat este transferabil și îndreptățește posesorul la un credit fiscal de 1 dolar pentru fiecare galon de biomotorină curată.

| (52) | Stimulentul poate fi solicitat fie sub forma unui credit dedus din accize sau din obligația de impozit pe venit, fie sub forma unei plăți directe în numerar. Valoarea totală a stimulentului rămâne aceeași (1 dolar pentru fiecare galon) fie că stimulentul este solicitat sub forma unui credit pentru accize, a unui credit pentru impozitul pe venit, a unei plăți directe către contribuabil sau sub forma oricărei combinații dintre aceste elemente. |
| --- | --- |

(52)

Stimulentul poate fi solicitat fie sub forma unui credit dedus din accize sau din obligația de impozit pe venit, fie sub forma unei plăți directe în numerar. Valoarea totală a stimulentului rămâne aceeași (1 dolar pentru fiecare galon) fie că stimulentul este solicitat sub forma unui credit pentru accize, a unui credit pentru impozitul pe venit, a unei plăți directe către contribuabil sau sub forma oricărei combinații dintre aceste elemente.

| (53) | În perioada de anchetă, cele mai multe dintre societăți au primit plăți directe pe baza cantităților de biomotorină amestecată, în timp ce altele au primit atât o reducere de impozit (în sensul în care creditul pentru amestecul de biomotorină a fost folosit parțial pentru acoperirea unei obligații în ceea ce privește accizele sau impozitul pe venit), cât și o plată directă. Pentru societățile vizate, obligațiile fiscale au fost mici în comparație cu cuantumul creditului pentru amestecul de biomotorină solicitat; prin urmare, cea mai mare parte a stimulentului s-a acordat sub forma unei plăți directe și un cuantum mai mic sub forma unei reduceri de impozit. |
| --- | --- |

(53)

În perioada de anchetă, cele mai multe dintre societăți au primit plăți directe pe baza cantităților de biomotorină amestecată, în timp ce altele au primit atât o reducere de impozit (în sensul în care creditul pentru amestecul de biomotorină a fost folosit parțial pentru acoperirea unei obligații în ceea ce privește accizele sau impozitul pe venit), cât și o plată directă. Pentru societățile vizate, obligațiile fiscale au fost mici în comparație cu cuantumul creditului pentru amestecul de biomotorină solicitat; prin urmare, cea mai mare parte a stimulentului s-a acordat sub forma unei plăți directe și un cuantum mai mic sub forma unei reduceri de impozit.

| (54) | U.S.C prevede acordarea creditului pentru amestecul de biomotorină doar în cazul în care societatea (producătorul de amestecuri) care realizează amestecul de biomotorină și motorină minerală obține un certificat (denumit în continuare „certificat pentru biomotorină”) din partea producătorului de biomotorină, în care producătorul certifică, inter alia, cantitatea de biomotorină la care se referă certificatul și dacă biomotorina este biomotorină agricolă sau un alt fel de biomotorină decât biomotorina agricolă. Dacă o societate producătoare de biomotorină amestecă ulterior biomotorina respectivă cu motorină minerală și solicită creditul fiscal, societatea respectivă va depune certificatul pentru biomotorină împreună cu documentația necesară pentru solicitarea de credit. O persoană care primește un certificat pentru biomotorină și vinde ulterior biomotorina fără să producă un amestec de motorină trebuie să transmită certificatul pentru biomotorină cumpărătorului, împreună cu o „declarație a revânzătorului de biomotorină”. Cu alte cuvinte, societatea care produce amestecul și solicită creditul fiscal poate obține certificatul pentru biomotorină fie direct, de la producătorul de biomotorină, fie indirect, de la un revânzător de biomotorină. Astfel, certificatul este transferabil și îndreptățește purtătorul la un credit fiscal de 1,00 dolar pentru fiecare galon de biomotorină folosit de către cel care solicită creditul la producerea oricărui amestec de biomotorină. |
| --- | --- |

(54)

U.S.C prevede acordarea creditului pentru amestecul de biomotorină doar în cazul în care societatea (producătorul de amestecuri) care realizează amestecul de biomotorină și motorină minerală obține un certificat (denumit în continuare „certificat pentru biomotorină”) din partea producătorului de biomotorină, în care producătorul certifică, inter alia, cantitatea de biomotorină la care se referă certificatul și dacă biomotorina este biomotorină agricolă sau un alt fel de biomotorină decât biomotorina agricolă. Dacă o societate producătoare de biomotorină amestecă ulterior biomotorina respectivă cu motorină minerală și solicită creditul fiscal, societatea respectivă va depune certificatul pentru biomotorină împreună cu documentația necesară pentru solicitarea de credit. O persoană care primește un certificat pentru biomotorină și vinde ulterior biomotorina fără să producă un amestec de motorină trebuie să transmită certificatul pentru biomotorină cumpărătorului, împreună cu o „declarație a revânzătorului de biomotorină”. Cu alte cuvinte, societatea care produce amestecul și solicită creditul fiscal poate obține certificatul pentru biomotorină fie direct, de la producătorul de biomotorină, fie indirect, de la un revânzător de biomotorină. Astfel, certificatul este transferabil și îndreptățește purtătorul la un credit fiscal de 1,00 dolar pentru fiecare galon de biomotorină folosit de către cel care solicită creditul la producerea oricărui amestec de biomotorină.

| (55) | Ancheta a scos în evidență că exista o diferență clară de preț între biomotorina pură (B100) și biomotorina amestecată (B99). Cu toate că singura diferență între cele două tipuri de produse este adăugarea de 0,1 % motorină minerală combustibilă pentru a crea B99, vânzările de B100 erau, în zonă, mai scumpe cu 1 dolar pe galon decât B99. Piața americană a biomotorinei părea să fie foarte transparentă. Operatorii economici de pe piața biomotorinei din Statele Unite ale Americii știu că producătorii de amestecuri de biomotorină primesc un credit fiscal de 1 dolar pe galon. Pentru unele dintre societățile incluse în eșantion, facturile pentru vânzarea de B100 pe piața internă precizau atât prețul produsului, cât și creditul producătorului de amestec, așadar creditul era efectiv vândut cumpărătorului de B100. Pe această bază, se consideră că toate tipurile de biomotorină sunt subvenționate prin intermediul acestui credit fiscal. |
| --- | --- |

(55)

Ancheta a scos în evidență că exista o diferență clară de preț între biomotorina pură (B100) și biomotorina amestecată (B99). Cu toate că singura diferență între cele două tipuri de produse este adăugarea de 0,1 % motorină minerală combustibilă pentru a crea B99, vânzările de B100 erau, în zonă, mai scumpe cu 1 dolar pe galon decât B99. Piața americană a biomotorinei părea să fie foarte transparentă. Operatorii economici de pe piața biomotorinei din Statele Unite ale Americii știu că producătorii de amestecuri de biomotorină primesc un credit fiscal de 1 dolar pe galon. Pentru unele dintre societățile incluse în eșantion, facturile pentru vânzarea de B100 pe piața internă precizau atât prețul produsului, cât și creditul producătorului de amestec, așadar creditul era efectiv vândut cumpărătorului de B100. Pe această bază, se consideră că toate tipurile de biomotorină sunt subvenționate prin intermediul acestui credit fiscal.

(d)   Concluzie

| (56) | Creditul pentru amestecul de biomotorină trebuie să fie considerat drept un stimulent fiscal fie că se plătește în numerar, fie că se scade din obligațiile fiscale. |
| --- | --- |

(56)

Creditul pentru amestecul de biomotorină trebuie să fie considerat drept un stimulent fiscal fie că se plătește în numerar, fie că se scade din obligațiile fiscale.

| (57) | Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) liniuța (i) și articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, având în vedere că programul prevede o contribuție financiară din partea guvernului Statelor Unite ale Americii sub forma unor subvenții directe (plăți în numerar) și sub forma anulării unor încasări publice care în mod normal sunt exigibile (compensare fiscală). Stimulentele reprezintă un beneficiu pentru societățile care le primesc. |
| --- | --- |

(57)

Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) liniuța (i) și articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, având în vedere că programul prevede o contribuție financiară din partea guvernului Statelor Unite ale Americii sub forma unor subvenții directe (plăți în numerar) și sub forma anulării unor încasări publice care în mod normal sunt exigibile (compensare fiscală). Stimulentele reprezintă un beneficiu pentru societățile care le primesc.

| (58) | Programul se limitează la societățile implicate în industria biomotorinei și se consideră, prin urmare, că este specific, conform articolului 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază și, prin urmare, că poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(58)

Programul se limitează la societățile implicate în industria biomotorinei și se consideră, prin urmare, că este specific, conform articolului 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază și, prin urmare, că poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (59) | Creditul pentru amestecul de biomotorină s-a acordat prin referire la cantitățile de biomotorină folosite într-un amestec, respectiv 1,00 dolar pentru fiecare galon, având în vedere că toate societățile vizate au folosit biomotorină agricolă. Valoarea totală a beneficiului în PA s-a calculat atribuind 1,00 dolar pentru fiecare galon de biomotorină curată vândut în PA, fie că vânzarea s-a făcut sub formă de biomotorină pură (B100), fie în cadrul unui amestec. Pentru stabilirea beneficiului, la calculul valorii subvenției s-a ținut cont de cantitatea de motorină minerală adăugată în cadrul unui amestec. |
| --- | --- |

(59)

Creditul pentru amestecul de biomotorină s-a acordat prin referire la cantitățile de biomotorină folosite într-un amestec, respectiv 1,00 dolar pentru fiecare galon, având în vedere că toate societățile vizate au folosit biomotorină agricolă. Valoarea totală a beneficiului în PA s-a calculat atribuind 1,00 dolar pentru fiecare galon de biomotorină curată vândut în PA, fie că vânzarea s-a făcut sub formă de biomotorină pură (B100), fie în cadrul unui amestec. Pentru stabilirea beneficiului, la calculul valorii subvenției s-a ținut cont de cantitatea de motorină minerală adăugată în cadrul unui amestec.

| (60) | Unul dintre producătorii de biomotorină incluși în eșantion a primit indirect beneficii în cadrul acestui program, pentru că a folosit un sistem de factoring pentru a încasa creditul pentru biomotorină la care era îndreptățit. Amestecul a fost externalizat la o societate neafiliată care a solicitat creditul și l-a plătit apoi în numerar societății vizate, mai puțin un comision de factoring. |
| --- | --- |

(60)

Unul dintre producătorii de biomotorină incluși în eșantion a primit indirect beneficii în cadrul acestui program, pentru că a folosit un sistem de factoring pentru a încasa creditul pentru biomotorină la care era îndreptățit. Amestecul a fost externalizat la o societate neafiliată care a solicitat creditul și l-a plătit apoi în numerar societății vizate, mai puțin un comision de factoring.

| (61) | Valoarea subvenției s-a alocat în funcție de totalul vânzărilor produsului în cauză în PA. |
| --- | --- |

(61)

Valoarea subvenției s-a alocat în funcție de totalul vânzărilor produsului în cauză în PA.

| (62) | Produsele comercializate au fost excluse din calculul de mai sus. |
| --- | --- |

(62)

Produsele comercializate au fost excluse din calculul de mai sus.

| (63) | Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii obținute prin acest program, exprimată ad valorem pentru societățile care au făcut obiectul anchetei, a fost cuprinsă între 28,4 % și 41,1 %. |
| --- | --- |

(63)

Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii obținute prin acest program, exprimată ad valorem pentru societățile care au făcut obiectul anchetei, a fost cuprinsă între 28,4 % și 41,1 %.

3.3.   Creditul pentru impozitul pe venit pentru micii producători de biomotorină agricolă

(a)   Temei juridic

| (64) | Titlul 26, U.S.C, secțiunea 40A reprezintă temeiul juridic și pentru un credit pentru impozitul pe venit pentru micii producători de biomotorină agricolă. |
| --- | --- |

(64)

Titlul 26, U.S.C, secțiunea 40A reprezintă temeiul juridic și pentru un credit pentru impozitul pe venit pentru micii producători de biomotorină agricolă.

(b)   Eligibilitate

| (65) | Acest program este disponibil numai pentru micii producători de biomotorină agricolă curată. Orice producător de amestecuri sau comerciant care achiziționează, dar nu produce biomotorină, nu este eligibil pentru acest credit. Un mic producător este orice persoană a cărei capacitate de producție nu depășește 60 de milioane de galoane de biomotorină agricolă pe an. Micul producător de biomotorină agricolă poate solicita un credit nerambursabil pentru impozitul pe venit general al întreprinderii de 0,10 dolari pentru fiecare galon de biomotorină agricolă produs. Producția calificată a unui producător nu poate depăși 15 milioane de galoane în orice an fiscal. Pentru ca producătorul să solicite creditul, biomotorina agricolă trebuie să fie folosită drept combustibil, vândută spre a fi folosită drept combustibil sau folosită pentru realizarea unui amestec combustibil de biomotorină și motorină, folosit drept combustibil sau vândut spre a fi folosit drept combustibil. |
| --- | --- |

(65)

Acest program este disponibil numai pentru micii producători de biomotorină agricolă curată. Orice producător de amestecuri sau comerciant care achiziționează, dar nu produce biomotorină, nu este eligibil pentru acest credit. Un mic producător este orice persoană a cărei capacitate de producție nu depășește 60 de milioane de galoane de biomotorină agricolă pe an. Micul producător de biomotorină agricolă poate solicita un credit nerambursabil pentru impozitul pe venit general al întreprinderii de 0,10 dolari pentru fiecare galon de biomotorină agricolă produs. Producția calificată a unui producător nu poate depăși 15 milioane de galoane în orice an fiscal. Pentru ca producătorul să solicite creditul, biomotorina agricolă trebuie să fie folosită drept combustibil, vândută spre a fi folosită drept combustibil sau folosită pentru realizarea unui amestec combustibil de biomotorină și motorină, folosit drept combustibil sau vândut spre a fi folosit drept combustibil.

(c)   Punere în aplicare practică

| (66) | Solicitările de credit nerambursabil pentru impozitul pe venit general al întreprinderii se depun anual, atunci când solicitantul depune declarația de venit. Creditul pentru fiecare galon de biomotorină produs de către solicitant în timpul anului fiscal relevant, până la un maxim de 15 milioane de galoane, se scade din obligația de impozit pe profit a solicitantului. În cazul în care obligația fiscală a solicitantului este mai mică decât valoarea creditului solicitat, valoarea în exces se poate transfera la anii fiscali următori. |
| --- | --- |

(66)

Solicitările de credit nerambursabil pentru impozitul pe venit general al întreprinderii se depun anual, atunci când solicitantul depune declarația de venit. Creditul pentru fiecare galon de biomotorină produs de către solicitant în timpul anului fiscal relevant, până la un maxim de 15 milioane de galoane, se scade din obligația de impozit pe profit a solicitantului. În cazul în care obligația fiscală a solicitantului este mai mică decât valoarea creditului solicitat, valoarea în exces se poate transfera la anii fiscali următori.

| (67) | În perioada de anchetă, una dintre societățile din eșantion a beneficiat de acest program. Societatea a folosit creditul pentru a-și reduce obligația fiscală. |
| --- | --- |

(67)

În perioada de anchetă, una dintre societățile din eșantion a beneficiat de acest program. Societatea a folosit creditul pentru a-și reduce obligația fiscală.

(d)   Concluzie

| (68) | Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, având în vedere că programul prevede o contribuție financiară din partea guvernului Statelor Unite ale Americii sub forma anulării unor încasări publice care în mod normal sunt exigibile. Stimulentul reprezintă un beneficiu pentru societățile care îl primesc. |
| --- | --- |

(68)

Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) din regulamentul de bază, având în vedere că programul prevede o contribuție financiară din partea guvernului Statelor Unite ale Americii sub forma anulării unor încasări publice care în mod normal sunt exigibile. Stimulentul reprezintă un beneficiu pentru societățile care îl primesc.

| (69) | Programul se limitează la societățile care fabrică biomotorină și se consideră, prin urmare, că este specific, conform articolului 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază și, prin urmare, că poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(69)

Programul se limitează la societățile care fabrică biomotorină și se consideră, prin urmare, că este specific, conform articolului 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază și, prin urmare, că poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (70) | Valoarea subvenției s-a calculat pe baza valorii reducerii impozitului pe venit pentru anul fiscal care s-a încheiat în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(70)

Valoarea subvenției s-a calculat pe baza valorii reducerii impozitului pe venit pentru anul fiscal care s-a încheiat în perioada de anchetă.

| (71) | Valoarea subvenției (numărător) s-a alocat apoi în funcție de totalul vânzărilor produsului în cauză în PA. |
| --- | --- |

(71)

Valoarea subvenției (numărător) s-a alocat apoi în funcție de totalul vânzărilor produsului în cauză în PA.

| (72) | Societatea în cauză a obținut prin acest program, în perioada de anchetă, subvenții de 0,4 %. |
| --- | --- |

(72)

Societatea în cauză a obținut prin acest program, în perioada de anchetă, subvenții de 0,4 %.

3.4.   Programul pentru bioenergie al Departamentului agriculturii din SUA

(a)   Temei juridic

| (73) | Programul pentru bioenergie al Departamentului agriculturii din SUA (denumit în continuare „USDA”) a fost inițial autorizat și finanțat de către Corporația creditului pentru produse de bază a USDA (denumită în continuare „CCC”) sub autoritatea generală conferită acesteia prin secțiunea 5 a Legii de constituire a CCC (CCC Charter act), inclus în Codul SUA la titlul 15, capitolul 15, subcapitolul II, secțiunea 714c litera (e). Statutul respectiv stabilește scopurile exclusive pentru care CCC este autorizată prin lege să își exercite puterile generale. În mod specific, programul s-a bazat pe autoritatea conferită de secțiunea 5 litera (e) a legii, care autorizează CCC să:
  „Intensifice consumul domestic de produse agricole de bază (altele decât tutunul) prin extinderea sau sprijinirea extinderii piețelor interne sau prin dezvoltarea sau sprijinirea dezvoltării de piețe noi și suplimentare, facilități de comercializare și utilizări pentru astfel de produse.” |
| --- | --- |

(73)

Programul pentru bioenergie al Departamentului agriculturii din SUA (denumit în continuare „USDA”) a fost inițial autorizat și finanțat de către Corporația creditului pentru produse de bază a USDA (denumită în continuare „CCC”) sub autoritatea generală conferită acesteia prin secțiunea 5 a Legii de constituire a CCC (CCC Charter act), inclus în Codul SUA la titlul 15, capitolul 15, subcapitolul II, secțiunea 714c litera (e). Statutul respectiv stabilește scopurile exclusive pentru care CCC este autorizată prin lege să își exercite puterile generale. În mod specific, programul s-a bazat pe autoritatea conferită de secțiunea 5 litera (e) a legii, care autorizează CCC să:

„Intensifice consumul domestic de produse agricole de bază (altele decât tutunul) prin extinderea sau sprijinirea extinderii piețelor interne sau prin dezvoltarea sau sprijinirea dezvoltării de piețe noi și suplimentare, facilități de comercializare și utilizări pentru astfel de produse.”

| (74) | CCC a publicat o reglementare finală prin care a stabilit norme pentru program, codificate în Codul de reglementări federale la numărul 7 C.F.R. § 1424. |
| --- | --- |

(74)

CCC a publicat o reglementare finală prin care a stabilit norme pentru program, codificate în Codul de reglementări federale la numărul 7 C.F.R. § 1424.

| (75) | După cum s-a prevăzut inițial, CCC a folosit secțiunea 5 litera (e) pentru finanțarea programului numai până în anul fiscal 2002 inclusiv (13). Totuși, în 2002, Congresul american a autorizat în mod specific și a finanțat continuarea programului până în anul fiscal 2006, inclusiv. |
| --- | --- |

(75)

După cum s-a prevăzut inițial, CCC a folosit secțiunea 5 litera (e) pentru finanțarea programului numai până în anul fiscal 2002 inclusiv (13). Totuși, în 2002, Congresul american a autorizat în mod specific și a finanțat continuarea programului până în anul fiscal 2006, inclusiv.

| (76) | Programul s-a derulat de la 1 decembrie 2000 până în iunie 2006. Acesta a fost administrat de către Agenția pentru servicii agricole (Farm Service Agency–FSA) a USDA. |
| --- | --- |

(76)

Programul s-a derulat de la 1 decembrie 2000 până în iunie 2006. Acesta a fost administrat de către Agenția pentru servicii agricole (Farm Service Agency–FSA) a USDA.

(b)   Eligibilitate

| (77) | În timpul derulării programului, toți producătorii comerciali de bioenergie au fost eligibili pentru participare. Producătorilor li s-a cerut să prezinte dovezi de producție, precum și dovezi de cumpărare și folosire a produselor agricole de bază în legătură cu producția respectivă. În mod special, producătorilor de biomotorină li s-a cerut să producă și să vândă biomotorină la scară comercială. |
| --- | --- |

(77)

În timpul derulării programului, toți producătorii comerciali de bioenergie au fost eligibili pentru participare. Producătorilor li s-a cerut să prezinte dovezi de producție, precum și dovezi de cumpărare și folosire a produselor agricole de bază în legătură cu producția respectivă. În mod special, producătorilor de biomotorină li s-a cerut să producă și să vândă biomotorină la scară comercială.

| (78) | Statutul a definit „biomotorina” drept un ester monoalchil care respectă un standard corespunzător al Societății americane pentru testare și materiale. Pentru a fi eligibil, un producător trebuia să îndeplinească anumite cerințe în ceea ce privește ținerea evidenței și să prezinte informațiile cerute, precum și să acorde CCC permisiunea să verifice informațiile respective. Reglementările relevante prevedeau detaliile procedurilor care trebuiau să fie urmate pentru participarea la program, cererile pentru plăți și procedurile de raportare pe care beneficiarii trebuiau să le urmeze pentru a fi eligibili pentru plăți. |
| --- | --- |

(78)

Statutul a definit „biomotorina” drept un ester monoalchil care respectă un standard corespunzător al Societății americane pentru testare și materiale. Pentru a fi eligibil, un producător trebuia să îndeplinească anumite cerințe în ceea ce privește ținerea evidenței și să prezinte informațiile cerute, precum și să acorde CCC permisiunea să verifice informațiile respective. Reglementările relevante prevedeau detaliile procedurilor care trebuiau să fie urmate pentru participarea la program, cererile pentru plăți și procedurile de raportare pe care beneficiarii trebuiau să le urmeze pentru a fi eligibili pentru plăți.

| (79) | Statutul din 2002 a stabilit că produsele de bază eligibile care puteau fi folosite pentru producerea de bioenergie (fie biomotorină, fie etanol combustibil) includeau:






  — | grâul, porumbul, semințele de sorg, ovăzul, orzul, orezul, boabele de soia, semințele de floarea soarelui, semințele de rapiță, colza, șofrănaș, semințele de in, muștarul, crambele, semințele de susan și semințele de bumbac; |
| --- | --- | --- |

(79)

Statutul din 2002 a stabilit că produsele de bază eligibile care puteau fi folosite pentru producerea de bioenergie (fie biomotorină, fie etanol combustibil) includeau:

—

grâul, porumbul, semințele de sorg, ovăzul, orzul, orezul, boabele de soia, semințele de floarea soarelui, semințele de rapiță, colza, șofrănaș, semințele de in, muștarul, crambele, semințele de susan și semințele de bumbac;

| — | un produs de bază celulozic, de exemplu plopul hibrid sau Panicum virgatum; |
| --- | --- |

—

un produs de bază celulozic, de exemplu plopul hibrid sau Panicum virgatum;

| — | grăsimi, uleiuri, untură (reciclată sau nu) derivate din produse agricole; de |
| --- | --- |

—

grăsimi, uleiuri, untură (reciclată sau nu) derivate din produse agricole; de

| — | orice produs secundar de origine animală, altul decât grăsimi, uleiuri și unturi, destinat a fi folosit pentru producerea de bioenergie. |
| --- | --- |

—

orice produs secundar de origine animală, altul decât grăsimi, uleiuri și unturi, destinat a fi folosit pentru producerea de bioenergie.

| (80) | Conform autorităților din Statele Unite ale Americii, majoritatea producătorilor de biomotorină care au primit stimulente în cadrul acestui program au folosit boabele de soia. |
| --- | --- |

(80)

Conform autorităților din Statele Unite ale Americii, majoritatea producătorilor de biomotorină care au primit stimulente în cadrul acestui program au folosit boabele de soia.

| (81) | Toți producătorii comerciali de biomotorină au fost eligibili pentru participare, cu condiția să urmeze procedurile de cerere și de raportare descrise mai sus. Guvernul nu a făcut nicio selecție, alta decât îndeplinirea criteriilor de eligibilitate. |
| --- | --- |

(81)

Toți producătorii comerciali de biomotorină au fost eligibili pentru participare, cu condiția să urmeze procedurile de cerere și de raportare descrise mai sus. Guvernul nu a făcut nicio selecție, alta decât îndeplinirea criteriilor de eligibilitate.

(c)   Punere în aplicare practică

| (82) | În fiecare an fiscal, producătorii de biomotorină puteau să se înscrie la program completând formularele relevante. După înscriere, producătorii de biomotorină înaintau cereri trimestriale pentru plata stimulentelor. Producătorii de biomotorină trebuiau să prezinte documente doveditoare a achiziționării nete de produse de bază eligibile și a producției nete de biomotorină în perioadele relevante. |
| --- | --- |

(82)

În fiecare an fiscal, producătorii de biomotorină puteau să se înscrie la program completând formularele relevante. După înscriere, producătorii de biomotorină înaintau cereri trimestriale pentru plata stimulentelor. Producătorii de biomotorină trebuiau să prezinte documente doveditoare a achiziționării nete de produse de bază eligibile și a producției nete de biomotorină în perioadele relevante.

| (83) | Programul a făcut plăți producătorilor de biomotorină pe baza unei combinații între producția lor de bază de biomotorină și sporul de producție de biomotorină în perioada corespunzătoare a anului fiscal anterior. Pentru anul fiscal 2006, societățile au primit stimulente numai datorită creșterii producției de biomotorină. Pe baza producției de biomotorină a fiecărui beneficiar și pe baza sporului de producție de biomotorină din produse agricole de bază eligibile, USDA a calculat valoarea plăților conform prevederilor regulamentare. |
| --- | --- |

(83)

Programul a făcut plăți producătorilor de biomotorină pe baza unei combinații între producția lor de bază de biomotorină și sporul de producție de biomotorină în perioada corespunzătoare a anului fiscal anterior. Pentru anul fiscal 2006, societățile au primit stimulente numai datorită creșterii producției de biomotorină. Pe baza producției de biomotorină a fiecărui beneficiar și pe baza sporului de producție de biomotorină din produse agricole de bază eligibile, USDA a calculat valoarea plăților conform prevederilor regulamentare.

| (84) | Având în vedere că programul s-a încheiat în iunie 2006, niciuna dintre societățile incluse în eșantion sau societatea menționată în considerentul (9) căreia i s-a acordat examinarea individuală nu au primit stimulente în cadrul acestui program în perioada de anchetă. În timpul derulării programului, trei dintre societățile cuprinse în eșantion au primit plăți în perioada 2002-2006. Una dintre societăți a primit plăți directe din partea FSA. O altă societate a primit plăți indirecte în cadrul acestui program, pentru că o societate care a beneficiat de pe urma acestui program a transferat o parte din sumele primite unei societăți cuprinse în eșantion pe baza unui acord de împărțire a profitului asociat unor aranjamente de transfer între cele două societăți. O a treia societate a primit numai o sumă mică în anul fiscal 2006. |
| --- | --- |

(84)

Având în vedere că programul s-a încheiat în iunie 2006, niciuna dintre societățile incluse în eșantion sau societatea menționată în considerentul (9) căreia i s-a acordat examinarea individuală nu au primit stimulente în cadrul acestui program în perioada de anchetă. În timpul derulării programului, trei dintre societățile cuprinse în eșantion au primit plăți în perioada 2002-2006. Una dintre societăți a primit plăți directe din partea FSA. O altă societate a primit plăți indirecte în cadrul acestui program, pentru că o societate care a beneficiat de pe urma acestui program a transferat o parte din sumele primite unei societăți cuprinse în eșantion pe baza unui acord de împărțire a profitului asociat unor aranjamente de transfer între cele două societăți. O a treia societate a primit numai o sumă mică în anul fiscal 2006.

(d)   Concluzie

| (85) | S-a constatat că s-au acordat în cadrul acestui program stimulente anumitor producători de biomotorină în cursul mai multor ani, pe baza producției de biomotorină realizată de aceștia și că a existat, în mod evident, o contribuție financiară din partea guvernului SUA sub formă de subvenții specifice industriei biomotorinei. Se consideră, cu toate acestea, că aceste subvenții sunt recurente și se acordă în anumiți ani; în consecință, nu s-a înregistrat niciun beneficiu în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(85)

S-a constatat că s-au acordat în cadrul acestui program stimulente anumitor producători de biomotorină în cursul mai multor ani, pe baza producției de biomotorină realizată de aceștia și că a existat, în mod evident, o contribuție financiară din partea guvernului SUA sub formă de subvenții specifice industriei biomotorinei. Se consideră, cu toate acestea, că aceste subvenții sunt recurente și se acordă în anumiți ani; în consecință, nu s-a înregistrat niciun beneficiu în perioada de anchetă.

| (86) | S-a constatat, de asemenea, că programul a fost reintrodus pentru anul fiscal 2009 (octombrie 2008-septembrie 2009). Cu toate acestea, având în vedere că perioada de anchetă este cuprinsă între aprilie 2007 și martie 2008, nu există motive să se compenseze orice beneficii care ar putea rezulta din reintroducerea programului. |
| --- | --- |

(86)

S-a constatat, de asemenea, că programul a fost reintrodus pentru anul fiscal 2009 (octombrie 2008-septembrie 2009). Cu toate acestea, având în vedere că perioada de anchetă este cuprinsă între aprilie 2007 și martie 2008, nu există motive să se compenseze orice beneficii care ar putea rezulta din reintroducerea programului.

Patru dintre programele de stat care au făcut obiectul anchetei nu au fost folosite de niciuna dintre societățile cuprinse în eșantion și nici de societatea căreia i s-a acordat examinare individuală. În aceste condiții, aceste programe nu au mai fost analizate. Aceste programe sunt: Scutirea de taxe pentru echipamentul pentru biomotorină în Dakota de Nord; Programul de libertate energetică în statul Washington; Scutirea de taxe pentru vânzările cu amănuntul de biocombustibili în statul Washington și deducerea de taxe pentru biocombustibili în statul Washington.

3.5.   Scutirea de taxe pentru biomotorină în Illinois

| (87) | În statul Illinois, „taxa pe vânzări” cuprinde două taxe separate dar complementare. Un vânzător cu amănuntul de proprietate personală tangibilă (14) are obligația să plătească o Taxă de ocupație pentru vânzătorii cu amănuntul (Retailers' Occupation Tax-ROT) (denumită în continuare „ROT”), iar cumpărătorul de proprietate personală tangibilă are obligația să plătească o taxă de utilizare (Use Tax) corespunzătoare. |
| --- | --- |

(87)

În statul Illinois, „taxa pe vânzări” cuprinde două taxe separate dar complementare. Un vânzător cu amănuntul de proprietate personală tangibilă (14) are obligația să plătească o Taxă de ocupație pentru vânzătorii cu amănuntul (Retailers' Occupation Tax-ROT) (denumită în continuare „ROT”), iar cumpărătorul de proprietate personală tangibilă are obligația să plătească o taxă de utilizare (Use Tax) corespunzătoare.

| (88) | Temeiul juridic pentru ROT este 35 Illinois Compiled Statutes-ILCS (denumită în continuare „ILCS”), capitolul 120, secțiunea 2, în timp ce temeiul juridic pentru taxa de utilizare este 35 ILCS, capitolul 105, secțiunile 3-45. În conformitate cu dispozițiile primului text, „se impune o taxă asupra persoanelor angajate în întreprinderea de vânzare cu amănuntul a proprietăților personale tangibile...”. Dispozițiile celui de-al doilea text precizează că vânzătorii cu amănuntul „colectează taxa de la utilizatori adăugând valoarea acesteia la prețul de vânzare al proprietății tangibile, atunci când aceasta este vândută spre folosință, ...”. |
| --- | --- |

(88)

Temeiul juridic pentru ROT este 35 Illinois Compiled Statutes-ILCS (denumită în continuare „ILCS”), capitolul 120, secțiunea 2, în timp ce temeiul juridic pentru taxa de utilizare este 35 ILCS, capitolul 105, secțiunile 3-45. În conformitate cu dispozițiile primului text, „se impune o taxă asupra persoanelor angajate în întreprinderea de vânzare cu amănuntul a proprietăților personale tangibile...”. Dispozițiile celui de-al doilea text precizează că vânzătorii cu amănuntul „colectează taxa de la utilizatori adăugând valoarea acesteia la prețul de vânzare al proprietății tangibile, atunci când aceasta este vândută spre folosință, ...”.

| (89) | Rata ROT în PA a fost 6,25 % din veniturile brute din vânzările de proprietăți personale tangibile realizate în contextul întreprinderii, plus orice taxe locale aplicabile în unitățile administrative (counties) din Illinois (35 ILCS, capitolul 120, secțiunile 2-10). |
| --- | --- |

(89)

Rata ROT în PA a fost 6,25 % din veniturile brute din vânzările de proprietăți personale tangibile realizate în contextul întreprinderii, plus orice taxe locale aplicabile în unitățile administrative (counties) din Illinois (35 ILCS, capitolul 120, secțiunile 2-10).

| (90) | Rata taxei de utilizare în PA a fost 6,25 % fie din prețul de vânzare, fie din valoarea echitabilă de piață, după caz, a proprietății personale tangibile, plus orice taxe locale aplicabile în unitățile administrative (counties) din Illinois (35 ILCS, capitolul 105, secțiunile 3-10). |
| --- | --- |

(90)

Rata taxei de utilizare în PA a fost 6,25 % fie din prețul de vânzare, fie din valoarea echitabilă de piață, după caz, a proprietății personale tangibile, plus orice taxe locale aplicabile în unitățile administrative (counties) din Illinois (35 ILCS, capitolul 105, secțiunile 3-10).

| (91) | Concret, o societate care ar colecta taxa de utilizare pentru vânzările sale ar plăti această taxă Departamentului pentru venituri din Illinois (Illinois Department of Revenue) în calitate de ROT. |
| --- | --- |

(91)

Concret, o societate care ar colecta taxa de utilizare pentru vânzările sale ar plăti această taxă Departamentului pentru venituri din Illinois (Illinois Department of Revenue) în calitate de ROT.

(a)   Temei juridic

| (92) | În ceea ce privește impunerea ROT pentru biomotorină și amestecuri de biomotorină, 35 ILCS, capitolul 120, secțiunile 2-10 prevede că veniturile din vânzările realizate pe data de 1 iulie 2003 sau după această dată și pe data de 31 decembrie 2013 și înainte de această dată






  (i) | sunt impozabile numai în proporție de 80 % în cazul amestecurilor cu minim 1 % și maxim 10 % biomotorină și |
| --- | --- | --- |

(92)

În ceea ce privește impunerea ROT pentru biomotorină și amestecuri de biomotorină, 35 ILCS, capitolul 120, secțiunile 2-10 prevede că veniturile din vânzările realizate pe data de 1 iulie 2003 sau după această dată și pe data de 31 decembrie 2013 și înainte de această dată

(i)

sunt impozabile numai în proporție de 80 % în cazul amestecurilor cu minim 1 % și maxim 10 % biomotorină și

| (ii) | nu sunt supuse ROT în cazul biomotorinei 100 % și a amestecurilor de biomotorină care conțin minim 10 % și maxim 99 % biomotorină. |
| --- | --- |

(ii)

nu sunt supuse ROT în cazul biomotorinei 100 % și a amestecurilor de biomotorină care conțin minim 10 % și maxim 99 % biomotorină.

| (93) | În ceea ce privește impunerea taxei de utilizare pentru biomotorină și amestecurile de biomotorină, se aplică aceleași exceptări parțiale/depline ca și cele pentru ROT de mai sus (35 ILCS, capitolul 105, secțiunile 3-10). |
| --- | --- |

(93)

În ceea ce privește impunerea taxei de utilizare pentru biomotorină și amestecurile de biomotorină, se aplică aceleași exceptări parțiale/depline ca și cele pentru ROT de mai sus (35 ILCS, capitolul 105, secțiunile 3-10).

| (94) | Exceptările de la ROT și taxa de utilizare sunt prevăzute, de asemenea, în legislația menționată anterior pentru veniturile din vânzarea altor produse. |
| --- | --- |

(94)

Exceptările de la ROT și taxa de utilizare sunt prevăzute, de asemenea, în legislația menționată anterior pentru veniturile din vânzarea altor produse.

(b)   Eligibilitate

| (95) | Orice vânzător cu amănuntul sau cumpărător de biomotorină combustibilă este eligibil pentru a solicita exceptările menționate anterior în considerentele (92) și (93). |
| --- | --- |

(95)

Orice vânzător cu amănuntul sau cumpărător de biomotorină combustibilă este eligibil pentru a solicita exceptările menționate anterior în considerentele (92) și (93).

(c)   Punere în aplicare practică

| (96) | Dispozițiile de exceptare menționate anterior în considerentele (92) și (93) prevăd că taxa de utilizare nu se colectează pentru vânzările cu amănuntul de biomotorină/amestecuri de biomotorină. În virtutea faptului că vânzările cu amănuntul de biomotorină/amestecuri de biomotorină sunt exceptate de la taxa de utilizare, societățile care vând biomotorină/amestecuri de biomotorină (inclusiv fabricanții/producătorii de amestecuri) vânzătorilor cu amănuntul nu au obligația de a plăti ROT pentru vânzările lor de biomotorină/amestecuri de biomotorină. |
| --- | --- |

(96)

Dispozițiile de exceptare menționate anterior în considerentele (92) și (93) prevăd că taxa de utilizare nu se colectează pentru vânzările cu amănuntul de biomotorină/amestecuri de biomotorină. În virtutea faptului că vânzările cu amănuntul de biomotorină/amestecuri de biomotorină sunt exceptate de la taxa de utilizare, societățile care vând biomotorină/amestecuri de biomotorină (inclusiv fabricanții/producătorii de amestecuri) vânzătorilor cu amănuntul nu au obligația de a plăti ROT pentru vânzările lor de biomotorină/amestecuri de biomotorină.

(d)   Concluzii

| (97) | Este evident că exceptarea de la taxa de utilizare și ROT se obține ca rezultat al vânzărilor cu amănuntul de biomotorină/amestecuri de biomotorină. Având în vedere aceasta, beneficiul ca urmare a exceptărilor revine consumatorilor produsului. În aceste condiții, în conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din regulamentul de bază, nu se poate impune nicio taxă compensatorie în scopul contracarării acestei subvenții, având în vedere că ea nu s-a acordat, direct sau indirect, pentru fabricarea, producerea, exportul sau transportul produsului în cauză. |
| --- | --- |

(97)

Este evident că exceptarea de la taxa de utilizare și ROT se obține ca rezultat al vânzărilor cu amănuntul de biomotorină/amestecuri de biomotorină. Având în vedere aceasta, beneficiul ca urmare a exceptărilor revine consumatorilor produsului. În aceste condiții, în conformitate cu articolul 1 alineatul (1) din regulamentul de bază, nu se poate impune nicio taxă compensatorie în scopul contracarării acestei subvenții, având în vedere că ea nu s-a acordat, direct sau indirect, pentru fabricarea, producerea, exportul sau transportul produsului în cauză.

| (98) | Una dintre societățile cooperante incluse în eșantion nu a colectat taxa de utilizare asupra vânzărilor sale de biomotorină/amestecuri de biomotorină către vânzătorii cu amănuntul și, în consecință, nu a plătit ROT pentru aceste vânzări. Totuși, având în vedere concluziile la care s-a ajuns în considerentul (97) de mai sus, se consideră că această companie nu a obținut niciun beneficiu care să poată face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(98)

Una dintre societățile cooperante incluse în eșantion nu a colectat taxa de utilizare asupra vânzărilor sale de biomotorină/amestecuri de biomotorină către vânzătorii cu amănuntul și, în consecință, nu a plătit ROT pentru aceste vânzări. Totuși, având în vedere concluziile la care s-a ajuns în considerentul (97) de mai sus, se consideră că această companie nu a obținut niciun beneficiu care să poată face obiectul unor măsuri compensatorii.

3.6.   Fondul de stimulare a producătorilor calificați de biomotorină în Missouri

(a)   Temei juridic

| (99) | În 2002, conform legislației statului Missouri (denumită în continuare „RSMo”) (capitolul 142, secțiunea 142.031), s-a stabilit Fondul de stimulare a producătorilor calificați de biomotorină în Missouri „Missouri Qualified Biodiesel Producer Incentive Fund” (denumit în continuare „fondul”). Scopul fondului este de a „...oferi subvenții economice producătorilor calificați de biomotorină din Missouri”. |
| --- | --- |

(99)

În 2002, conform legislației statului Missouri (denumită în continuare „RSMo”) (capitolul 142, secțiunea 142.031), s-a stabilit Fondul de stimulare a producătorilor calificați de biomotorină în Missouri „Missouri Qualified Biodiesel Producer Incentive Fund” (denumit în continuare „fondul”). Scopul fondului este de a „...oferi subvenții economice producătorilor calificați de biomotorină din Missouri”.

| (100) | În fiecare an fiscal (care începe la 1 iulie și se încheie la 30 iunie în anul următor), Departamentul agriculturii din Missouri disponibilizează producătorilor calificați de biomotorină din Missouri (denumiți în continuare „MQBP”) toate fondurile disponibilizate pentru fond de către legislativul statului Missouri și legalizate prin semnătura guvernatorului statului Missouri. |
| --- | --- |

(100)

În fiecare an fiscal (care începe la 1 iulie și se încheie la 30 iunie în anul următor), Departamentul agriculturii din Missouri disponibilizează producătorilor calificați de biomotorină din Missouri (denumiți în continuare „MQBP”) toate fondurile disponibilizate pentru fond de către legislativul statului Missouri și legalizate prin semnătura guvernatorului statului Missouri.

(b)   Eligibilitate

| (101) | Având în vedere că la începutul PA (1 aprilie 2007) un MQPB era o instalație care producea biomotorină și






  (i) | era înregistrată la Agenția de protecție a mediului a Statelor Unite (United States Environmental Protection Agency) (denumită în continuare „USEPA”) și |
| --- | --- | --- |

(101)

Având în vedere că la începutul PA (1 aprilie 2007) un MQPB era o instalație care producea biomotorină și

(i)

era înregistrată la Agenția de protecție a mediului a Statelor Unite (United States Environmental Protection Agency) (denumită în continuare „USEPA”) și

| (ii) | era în proporție de cel puțin 51 % deținută de către producători agricoli rezidenți în statul Missouri și care erau angajați activ în producția agricolă în scopuri comerciale; sau |
| --- | --- |

(ii)

era în proporție de cel puțin 51 % deținută de către producători agricoli rezidenți în statul Missouri și care erau angajați activ în producția agricolă în scopuri comerciale; sau

| (iii) | cel puțin 80 % din intermediarii folosiți în instalație își au originea în statul Missouri. Intermediar înseamnă un produs agricol din Missouri conform definiției din secțiunea 348.400 RSMo. Această ultimă definiție include, inter alia, produse agricole și vegetale, în stare naturală sau prelucrată, care au fost produse, prelucrate sau li s-a adăugat într-un alt fel o valoare în statul Missouri. |
| --- | --- |

(iii)

cel puțin 80 % din intermediarii folosiți în instalație își au originea în statul Missouri. Intermediar înseamnă un produs agricol din Missouri conform definiției din secțiunea 348.400 RSMo. Această ultimă definiție include, inter alia, produse agricole și vegetale, în stare naturală sau prelucrată, care au fost produse, prelucrate sau li s-a adăugat într-un alt fel o valoare în statul Missouri.

| (102) | Aceste criterii de eligibilitate au fost modificate, cu efect de la 28 august 2007, înlocuindu-se punctul (iii) de mai sus cu textul următor și adăugând condiția adițională (iv) de mai jos:






  (iii) | cel puțin 80 % din intermediarii folosiți în instalație își au originea în statul Missouri. Intermediar înseamnă un produs agricol, horticol, viticol, vegetal, de acvacultură, animal, forestier sau de creștere a păsărilor, în stare naturală sau prelucrată; |
| --- | --- | --- |

(102)

Aceste criterii de eligibilitate au fost modificate, cu efect de la 28 august 2007, înlocuindu-se punctul (iii) de mai sus cu textul următor și adăugând condiția adițională (iv) de mai jos:

(iii)

cel puțin 80 % din intermediarii folosiți în instalație își au originea în statul Missouri. Intermediar înseamnă un produs agricol, horticol, viticol, vegetal, de acvacultură, animal, forestier sau de creștere a păsărilor, în stare naturală sau prelucrată;

| (iv) | îndeplinește toate caracteristicile următoare:






  — | era înregistrată la Departamentul agriculturii din Missouri la 1 septembrie 2007; |
| --- | --- | --- |

(iv)

îndeplinește toate caracteristicile următoare:

—

era înregistrată la Departamentul agriculturii din Missouri la 1 septembrie 2007;

| — | începuse construcția instalației înainte de 1 noiembrie 2007; și |
| --- | --- |

—

începuse construcția instalației înainte de 1 noiembrie 2007; și

| — | începuse producția de biomotorină înainte de 1 martie 2009. |
| --- | --- |

—

începuse producția de biomotorină înainte de 1 martie 2009.

(c)   Punere în aplicare practică

| (103) | Pentru a obține o subvenție din partea fondului, un MQPB trebuie, inter alia, să fie licențiat. Se emite o licență pentru un MQPB atunci când acesta îndeplinește criteriile mai sus menționate și prezintă informații suplimentare Departamentului agriculturii din statul Missouri (denumit în continuare „MDA”), inclusiv numărul USEPA al societății, numărul de identificare a angajatorului federal, etc. Licența intră în vigoare de la data la care s-au primit toate informațiile solicitate și acestea au fost aprobate de către MDA și expiră atunci când MQPB a primit subvenții timp de 60 de luni sau nu mai îndeplinește criteriile de eligibilitate. |
| --- | --- |

(103)

Pentru a obține o subvenție din partea fondului, un MQPB trebuie, inter alia, să fie licențiat. Se emite o licență pentru un MQPB atunci când acesta îndeplinește criteriile mai sus menționate și prezintă informații suplimentare Departamentului agriculturii din statul Missouri (denumit în continuare „MDA”), inclusiv numărul USEPA al societății, numărul de identificare a angajatorului federal, etc. Licența intră în vigoare de la data la care s-au primit toate informațiile solicitate și acestea au fost aprobate de către MDA și expiră atunci când MQPB a primit subvenții timp de 60 de luni sau nu mai îndeplinește criteriile de eligibilitate.

| (104) | Odată ce s-a emis o licență, un MQBP poate solicita o subvenție de stimulare a producătorului, cerând de la MDA, Fondul de stimulare a producătorilor calificați de biomotorină, un formular de cerere pentru subvenții lunare. Pentru a obține o subvenție de stimulare a producătorului într-o anumită lună, un MQBP trebuie să completeze formularul de cerere de subvenție special destinat. |
| --- | --- |

(104)

Odată ce s-a emis o licență, un MQBP poate solicita o subvenție de stimulare a producătorului, cerând de la MDA, Fondul de stimulare a producătorilor calificați de biomotorină, un formular de cerere pentru subvenții lunare. Pentru a obține o subvenție de stimulare a producătorului într-o anumită lună, un MQBP trebuie să completeze formularul de cerere de subvenție special destinat.

| (105) | MQBP trebuie să depună formularul de cerere de subvenție completat la MDA nu mai târziu de 15 zile după ultima zi a lunii pentru care se solicită subvenția. Cererile depuse după acest termen limită se resping automat. |
| --- | --- |

(105)

MQBP trebuie să depună formularul de cerere de subvenție completat la MDA nu mai târziu de 15 zile după ultima zi a lunii pentru care se solicită subvenția. Cererile depuse după acest termen limită se resping automat.

| (106) | Valoarea fiecărei subvenții lunare se calculează determinând mai întâi numărul de galoane de biomotorină calificată fabricată din produse agricole din Missouri în luna precedentă a anului fiscal, conform certificării de către MDA. Numărul respectiv se multiplică apoi cu creditul pentru fiecare galon stabilit în secțiunea 142.031, RSMo (legislație statală) și în titlul 2 din Code of State Regulations (denumit în continuare „CSR”) 110-2.010. Fiecare MQBP este eligibil pentru o subvenție totală pentru orice an fiscal, egală cu 0,30 dolari pentru fiecare galon din primele 15 milioane de galoane de biomotorină calificată fabricată din produse agricole din Missouri în anul fiscal respectiv, plus 0,10 dolari pentru fiecare galon pentru următoarele 15 milioane de galoane de biomotorină calificată produsă din produse agricole din Missouri în anul fiscal respectiv. Orice cantitate de astfel de biomotorină calificată produsă de către un MQBP care depășește 30 de milioane de galoane într-un an fiscal nu se aplică la calculul unei subvenții. |
| --- | --- |

(106)

Valoarea fiecărei subvenții lunare se calculează determinând mai întâi numărul de galoane de biomotorină calificată fabricată din produse agricole din Missouri în luna precedentă a anului fiscal, conform certificării de către MDA. Numărul respectiv se multiplică apoi cu creditul pentru fiecare galon stabilit în secțiunea 142.031, RSMo (legislație statală) și în titlul 2 din Code of State Regulations (denumit în continuare „CSR”) 110-2.010. Fiecare MQBP este eligibil pentru o subvenție totală pentru orice an fiscal, egală cu 0,30 dolari pentru fiecare galon din primele 15 milioane de galoane de biomotorină calificată fabricată din produse agricole din Missouri în anul fiscal respectiv, plus 0,10 dolari pentru fiecare galon pentru următoarele 15 milioane de galoane de biomotorină calificată produsă din produse agricole din Missouri în anul fiscal respectiv. Orice cantitate de astfel de biomotorină calificată produsă de către un MQBP care depășește 30 de milioane de galoane într-un an fiscal nu se aplică la calculul unei subvenții.

| (107) | Dacă fondurile disponibile sunt insuficiente pentru ca tuturor MQBP să li se plătească subvenția lunară maximă permisă conform legislației, fondurile disponibile vor fi împărțite în așa fel încât fiecare MQBP să primească o parte a fondurilor proporțională cu producția eligibilă de biomotorină a tuturor MQBP pentru luna respectivă. |
| --- | --- |

(107)

Dacă fondurile disponibile sunt insuficiente pentru ca tuturor MQBP să li se plătească subvenția lunară maximă permisă conform legislației, fondurile disponibile vor fi împărțite în așa fel încât fiecare MQBP să primească o parte a fondurilor proporțională cu producția eligibilă de biomotorină a tuturor MQBP pentru luna respectivă.

| (108) | MDA face toate eforturile pentru a plăti toate subvențiile pentru o anumită lună în 30 de zile de la primirea și aprobarea formularului de cerere de subvenție. |
| --- | --- |

(108)

MDA face toate eforturile pentru a plăti toate subvențiile pentru o anumită lună în 30 de zile de la primirea și aprobarea formularului de cerere de subvenție.

(d)   Concluzii

| (109) | Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având în vedere că programul prevede o contribuție financiară din partea autorităților publice ale statului Missouri (15) sub forma unor subvenții directe. Subvențiile reprezintă un beneficiu pentru societățile care le primesc. |
| --- | --- |

(109)

Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având în vedere că programul prevede o contribuție financiară din partea autorităților publice ale statului Missouri (15) sub forma unor subvenții directe. Subvențiile reprezintă un beneficiu pentru societățile care le primesc.

| (110) | Programul se limitează la producătorii de biomotorină și se consideră, prin urmare, că este specific, conform articolului 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază și, prin urmare, că poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(110)

Programul se limitează la producătorii de biomotorină și se consideră, prin urmare, că este specific, conform articolului 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază și, prin urmare, că poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (111) | Unul dintre exportatorii cooperanți incluși în eșantion au beneficiat de pe urma acestui program în PA. Valoarea subvențiilor primite în PA a fost alocată pentru totalul vânzărilor de produs în cauză în PA. Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii obținute prin acest program, exprimată ad valorem pentru această societate este 3,8 %. |
| --- | --- |

(111)

Unul dintre exportatorii cooperanți incluși în eșantion au beneficiat de pe urma acestui program în PA. Valoarea subvențiilor primite în PA a fost alocată pentru totalul vânzărilor de produs în cauză în PA. Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii obținute prin acest program, exprimată ad valorem pentru această societate este 3,8 %.

3.7.   Programul de credit al parteneriatului pentru biocombustibili de susținere a expansiunii comunitare (PACE) în Dakota de Nord

| (112) | Programul PACE pentru biocombustibili, care a început să funcționeze în iulie 2007, a fost precedat de Programul de credit al parteneriatului pentru biomotorină de susținere a expansiunii comunitare („PACE pentru biomotorină”, care a funcționat în perioada iulie 2005-iunie 2007). |
| --- | --- |

(112)

Programul PACE pentru biocombustibili, care a început să funcționeze în iulie 2007, a fost precedat de Programul de credit al parteneriatului pentru biomotorină de susținere a expansiunii comunitare („PACE pentru biomotorină”, care a funcționat în perioada iulie 2005-iunie 2007).

(a)   Temei juridic

| (113) | Programul PACE pentru biomotorină a fost instituit de către legislativul din Dakota de Nord prin adoptarea, în 2005, a actului 6-09.17 din Codul secolului din Dakota de Nord (denumit în continuare „N.D.C.C”) „Parteneriat pentru biomotorină de susținere a expansiunii comunitare” („Biodiesel Partnership in Assisting Community Expansion”). Prin intermediul acestui act, s-a înființat un fond al parteneriatului pentru biomotorină de susținere a expansiunii comunitare (denumit în continuare „fondul”). |
| --- | --- |

(113)

Programul PACE pentru biomotorină a fost instituit de către legislativul din Dakota de Nord prin adoptarea, în 2005, a actului 6-09.17 din Codul secolului din Dakota de Nord (denumit în continuare „N.D.C.C”) „Parteneriat pentru biomotorină de susținere a expansiunii comunitare” („Biodiesel Partnership in Assisting Community Expansion”). Prin intermediul acestui act, s-a înființat un fond al parteneriatului pentru biomotorină de susținere a expansiunii comunitare (denumit în continuare „fondul”).

| (114) | În 2007, ca urmare a adoptării în Senat a Legii nr. 2180, mai sus menționatul act 6-09.17 N.D.C.C a fost modificat, iar programul PACE pentru biomotorină a fost modificat cu începere din luna iulie 2007 și a fost redenumit programul PACE pentru biocombustibili. |
| --- | --- |

(114)

În 2007, ca urmare a adoptării în Senat a Legii nr. 2180, mai sus menționatul act 6-09.17 N.D.C.C a fost modificat, iar programul PACE pentru biomotorină a fost modificat cu începere din luna iulie 2007 și a fost redenumit programul PACE pentru biocombustibili.

(b)   Eligibilitate

| (115) | Conform programului PACE pentru biomotorină, o instalație de producere a biomotorinei este eligibilă la finanțare din fond. |
| --- | --- |

(115)

Conform programului PACE pentru biomotorină, o instalație de producere a biomotorinei este eligibilă la finanțare din fond.

| (116) | S-a definit o „instalație de producere a biomotorinei” drept „o corporație, o societate cu răspundere limitată, un parteneriat, o persoană sau o asociație implicată în producerea de motorină combustibilă care conține cel puțin 5 % biomotorină care îndeplinește specificațiile adoptate de către Societatea americană pentru testare și materiale”. |
| --- | --- |

(116)

S-a definit o „instalație de producere a biomotorinei” drept „o corporație, o societate cu răspundere limitată, un parteneriat, o persoană sau o asociație implicată în producerea de motorină combustibilă care conține cel puțin 5 % biomotorină care îndeplinește specificațiile adoptate de către Societatea americană pentru testare și materiale”.

| (117) | Finanțarea a luat forma unei compensări de dobândă (reducere a ratei dobânzii impuse) pentru împrumuturile acordate de către o instituție financiară (comercială) principală în colaborare cu Banca Dakotei de Nord. Banca menționată este o instituție a statului Dakota de Nord. Beneficiarii de împrumuturi puteau să primească o reducere a dobânzii de 5% față de rata nominală. O instalație individuală pentru producerea biomotorinei se putea califica pentru o valoare maximă totală de 400 000 de dolari destinată reducerii de dobândă pentru fiecare împrumut. |
| --- | --- |

(117)

Finanțarea a luat forma unei compensări de dobândă (reducere a ratei dobânzii impuse) pentru împrumuturile acordate de către o instituție financiară (comercială) principală în colaborare cu Banca Dakotei de Nord. Banca menționată este o instituție a statului Dakota de Nord. Beneficiarii de împrumuturi puteau să primească o reducere a dobânzii de 5% față de rata nominală. O instalație individuală pentru producerea biomotorinei se putea califica pentru o valoare maximă totală de 400 000 de dolari destinată reducerii de dobândă pentru fiecare împrumut.

| (118) | Programul PACE pentru biocombustibili a fost înființat pentru reducerea ratei dobânzii împrumuturilor pentru instalațiile de producere a biomotorinei și etanolului, pentru operațiunile cu animale vii, vânzătorii cu amănuntul de biocombustibili și instalații de manipulare a semințelor. Instalațiile de producerea a biomotorinei care îndeplinesc criteriile relevante sunt eligibile pentru participarea la program. |
| --- | --- |

(118)

Programul PACE pentru biocombustibili a fost înființat pentru reducerea ratei dobânzii împrumuturilor pentru instalațiile de producere a biomotorinei și etanolului, pentru operațiunile cu animale vii, vânzătorii cu amănuntul de biocombustibili și instalații de manipulare a semințelor. Instalațiile de producerea a biomotorinei care îndeplinesc criteriile relevante sunt eligibile pentru participarea la program.

(c)   Punere în aplicare practică

| (119) | Sumele alocate fondului se folosesc pentru reducerea ratei dobânzii plătite de debitor pentru împrumuturi acordate de către un creditor local și de Banca Dakotei de Nord (BND), instituție publică aflată în proprietatea statului Dakota de Nord. Împrumutul este acordat prin intermediul unei instituții de creditare locale – bancă, economii și împrumuturi, sindicat de credit sau servicii de credit agricol – care vor solicita participarea BND. Instituțiile locale de creditare pot fi atât publice, cât și private. Împreună cu debitorul, creditorul și BND stabilesc termenii și condițiile împrumutului, inclusiv rata dobânzii. Creditorul principal solicită apoi utilizarea fondului pentru compensarea ratei dobânzii. De fapt, cererea se face de către un creditor principal (de obicei o bancă privată) către BND. |
| --- | --- |

(119)

Sumele alocate fondului se folosesc pentru reducerea ratei dobânzii plătite de debitor pentru împrumuturi acordate de către un creditor local și de Banca Dakotei de Nord (BND), instituție publică aflată în proprietatea statului Dakota de Nord. Împrumutul este acordat prin intermediul unei instituții de creditare locale – bancă, economii și împrumuturi, sindicat de credit sau servicii de credit agricol – care vor solicita participarea BND. Instituțiile locale de creditare pot fi atât publice, cât și private. Împreună cu debitorul, creditorul și BND stabilesc termenii și condițiile împrumutului, inclusiv rata dobânzii. Creditorul principal solicită apoi utilizarea fondului pentru compensarea ratei dobânzii. De fapt, cererea se face de către un creditor principal (de obicei o bancă privată) către BND.

| (120) | O societate plătește ratele de dobândă reduse creditorului principal. Creditorul principal primește apoi de la BND (din fond) diferența între rata dobânzii datorată în mod normal pe baza ratei „normale” a dobânzii și suma redusă plătită de către societate. |
| --- | --- |

(120)

O societate plătește ratele de dobândă reduse creditorului principal. Creditorul principal primește apoi de la BND (din fond) diferența între rata dobânzii datorată în mod normal pe baza ratei „normale” a dobânzii și suma redusă plătită de către societate.

| (121) | Punerea în aplicare atât a PACE pentru biomotorină cât și a PACE pentru biocombustibili se face după cum s-a arătat în cele două considerente precedente. |
| --- | --- |

(121)

Punerea în aplicare atât a PACE pentru biomotorină cât și a PACE pentru biocombustibili se face după cum s-a arătat în cele două considerente precedente.

(d)   Concluzii

| (122) | În ceea ce privește PACE pentru biomotorină și PACE pentru biocombustibili, există o contribuție financiară a autorităților statului Dakota de Nord, având în vedere că autoritățile fac plăți într-un mecanism de finanțare (fondul parteneriatului pentru biomotorină de susținere a expansiunii comunitare sau fondul parteneriatului pentru biocombustibili de susținere a expansiunii comunitare). Fondul menționat se folosește pentru finanțarea unei părți a plăților dobânzilor datorate de către o societate pentru împrumuturi. Eligibilitatea finanțării pentru ambele programe se limitează la, inter alia, fabricanții de biomotorină. În aceste condiții, ambele programe sunt specifice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. Societățile care participă la acest program obțin un beneficiu sub forma reducerii plăților de dobândă. |
| --- | --- |

(122)

În ceea ce privește PACE pentru biomotorină și PACE pentru biocombustibili, există o contribuție financiară a autorităților statului Dakota de Nord, având în vedere că autoritățile fac plăți într-un mecanism de finanțare (fondul parteneriatului pentru biomotorină de susținere a expansiunii comunitare sau fondul parteneriatului pentru biocombustibili de susținere a expansiunii comunitare). Fondul menționat se folosește pentru finanțarea unei părți a plăților dobânzilor datorate de către o societate pentru împrumuturi. Eligibilitatea finanțării pentru ambele programe se limitează la, inter alia, fabricanții de biomotorină. În aceste condiții, ambele programe sunt specifice, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. Societățile care participă la acest program obțin un beneficiu sub forma reducerii plăților de dobândă.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (123) | O societate a obținut beneficii prin intermediul PACE pentru biomotorină în PA. Cu toate acestea, s-a considerat că beneficiul obținut de societatea respectivă este neglijabil, fiind mai mic de 0,1 %. |
| --- | --- |

(123)

O societate a obținut beneficii prin intermediul PACE pentru biomotorină în PA. Cu toate acestea, s-a considerat că beneficiul obținut de societatea respectivă este neglijabil, fiind mai mic de 0,1 %.

3.8.   Creditul fiscal pentru echipamentul de producție a biomotorinei în Dakota de Nord

(a)   Temei juridic

| (124) | Temeiul juridic al taxei corporatiste din Dakota de Nord este conținut în Constituția Dakotei de Nord articolul X, §3 și N.D.C.C. §57-38-30. Creditul fiscal obținut prin acest program, disponibil pentru reconversia pentru producerea de biomotorină a echipamentelor se bazează pe N.D.C.C. §57-38-30.6. |
| --- | --- |

(124)

Temeiul juridic al taxei corporatiste din Dakota de Nord este conținut în Constituția Dakotei de Nord articolul X, §3 și N.D.C.C. §57-38-30. Creditul fiscal obținut prin acest program, disponibil pentru reconversia pentru producerea de biomotorină a echipamentelor se bazează pe N.D.C.C. §57-38-30.6.

(b)   Eligibilitate

| (125) | Contribuabilul trebuie să fie o corporație supusă impozitului pe venit în Dakota de Nord. |
| --- | --- |

(125)

Contribuabilul trebuie să fie o corporație supusă impozitului pe venit în Dakota de Nord.

(c)   Punere în aplicare practică

| (126) | Creditul pentru impozitul pe venit se aplică la obligația fiscală în valoare de 10 % pe an timp de cinci ani în funcție de costurile directe ale contribuabilului după 31 decembrie 2002. Costurile sunt costurile directe ale contribuabilului pentru adaptarea sau adăugarea de echipament pentru reconversia unei instalații existente sau adaptarea unei noi instalații de pe teritoriul statului în scopul producerii sau amestecării de motorină combustibilă care conține cel puțin un volum de 2 % de biomotorină combustibilă. |
| --- | --- |

(126)

Creditul pentru impozitul pe venit se aplică la obligația fiscală în valoare de 10 % pe an timp de cinci ani în funcție de costurile directe ale contribuabilului după 31 decembrie 2002. Costurile sunt costurile directe ale contribuabilului pentru adaptarea sau adăugarea de echipament pentru reconversia unei instalații existente sau adaptarea unei noi instalații de pe teritoriul statului în scopul producerii sau amestecării de motorină combustibilă care conține cel puțin un volum de 2 % de biomotorină combustibilă.

(d)   Concluzii

| (127) | Acest program se limitează la contribuabilii care se angajează la adaptarea sau adăugarea de echipament pentru reconversia unei instalații existente sau adaptarea unei noi instalații de pe teritoriul statului în scopul producerii sau amestecării de motorină combustibilă care conține cel puțin un volum de 2 % de biomotorină combustibilă. Prin urmare, programul este specific, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având în vedere că un venit în mod normal datorat autorităților locale (impozit pe venit corporatist) este scutit sau nu se colectează. Obligația fiscală redusă a societății constituie un beneficiu. |
| --- | --- |

(127)

Acest program se limitează la contribuabilii care se angajează la adaptarea sau adăugarea de echipament pentru reconversia unei instalații existente sau adaptarea unei noi instalații de pe teritoriul statului în scopul producerii sau amestecării de motorină combustibilă care conține cel puțin un volum de 2 % de biomotorină combustibilă. Prin urmare, programul este specific, în conformitate cu articolul 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază. Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având în vedere că un venit în mod normal datorat autorităților locale (impozit pe venit corporatist) este scutit sau nu se colectează. Obligația fiscală redusă a societății constituie un beneficiu.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (128) | O societate a profitat de pe urma acestui program în PA. Cu toate acestea, s-a considerat că beneficiul obținut de societatea respectivă este neglijabil, fiind mai mic de 0,1 %. |
| --- | --- |

(128)

O societate a profitat de pe urma acestui program în PA. Cu toate acestea, s-a considerat că beneficiul obținut de societatea respectivă este neglijabil, fiind mai mic de 0,1 %.

3.9.   Creditul fiscal pe venitul obținut din biomotorină în Dakota de Nord

(a)   Temei juridic

| (129) | Creditul fiscal pentru amestecul de biomotorină combustibilă se bazează pe N.D.C.C. §57-38-01.22. |
| --- | --- |

(129)

Creditul fiscal pentru amestecul de biomotorină combustibilă se bazează pe N.D.C.C. §57-38-01.22.

(b)   Eligibilitate

| (130) | Contribuabilul trebuie să fie supus impozitului pe venit în Dakota de Nord și să dețină o licență valabilă acordată de către Biroul comisarului fiscal de stat (State Tax Commissioner's Office) pentru un furnizor de combustibil care amestecă biomotorină combustibilă în conformitate cu N.D.C.C. §57-43.2-05(1). |
| --- | --- |

(130)

Contribuabilul trebuie să fie supus impozitului pe venit în Dakota de Nord și să dețină o licență valabilă acordată de către Biroul comisarului fiscal de stat (State Tax Commissioner's Office) pentru un furnizor de combustibil care amestecă biomotorină combustibilă în conformitate cu N.D.C.C. §57-43.2-05(1).

(c)   Punere în aplicare practică

| (131) | Un contribuabil este îndreptățit la un credit de reducere a obligației fiscale de 0,05 dolari pentru fiecare galon de amestec de biomotorină combustibilă, cu condiția ca biomotorina să fie în procent volumic de cel puțin 5 % (B5). |
| --- | --- |

(131)

Un contribuabil este îndreptățit la un credit de reducere a obligației fiscale de 0,05 dolari pentru fiecare galon de amestec de biomotorină combustibilă, cu condiția ca biomotorina să fie în procent volumic de cel puțin 5 % (B5).

(d)   Concluzii

| (132) | Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având în vedere că un venit în mod normal datorat autorităților locale (impozit pe venit corporatist) este scutit sau nu se colectează. Obligația fiscală redusă a societății constituie un beneficiu. |
| --- | --- |

(132)

Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având în vedere că un venit în mod normal datorat autorităților locale (impozit pe venit corporatist) este scutit sau nu se colectează. Obligația fiscală redusă a societății constituie un beneficiu.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (133) | O societate a profitat de pe urma acestui program în PA. Cu toate acestea, s-a considerat că beneficiul obținut de societatea respectivă este neglijabil, fiind mai mic de 0,1 %. |
| --- | --- |

(133)

O societate a profitat de pe urma acestui program în PA. Cu toate acestea, s-a considerat că beneficiul obținut de societatea respectivă este neglijabil, fiind mai mic de 0,1 %.

3.10.   Scutirea de taxe pentru etanol și amestecul de biomotorină în Texas

| (134) | Conform Codului legislativ din Texas (Texan Code), combustibilii pentru motoare, inclusiv motorina combustibilă, fac obiectul unei accize de stat. Legea cere ca taxa de stat plătită pentru motorina combustibilă să fie adăugată la prețul de vânzare pentru fiecare vânzare consecutivă, astfel încât taxa să fie plătită în cele din urmă de către persoana care folosește sau consumă combustibilul. Biomotorina este considerată drept un produs distinct în legislația statului Texas. Acest produs nu este impozabil. Aceasta înseamnă că producătorii de biomotorină nu trebuie să colecteze nicio taxă de la cumpărător în numele Autorității fiscale de stat și nu trebuie să o transfere acesteia. S-a concluzionat că producătorii de biomotorină nu obțin un beneficiu din scutirea de taxe pentru etanol și amestecul de biomotorină și că, în condițiile în care oricine beneficiază în statul Texas de faptul că legislația decide să nu impună o taxă pentru un anumit produs, astfel de beneficii ajung la consumatorul final. În aceste condiții, se consideră că acest program nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(134)

Conform Codului legislativ din Texas (Texan Code), combustibilii pentru motoare, inclusiv motorina combustibilă, fac obiectul unei accize de stat. Legea cere ca taxa de stat plătită pentru motorina combustibilă să fie adăugată la prețul de vânzare pentru fiecare vânzare consecutivă, astfel încât taxa să fie plătită în cele din urmă de către persoana care folosește sau consumă combustibilul. Biomotorina este considerată drept un produs distinct în legislația statului Texas. Acest produs nu este impozabil. Aceasta înseamnă că producătorii de biomotorină nu trebuie să colecteze nicio taxă de la cumpărător în numele Autorității fiscale de stat și nu trebuie să o transfere acesteia. S-a concluzionat că producătorii de biomotorină nu obțin un beneficiu din scutirea de taxe pentru etanol și amestecul de biomotorină și că, în condițiile în care oricine beneficiază în statul Texas de faptul că legislația decide să nu impună o taxă pentru un anumit produs, astfel de beneficii ajung la consumatorul final. În aceste condiții, se consideră că acest program nu poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

3.11.   Programul de stimulare a producției de etanol și biomotorină combustibile în Texas

(a)   Temei juridic

| (135) | Capitolul 16 al Codului agricol texan (Texan Agriculture Code); Reguli pentru programul de stimulare a etanolului și biomotorinei combustibile și Orientări pentru programul de stimulare a etanolului și biomotorinei combustibile. |
| --- | --- |

(135)

Capitolul 16 al Codului agricol texan (Texan Agriculture Code); Reguli pentru programul de stimulare a etanolului și biomotorinei combustibile și Orientări pentru programul de stimulare a etanolului și biomotorinei combustibile.

(b)   Eligibilitate

| (136) | Programul oferă subvenții pentru societățile eligibile producătoare de etanol și biomotorină. Un producător care dorește să primească subvenția trebuia să depună o cerere în care demonstrează că:






  1. | instalația este capabilă să producă etanol sau biomotorină combustibilă; |
| --- | --- | --- |

(136)

Programul oferă subvenții pentru societățile eligibile producătoare de etanol și biomotorină. Un producător care dorește să primească subvenția trebuia să depună o cerere în care demonstrează că:

1.

instalația este capabilă să producă etanol sau biomotorină combustibilă;

| 2. | producătorul a investit substanțial în instalație; și |
| --- | --- |

2.

producătorul a investit substanțial în instalație; și

| 3. | instalația este un mijloc fix permanent în Texas. |
| --- | --- |

3.

instalația este un mijloc fix permanent în Texas.

(c)   Punere în aplicare practică

| (137) | Programul a stabilit că producătorul care plătește un comision de 3,2 cenți pentru fiecare galon de biomotorină produsă într-o instalație înregistrată este îndreptățit să primească 20 de cenți pentru fiecare galon de biomotorină produsă în fiecare instalație înregistrată până la a zecea aniversare a datei de la care începe producția din instalație. |
| --- | --- |

(137)

Programul a stabilit că producătorul care plătește un comision de 3,2 cenți pentru fiecare galon de biomotorină produsă într-o instalație înregistrată este îndreptățit să primească 20 de cenți pentru fiecare galon de biomotorină produsă în fiecare instalație înregistrată până la a zecea aniversare a datei de la care începe producția din instalație.

| (138) | O instalație înregistrată trebuie să depună rapoarte lunare de producție și un raport trimestrial certificat de către un expert-contabil autorizat. Atunci când s-ar depune raportul trimestrial, instalația ar plăti, de asemenea, un comision de 3,2 cenți pentru fiecare galon. Valoarea acestui comision plătit se înmulțește cu 5,25 și stimulentul de 20 de cenți pentru fiecare galon se plătește instalației. Limita de producție pentru primirea stimulentului era de 18 milioane de galoane anual pe instalație. |
| --- | --- |

(138)

O instalație înregistrată trebuie să depună rapoarte lunare de producție și un raport trimestrial certificat de către un expert-contabil autorizat. Atunci când s-ar depune raportul trimestrial, instalația ar plăti, de asemenea, un comision de 3,2 cenți pentru fiecare galon. Valoarea acestui comision plătit se înmulțește cu 5,25 și stimulentul de 20 de cenți pentru fiecare galon se plătește instalației. Limita de producție pentru primirea stimulentului era de 18 milioane de galoane anual pe instalație.

| (139) | Programul a început să funcționeze în septembrie 2003, dar primele plăți în cadrul acestuia nu s-au făcut decât în iunie 2006, deoarece nu s-au acordat fonduri până în anul fiscal septembrie 2005-august 2006. Programul nu a mai funcționat de la 31 august 2007, deoarece legislativul texan a încetat să îl mai finanțeze începând cu perioada bugetară 2008-2009 (septembrie 2007-august 2009). Din punct de vedere juridic, programul există în continuare în Texas. Mai mult, s-a stabilit că una dintre societățile vizate a profitat de beneficii de pe urma acestui program în perioada de anchetă. |
| --- | --- |

(139)

Programul a început să funcționeze în septembrie 2003, dar primele plăți în cadrul acestuia nu s-au făcut decât în iunie 2006, deoarece nu s-au acordat fonduri până în anul fiscal septembrie 2005-august 2006. Programul nu a mai funcționat de la 31 august 2007, deoarece legislativul texan a încetat să îl mai finanțeze începând cu perioada bugetară 2008-2009 (septembrie 2007-august 2009). Din punct de vedere juridic, programul există în continuare în Texas. Mai mult, s-a stabilit că una dintre societățile vizate a profitat de beneficii de pe urma acestui program în perioada de anchetă.

(d)   Concluzie

| (140) | Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având în vedere că programul prevede o contribuție financiară din partea autorităților publice ale statului Texas sub forma unor subvenții directe. Subvențiile conferă un beneficiu societăților care le primesc în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Programul se limitează, inter alia, la producătorii de biomotorină și se consideră, prin urmare, că este specific, conform articolului 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază și, prin urmare, că poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(140)

Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având în vedere că programul prevede o contribuție financiară din partea autorităților publice ale statului Texas sub forma unor subvenții directe. Subvențiile conferă un beneficiu societăților care le primesc în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Programul se limitează, inter alia, la producătorii de biomotorină și se consideră, prin urmare, că este specific, conform articolului 3 alineatul (2) litera (a) din regulamentul de bază și, prin urmare, că poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (141) | O societate a profitat de pe urma acestui program în PA. Valoarea subvenției s-a calculat pe baza valorii plăților primite în perioada de anchetă. Costurile necesare pentru obținerea subvenției au fost deduse din plățile primite pentru a se ajunge la valoarea subvenției folosită drept numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(141)

O societate a profitat de pe urma acestui program în PA. Valoarea subvenției s-a calculat pe baza valorii plăților primite în perioada de anchetă. Costurile necesare pentru obținerea subvenției au fost deduse din plățile primite pentru a se ajunge la valoarea subvenției folosită drept numărător, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) litera (a) din regulamentul de bază.

| (142) | Valoarea subvenției s-a alocat apoi în funcție de totalul vânzărilor de biomotorină realizate de societatea în cauză în PA ca numitor corespunzător. |
| --- | --- |

(142)

Valoarea subvenției s-a alocat apoi în funcție de totalul vânzărilor de biomotorină realizate de societatea în cauză în PA ca numitor corespunzător.

| (143) | Societatea în cauză a obținut prin acest program, în perioada de anchetă, subvenții de 0,3 %. |
| --- | --- |

(143)

Societatea în cauză a obținut prin acest program, în perioada de anchetă, subvenții de 0,3 %.

3.12.   Scutirea de taxe pentru producția de biocombustibili în statul Washington

| (144) | Statul Washington oferă reduceri de taxe din taxa pentru afaceri și ocupații (denumită în continuare „taxa B&O”) și exceptări de la taxe din taxa pe proprietate și acciza pe concesiune. |
| --- | --- |

(144)

Statul Washington oferă reduceri de taxe din taxa pentru afaceri și ocupații (denumită în continuare „taxa B&O”) și exceptări de la taxe din taxa pe proprietate și acciza pe concesiune.

| (145) | Statul Washington nu are un sistem de impozit pe venit corporatist. În loc de aceasta, întreprinderile trebuie să plătească o taxă pentru afaceri și ocupații (taxa „B&O”), impusă asupra activităților de fabricare. Rata normală a taxei impuse pe activitățile de fabricare este de 0,484 %, dacă nu se specifică altfel în legislația statului Washington. |
| --- | --- |

(145)

Statul Washington nu are un sistem de impozit pe venit corporatist. În loc de aceasta, întreprinderile trebuie să plătească o taxă pentru afaceri și ocupații (taxa „B&O”), impusă asupra activităților de fabricare. Rata normală a taxei impuse pe activitățile de fabricare este de 0,484 %, dacă nu se specifică altfel în legislația statului Washington.

| (146) | În ceea ce privește taxa pe proprietate, rata aplicabilă se determină prin numeroase jurisdicții care se suprapun și variază în diferitele jurisdicții fiscale locale din statul Washington. Totuși, media la nivel de stat este aproximativ 1,2 % din valoarea normală a pieței. |
| --- | --- |

(146)

În ceea ce privește taxa pe proprietate, rata aplicabilă se determină prin numeroase jurisdicții care se suprapun și variază în diferitele jurisdicții fiscale locale din statul Washington. Totuși, media la nivel de stat este aproximativ 1,2 % din valoarea normală a pieței.

| (147) | Acciza pe concesiune este o taxă impusă în loc de taxă pe proprietate atunci când proprietăți exceptate de la taxe, cum ar fi proprietăți portuare publice, sunt folosite de către o entitate neexceptată de la taxe, de exemplu o întreprindere creată pentru obținerea de profit. Rata este de 12,84 % din prețul contractului de închiriere. |
| --- | --- |

(147)

Acciza pe concesiune este o taxă impusă în loc de taxă pe proprietate atunci când proprietăți exceptate de la taxe, cum ar fi proprietăți portuare publice, sunt folosite de către o entitate neexceptată de la taxe, de exemplu o întreprindere creată pentru obținerea de profit. Rata este de 12,84 % din prețul contractului de închiriere.

(a)   Temei juridic

| (148) | Conform Codului revizuit al statului Washington (RCW) capitolul 82.04.260 alineatul (1) litera (e), rata taxei B&O pentru fabricanții de biocombustibili puri, inclusiv biomotorină, se reduce de la 0,484 % la 0,138 %. Această rată redusă se aplică până la 1 iulie 2009. |
| --- | --- |

(148)

Conform Codului revizuit al statului Washington (RCW) capitolul 82.04.260 alineatul (1) litera (e), rata taxei B&O pentru fabricanții de biocombustibili puri, inclusiv biomotorină, se reduce de la 0,484 % la 0,138 %. Această rată redusă se aplică până la 1 iulie 2009.

| (149) | În ceea ce privește exceptările de la taxa pe proprietate și acciza pe concesiune, RCW capitolul 84.36.635 și RCW capitolul 82.29A.135 prevăd că proprietatea reală și personală calificată este exceptată de la taxa pe proprietate și acciza pe concesiune. |
| --- | --- |

(149)

În ceea ce privește exceptările de la taxa pe proprietate și acciza pe concesiune, RCW capitolul 84.36.635 și RCW capitolul 82.29A.135 prevăd că proprietatea reală și personală calificată este exceptată de la taxa pe proprietate și acciza pe concesiune.

(b)   Eligibilitate

| (150) | Toate cele trei exceptări/reduceri de taxe mai sus menționate se aplică fabricanților de biomotorină. Exceptările/reducerile sunt disponibile pe întreg teritoriul statului, fără alte limitări decât cerințele de eligibilitate. |
| --- | --- |

(150)

Toate cele trei exceptări/reduceri de taxe mai sus menționate se aplică fabricanților de biomotorină. Exceptările/reducerile sunt disponibile pe întreg teritoriul statului, fără alte limitări decât cerințele de eligibilitate.

| (151) | În ceea ce privește eligibilitatea pentru reducerea taxei B&O, după cum s-a precizat mai sus, fabricanții de biomotorină sunt eligibili. |
| --- | --- |

(151)

În ceea ce privește eligibilitatea pentru reducerea taxei B&O, după cum s-a precizat mai sus, fabricanții de biomotorină sunt eligibili.

| (152) | În ceea ce privește exceptările de la taxa pe proprietate și acciza pe concesiune, după cum s-a precizat mai sus, proprietatea reală și personală calificată este exceptată de la taxa pe proprietate și acciza pe concesiune. Proprietatea reală și personală calificată trebuie să fie utilizată în primul rând pentru fabricarea biocombustibililor puri. Proprietatea calificată include clădiri, utilaje și echipamente, alte proprietăți personale și terenuri asociate cu fabricarea de biocombustibili, dar nu și terenul folosit pentru cultivarea recoltelor. Clădirile și echipamentele trebuie să fie noi și nu pot să fi existat înainte de iulie 2003. |
| --- | --- |

(152)

În ceea ce privește exceptările de la taxa pe proprietate și acciza pe concesiune, după cum s-a precizat mai sus, proprietatea reală și personală calificată este exceptată de la taxa pe proprietate și acciza pe concesiune. Proprietatea reală și personală calificată trebuie să fie utilizată în primul rând pentru fabricarea biocombustibililor puri. Proprietatea calificată include clădiri, utilaje și echipamente, alte proprietăți personale și terenuri asociate cu fabricarea de biocombustibili, dar nu și terenul folosit pentru cultivarea recoltelor. Clădirile și echipamentele trebuie să fie noi și nu pot să fi existat înainte de iulie 2003.

(c)   Punere în aplicare practică

| (153) | Pentru a beneficia de rata redusă a taxei B&O aplicabilă fabricanților de biomotorină, o societate eligibilă trebuie doar să raporteze valoarea vânzărilor de astfel de produse în declarația de venit relevantă. |
| --- | --- |

(153)

Pentru a beneficia de rata redusă a taxei B&O aplicabilă fabricanților de biomotorină, o societate eligibilă trebuie doar să raporteze valoarea vânzărilor de astfel de produse în declarația de venit relevantă.

| (154) | Cererea pentru exceptările de la taxa pe proprietate și acciza pe concesiune trebuie să fie depusă până la 1 noiembrie în fiecare an. Cererea de exceptare la taxa pe proprietate se face prin intermediul evaluatorului la nivel local (county). Cererea pentru exceptarea de la acciza pe concesiune se face prin intermediul Departamentului pentru venituri. |
| --- | --- |

(154)

Cererea pentru exceptările de la taxa pe proprietate și acciza pe concesiune trebuie să fie depusă până la 1 noiembrie în fiecare an. Cererea de exceptare la taxa pe proprietate se face prin intermediul evaluatorului la nivel local (county). Cererea pentru exceptarea de la acciza pe concesiune se face prin intermediul Departamentului pentru venituri.

(d)   Concluzii

| (155) | Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având în vedere că programul prevede o contribuție financiară din partea autorităților publice ale statului Washington sub forma unui venit în mod normal datorat autorităților locale (taxa B&O) care este scutit sau nu se colectează. Obligația fiscală redusă a unei societăți care participă la acest program constituie un beneficiu. Rata redusă a taxei B&O aplicabilă fabricanților de biocombustibili este specifică, având în vedere că se limitează la fabricanții de biocombustibili, inclusiv biomotorină și la anumite alte activități specificate și se consideră, prin urmare, că poate face obiectul unor măsuri compensatorii. |
| --- | --- |

(155)

Se consideră că acest program este o subvenție în sensul articolului 2 alineatul (1) litera (a) punctul (i) din regulamentul de bază, având în vedere că programul prevede o contribuție financiară din partea autorităților publice ale statului Washington sub forma unui venit în mod normal datorat autorităților locale (taxa B&O) care este scutit sau nu se colectează. Obligația fiscală redusă a unei societăți care participă la acest program constituie un beneficiu. Rata redusă a taxei B&O aplicabilă fabricanților de biocombustibili este specifică, având în vedere că se limitează la fabricanții de biocombustibili, inclusiv biomotorină și la anumite alte activități specificate și se consideră, prin urmare, că poate face obiectul unor măsuri compensatorii.

| (156) | Niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a profitat de beneficii de pe urma exceptării de la taxa pe proprietate. În aceste condiții, nu s-au tras niciun fel de concluzii cu privire la această exceptare de la taxă. O societate a profitat de beneficii de pe urma exceptării de la acciza pe concesiune, dar valoarea beneficiilor a fost mai mică de 0,1 %, prin urmare s-a considerat că a fost neglijabilă. În aceste condiții, nu s-au tras niciun fel de concluzii cu privire la această exceptare de la taxă. |
| --- | --- |

(156)

Niciuna dintre societățile incluse în eșantion nu a profitat de beneficii de pe urma exceptării de la taxa pe proprietate. În aceste condiții, nu s-au tras niciun fel de concluzii cu privire la această exceptare de la taxă. O societate a profitat de beneficii de pe urma exceptării de la acciza pe concesiune, dar valoarea beneficiilor a fost mai mică de 0,1 %, prin urmare s-a considerat că a fost neglijabilă. În aceste condiții, nu s-au tras niciun fel de concluzii cu privire la această exceptare de la taxă.

(e)   Calculul valorii subvenției

| (157) | O societate a profitat de beneficii de pe urma programului de reducere a taxei B&O în PA. Valoarea subvenției s-a calculat prin aplicarea ratei reduse a taxei B&O veniturilor provenite din vânzarea biomotorinei produse de către societatea respectivă în PA. Valoarea subvenției, exprimată ca procent din volumul total al vânzărilor de biomotorină în PA a fost 0,7 %. |
| --- | --- |

(157)

O societate a profitat de beneficii de pe urma programului de reducere a taxei B&O în PA. Valoarea subvenției s-a calculat prin aplicarea ratei reduse a taxei B&O veniturilor provenite din vânzarea biomotorinei produse de către societatea respectivă în PA. Valoarea subvenției, exprimată ca procent din volumul total al vânzărilor de biomotorină în PA a fost 0,7 %.

3.13.   Valoarea subvențiilor care pot face obiectul unor măsuri compensatorii

| (158) | Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, exprimată ad valorem, variază între 29,1 % și 41,1 %, pentru societățile investigate.











  (%) |
| --- | --- |
| PROGRAM
  SOCIETATE | Creditul pentru amestecul de biomotorină | Creditul fiscal pentru micii producători de biomotorină agricolă | Fondul de stimulare etanol calificați combustibile din Missouri | Programul de stimulare a producției de etanol de biocombustibili combustibile din Texas | Taxe pentru producția de biocombustibili din statul Washington | Total |
| Archer Daniels Midland Company | 31,3 | | 3,8 | | | 35,1 |
| Cargill Inc. | 34,1 | 0,4 | | | | 34,5 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 38,7 | | | 0,3 | | 39,0 |
| Imperium Renewables Inc. | 28,4 | | | | 0,7 | 29,1 |
| Peter Cremer North America LP | 41,0 | | | | | 41,0 |
| Vinmar Overseas Limited | 41,1 | | | | | 41,1 |
| World Energy Alternatives LLC | 37,6 | | | | | 37,6 |

(158)

Valoarea subvențiilor care fac obiectul unor măsuri compensatorii în conformitate cu dispozițiile regulamentului de bază, exprimată ad valorem, variază între 29,1 % și 41,1 %, pentru societățile investigate.

(%)

PROGRAM

SOCIETATE

Creditul pentru amestecul de biomotorină

Creditul fiscal pentru micii producători de biomotorină agricolă

Fondul de stimulare etanol calificați combustibile din Missouri

Programul de stimulare a producției de etanol de biocombustibili combustibile din Texas

Taxe pentru producția de biocombustibili din statul Washington

Total

Archer Daniels Midland Company

31,3

3,8

35,1

Cargill Inc.

34,1

0,4

34,5

Green Earth Fuels of Houston LLC

38,7

0,3

39,0

Imperium Renewables Inc.

28,4

0,7

29,1

Peter Cremer North America LP

41,0

41,0

Vinmar Overseas Limited

41,1

41,1

World Energy Alternatives LLC

37,6

37,6

| (159) | În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din regulamentul de bază, marja de subvenție pentru societățile care au cooperat, neincluse în eșantion, calculată pe baza marjei de subvenție medii ponderate pentru societățile care au cooperat incluse în eșantion, se ridică la 36,0 %. |
| --- | --- |

(159)

În conformitate cu articolul 15 alineatul (3) din regulamentul de bază, marja de subvenție pentru societățile care au cooperat, neincluse în eșantion, calculată pe baza marjei de subvenție medii ponderate pentru societățile care au cooperat incluse în eșantion, se ridică la 36,0 %.

| (160) | Cu privire la toți ceilalți exportatori din SUA, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. S-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile din eșantion, primite de la toți producătorii-exportatori cooperanți și totalul importurilor din SUA, astfel cum reiese din statisticile SUA referitoare la export. Procentul de cooperare constatat este de 81 %. Pe această bază, nivelul de cooperare a fost considerat ridicat. S-a considerat, prin urmare, că este oportun să se stabilească nivelul de subvenționare pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat la nivelul celei mai mari subvenții constatate pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, pentru a se asigura eficacitatea măsurilor. |
| --- | --- |

(160)

Cu privire la toți ceilalți exportatori din SUA, Comisia a stabilit mai întâi nivelul de cooperare. S-a realizat o comparație între totalul cantităților pentru export indicate în răspunsurile din eșantion, primite de la toți producătorii-exportatori cooperanți și totalul importurilor din SUA, astfel cum reiese din statisticile SUA referitoare la export. Procentul de cooperare constatat este de 81 %. Pe această bază, nivelul de cooperare a fost considerat ridicat. S-a considerat, prin urmare, că este oportun să se stabilească nivelul de subvenționare pentru producătorii-exportatori care nu au cooperat la nivelul celei mai mari subvenții constatate pentru producătorii-exportatori cooperanți incluși în eșantion, pentru a se asigura eficacitatea măsurilor.

4.   INDUSTRIA COMUNITARĂ

4.1.   Producția comunitară și situația

| (161) | Toate informațiile disponibile, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii comunitari înainte și după deschiderea anchetei au fost folosite în scopul de a stabili producția comunitară totală și sprijinul pentru anchetă. |
| --- | --- |

(161)

Toate informațiile disponibile, inclusiv informațiile furnizate în reclamație și datele colectate de la producătorii comunitari înainte și după deschiderea anchetei au fost folosite în scopul de a stabili producția comunitară totală și sprijinul pentru anchetă.

| (162) | Pe baza acestor informații, s-a constatat că producția comunitară totală era de aproximativ 5 400 000 de tone în timpul PA. S-a constatat că trei societăți aparținând aceluiași grup erau asociate cu producători-exportatori din SUA, iar grupul importa, de asemenea, cantități importante din produsul în cauză de la exportatorii săi asociați din SUA. Prin urmare, aceste societăți au fost excluse din noțiunea de producție comunitară în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (8) din regulamentul de bază. În consecință, volumul producției pe baza căruia a fost stabilită situația s-a situat între 4 200 000 și 4 600 000 de tone. |
| --- | --- |

(162)

Pe baza acestor informații, s-a constatat că producția comunitară totală era de aproximativ 5 400 000 de tone în timpul PA. S-a constatat că trei societăți aparținând aceluiași grup erau asociate cu producători-exportatori din SUA, iar grupul importa, de asemenea, cantități importante din produsul în cauză de la exportatorii săi asociați din SUA. Prin urmare, aceste societăți au fost excluse din noțiunea de producție comunitară în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) și articolul 10 alineatul (8) din regulamentul de bază. În consecință, volumul producției pe baza căruia a fost stabilită situația s-a situat între 4 200 000 și 4 600 000 de tone.

| (163) | S-a stabilit că societățile care au susținut reclamația și au fost de acord să coopereze în cadrul anchetei au reprezentat mai mult de 60 % din producția comunitară de biomotorină în PA indicată în considerentul (162). Societatea menționată mai jos, în considerentul (165), care nu a cooperat cu ancheta, nu a fost considerată drept susținătoare a reclamației. Se concluzionează că reclamația și ancheta sunt susținute de o proporție majoră a producției comunitare, în sensul articolului 9 alineatul (1) și al articolului 10 alineatul (8) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(163)

S-a stabilit că societățile care au susținut reclamația și au fost de acord să coopereze în cadrul anchetei au reprezentat mai mult de 60 % din producția comunitară de biomotorină în PA indicată în considerentul (162). Societatea menționată mai jos, în considerentul (165), care nu a cooperat cu ancheta, nu a fost considerată drept susținătoare a reclamației. Se concluzionează că reclamația și ancheta sunt susținute de o proporție majoră a producției comunitare, în sensul articolului 9 alineatul (1) și al articolului 10 alineatul (8) din regulamentul de bază.

4.2.   Eșantionarea

| (164) | Din cauza numărului mare de producători comunitari, s-a hotărât să se recurgă la eșantionare pentru a stabili existența unui prejudiciu important. S-au trimis formulare de eșantionare tuturor producătorilor potențiali ai produsului similar din Comunitate. Inițial, peste 40 de societăți au furnizat informații semnificative în formularele de eșantionare și au fost de acord să coopereze în cadrul procedurii. Cele trei societăți menționate în considerentul (162) nu au fost luate în considerare pentru eșantionare, din motivele menționate în considerentul respectiv. |
| --- | --- |

(164)

Din cauza numărului mare de producători comunitari, s-a hotărât să se recurgă la eșantionare pentru a stabili existența unui prejudiciu important. S-au trimis formulare de eșantionare tuturor producătorilor potențiali ai produsului similar din Comunitate. Inițial, peste 40 de societăți au furnizat informații semnificative în formularele de eșantionare și au fost de acord să coopereze în cadrul procedurii. Cele trei societăți menționate în considerentul (162) nu au fost luate în considerare pentru eșantionare, din motivele menționate în considerentul respectiv.

| (165) | Din societățile care au mai rămas, s-a selectat un eșantion de 11 societăți pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție și vânzări din cadrul Comunității, așa cum s-a indicat la considerentul (11) de mai sus. Un producător care a fost inițial luat în considerare pentru eșantion a trebuit să fie exclus pentru că nu a cooperat în cadrul anchetei. Cele zece societăți incluse în eșantion care au mai rămas au fost considerate reprezentative pentru întreaga producție comunitară. |
| --- | --- |

(165)

Din societățile care au mai rămas, s-a selectat un eșantion de 11 societăți pe baza celui mai mare volum reprezentativ de producție și vânzări din cadrul Comunității, așa cum s-a indicat la considerentul (11) de mai sus. Un producător care a fost inițial luat în considerare pentru eșantion a trebuit să fie exclus pentru că nu a cooperat în cadrul anchetei. Cele zece societăți incluse în eșantion care au mai rămas au fost considerate reprezentative pentru întreaga producție comunitară.

| (166) | În continuare, trimiterea la „industria comunitară” sau „producători comunitari incluși în eșantion” se referă la acești zece producători incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(166)

În continuare, trimiterea la „industria comunitară” sau „producători comunitari incluși în eșantion” se referă la acești zece producători incluși în eșantion.

5.   PREJUDICIUL

| (167) | Așa cum s-a menționat în considerentul (17) de mai sus, examinarea tendințelor referitoare la evaluarea prejudiciului au acoperit perioada dintre ianuarie 2004 și sfârșitul PA. Cu toate acestea, ancheta a arătat că industria comunitară a început, practic, să funcționeze, în 2004. Astfel, s-a considerat mai adecvată efectuarea unei analize bazate pe tendințele pentru perioada dintre 2005 și PA (denumită în continuare „perioada analizată”). Totuși, informațiile colectate referitoare la 2004 sunt, de asemenea, prezentate în evaluarea care urmează. |
| --- | --- |

(167)

Așa cum s-a menționat în considerentul (17) de mai sus, examinarea tendințelor referitoare la evaluarea prejudiciului au acoperit perioada dintre ianuarie 2004 și sfârșitul PA. Cu toate acestea, ancheta a arătat că industria comunitară a început, practic, să funcționeze, în 2004. Astfel, s-a considerat mai adecvată efectuarea unei analize bazate pe tendințele pentru perioada dintre 2005 și PA (denumită în continuare „perioada analizată”). Totuși, informațiile colectate referitoare la 2004 sunt, de asemenea, prezentate în evaluarea care urmează.

5.1.   Consumul comunitar

Tabelul 1

| Consumul comunitar | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 1 936 034 | 3 204 504 | 4 968 838 | 6 644 042 | 6 608 659 |
| Indice 2005 = 100 | 60 | 100 | 155 | 207 | 206 |

Consumul comunitar

2004

2005

2006

2007

PA

Tone

1 936 034

3 204 504

4 968 838

6 644 042

6 608 659

Indice 2005 = 100

60

100

155

207

206

| (168) | Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului producției comunitare globale pe piața comunitară a tuturor producătorilor comunitari, așa cum s-a constatat la considerentul (162) de mai sus, minus exporturile lor plus importurile din țara vizată de prezenta anchetă și importurile din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(168)

Consumul comunitar s-a stabilit pe baza volumului producției comunitare globale pe piața comunitară a tuturor producătorilor comunitari, așa cum s-a constatat la considerentul (162) de mai sus, minus exporturile lor plus importurile din țara vizată de prezenta anchetă și importurile din alte țări terțe.

| (169) | În ceea ce privește volumele importurilor din SUA, erau disponibile următoarele surse de informații:






  — | datele Eurostat pentru diferitele coduri NC în cadrul cărora era clasificat produsul; |
| --- | --- | --- |

(169)

În ceea ce privește volumele importurilor din SUA, erau disponibile următoarele surse de informații:

—

datele Eurostat pentru diferitele coduri NC în cadrul cărora era clasificat produsul;

| — | statisticile SUA referitoare la export; |
| --- | --- |

—

statisticile SUA referitoare la export;

| — | alte informații statistice de natură confidențială privind importurile, furnizate de părțile interesate. |
| --- | --- |

—

alte informații statistice de natură confidențială privind importurile, furnizate de părțile interesate.

| (170) | Totuși, analiza acestor informații a arătat că datele Eurostat nu puteau fi utilizate în scopul evaluării consumului deoarece până la sfârșitul anului 2007 nu existau coduri NC distincte disponibile pentru încadrarea vamală a diferitelor tipuri de produs în cauză. Importurile produsului în cauză au fost clasificate în cadrul unui număr de coduri care conțineau și date de import ale altor produse. Astfel, s-a considerat mai potrivit să se utilizeze statisticile SUA referitoare la export pentru a stabili cifre referitoare la importuri și consum, precum și tendințe ale importului fiabile. Când s-a utilizat această sursă de informație, s-a luat în considerare timpul de expediere care le este necesar mărfurilor ca să sosească din SUA în Comunitate și, astfel, statisticile referitoare la export erau ajustate cu o lună pentru a ține cont de acest decalaj. |
| --- | --- |

(170)

Totuși, analiza acestor informații a arătat că datele Eurostat nu puteau fi utilizate în scopul evaluării consumului deoarece până la sfârșitul anului 2007 nu existau coduri NC distincte disponibile pentru încadrarea vamală a diferitelor tipuri de produs în cauză. Importurile produsului în cauză au fost clasificate în cadrul unui număr de coduri care conțineau și date de import ale altor produse. Astfel, s-a considerat mai potrivit să se utilizeze statisticile SUA referitoare la export pentru a stabili cifre referitoare la importuri și consum, precum și tendințe ale importului fiabile. Când s-a utilizat această sursă de informație, s-a luat în considerare timpul de expediere care le este necesar mărfurilor ca să sosească din SUA în Comunitate și, astfel, statisticile referitoare la export erau ajustate cu o lună pentru a ține cont de acest decalaj.

| (171) | În ceea ce privește importurile din alte țări și exporturile producătorilor comunitari, în contextul limitării referitoare la utilizarea datelor Eurostat descrise mai sus, ancheta s-a bazat pe datele raportate în reclamație. |
| --- | --- |

(171)

În ceea ce privește importurile din alte țări și exporturile producătorilor comunitari, în contextul limitării referitoare la utilizarea datelor Eurostat descrise mai sus, ancheta s-a bazat pe datele raportate în reclamație.

| (172) | Pe baza celor menționate anterior, s-a constatat o creștere a consumului comunitar de biomotorină, cu 107 %, între 2005 și 2007 și apoi o ușoară scădere în timpul PA, cu 1 punct procentual. Pe ansamblu, consumul a fost mai mult decât dublu în perioada analizată. |
| --- | --- |

(172)

Pe baza celor menționate anterior, s-a constatat o creștere a consumului comunitar de biomotorină, cu 107 %, între 2005 și 2007 și apoi o ușoară scădere în timpul PA, cu 1 punct procentual. Pe ansamblu, consumul a fost mai mult decât dublu în perioada analizată.

| (173) | Creșterea cererii s-a datorat, în principal, stimulentelor statelor membre pentru a promova utilizarea biocombustibililor în urma adoptării Directivei 2003/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 mai 2003 de promovare a utilizării biocombustibililor și a altor combustibili regenerabili pentru transport (16) și a Directivei 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (17). |
| --- | --- |

(173)

Creșterea cererii s-a datorat, în principal, stimulentelor statelor membre pentru a promova utilizarea biocombustibililor în urma adoptării Directivei 2003/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 mai 2003 de promovare a utilizării biocombustibililor și a altor combustibili regenerabili pentru transport (16) și a Directivei 2003/96/CE a Consiliului din 27 octombrie 2003 privind restructurarea cadrului comunitar de impozitare a produselor energetice și a electricității (17).

5.2.   Volumul și cota de piață ale importurilor din țara în cauză

Tabelul 2

| Importuri din SUA | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tone | 2 634 | 11 504 | 50 838 | 730 922 | 1 137 152 |
| Indice 2005 = 100 | 23 | 100 | 442 | 6 354 | 9 885 |
| Cotă de piață | 0,1 % | 0,4 % | 1,0 % | 11,0 % | 17,2 % |
| Indice 2005 = 100 | 25 | 100 | 250 | 2 750 | 4 300 |
| Sursa: statisticile SUA referitoare la export. |

Importuri din SUA

2004

2005

2006

2007

PA

Tone

2 634

11 504

50 838

730 922

1 137 152

Indice 2005 = 100

23

100

442

6 354

9 885

Cotă de piață

0,1 %

0,4 %

1,0 %

11,0 %

17,2 %

Indice 2005 = 100

25

100

250

2 750

4 300

Sursa: statisticile SUA referitoare la export.

| (174) | Volumul importurilor din SUA a crescut semnificativ de la aproximativ 11 500 tone în 2005 până la aproximativ 1 137 000 tone în PA. |
| --- | --- |

(174)

Volumul importurilor din SUA a crescut semnificativ de la aproximativ 11 500 tone în 2005 până la aproximativ 1 137 000 tone în PA.

| (175) | În timpul perioadei analizate, importurile care fac obiectul unor subvenții din SUA și-au crescut în continuu cota de piață comunitară, de la 0,4 % în 2005 la 17,2 % în PA. Prin urmare, a existat o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unor subvenții, atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi, în comparație cu consumul comunitar de-a lungul perioadei respective. |
| --- | --- |

(175)

În timpul perioadei analizate, importurile care fac obiectul unor subvenții din SUA și-au crescut în continuu cota de piață comunitară, de la 0,4 % în 2005 la 17,2 % în PA. Prin urmare, a existat o creștere semnificativă a importurilor care fac obiectul unor subvenții, atât în termeni absoluți, cât și în termeni relativi, în comparație cu consumul comunitar de-a lungul perioadei respective.

| (176) | Splash and dash este un termen utilizat de agenții economici de biomotorină pentru a descrie o configurație prin care biomotorina despre care se presupune că este de origine străină este transbordată către Comunitate prin SUA, unde este amestecată cu, practic, un strop (0,01 % din amestecul final) de motorină convențională pentru ca cel care amestecă să beneficieze de o subvenție în SUA. |
| --- | --- |

(176)

Splash and dash este un termen utilizat de agenții economici de biomotorină pentru a descrie o configurație prin care biomotorina despre care se presupune că este de origine străină este transbordată către Comunitate prin SUA, unde este amestecată cu, practic, un strop (0,01 % din amestecul final) de motorină convențională pentru ca cel care amestecă să beneficieze de o subvenție în SUA.

| (177) | Părțile americane au susținut că splash and dash explică creșterea importantă a importurilor americane pe piața comunitară, deoarece aceasta reprezenta 40 % din importurile americane în cursul PA. Părțile respective au susținut, de asemenea, că, deoarece ancheta a fost demarată împotriva importurilor de biomotorină originară din SUA, cantitățile vizate de splash and dash ar trebui separate de analiza prejudiciului și tratate ca importuri din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(177)

Părțile americane au susținut că splash and dash explică creșterea importantă a importurilor americane pe piața comunitară, deoarece aceasta reprezenta 40 % din importurile americane în cursul PA. Părțile respective au susținut, de asemenea, că, deoarece ancheta a fost demarată împotriva importurilor de biomotorină originară din SUA, cantitățile vizate de splash and dash ar trebui separate de analiza prejudiciului și tratate ca importuri din alte țări terțe.

| (178) | Pe de altă parte, reclamantul a argumentat că importurile de splash and dash, în cazul în care există, ar reprezenta cel mult 10 % din volumul de exporturi ale SUA, și astfel ar fi nesemnificative și nu ar modifica constatările că mari cantități de importuri care fac obiectul unor subvenții din SUA au intrat pe piața comunitară, în special în cursul PA. |
| --- | --- |

(178)

Pe de altă parte, reclamantul a argumentat că importurile de splash and dash, în cazul în care există, ar reprezenta cel mult 10 % din volumul de exporturi ale SUA, și astfel ar fi nesemnificative și nu ar modifica constatările că mari cantități de importuri care fac obiectul unor subvenții din SUA au intrat pe piața comunitară, în special în cursul PA.

| (179) | Ancheta a arătat că statisticile SUA referitoare la export nu permit distincția între orice fel de biomotorină exportată în cadrul presupusului proces splash and dash și celelalte exporturi americane înregistrate în capitolul lor „Exporturi”. În aceleași statistici s-a constatat că nu existau aproape deloc cantități declarate în cadrul capitolului „Reexporturi”. Autoritățile americane au afirmat, de asemenea, că toate cantitățile incluse în capitolul lor „Exporturi” sunt produse considerate a fi originare din SUA. |
| --- | --- |

(179)

Ancheta a arătat că statisticile SUA referitoare la export nu permit distincția între orice fel de biomotorină exportată în cadrul presupusului proces splash and dash și celelalte exporturi americane înregistrate în capitolul lor „Exporturi”. În aceleași statistici s-a constatat că nu existau aproape deloc cantități declarate în cadrul capitolului „Reexporturi”. Autoritățile americane au afirmat, de asemenea, că toate cantitățile incluse în capitolul lor „Exporturi” sunt produse considerate a fi originare din SUA.

| (180) | Mai mult, majoritatea societăților americane anchetate au declarat că nu era posibil să se diferențieze cantitățile exportate către Comunitate sau vândute pe piața națională și cantitățile produse sau care își au originea în SUA și cele exportate în cadrul procesului splash and dash. |
| --- | --- |

(180)

Mai mult, majoritatea societăților americane anchetate au declarat că nu era posibil să se diferențieze cantitățile exportate către Comunitate sau vândute pe piața națională și cantitățile produse sau care își au originea în SUA și cele exportate în cadrul procesului splash and dash.

| (181) | De asemenea, în cazul societăților anchetate din SUA, s-a constatat că toate exporturile de biomotorină erau declarate, atât la exportul de către exportatori americani, cât și la importul de către importatori asociați din Comunitate, ca biomotorină de origine americană. |
| --- | --- |

(181)

De asemenea, în cazul societăților anchetate din SUA, s-a constatat că toate exporturile de biomotorină erau declarate, atât la exportul de către exportatori americani, cât și la importul de către importatori asociați din Comunitate, ca biomotorină de origine americană.

| (182) | Pe baza celor de mai sus și luând în considerare, în special, faptul că exporturile splash and dash, în cazul în care există, erau declarate cu origine americană și considerate ca originare din SUA de către autoritățile americane, s-a considerat că nu există motiv să fie tratate ca importuri non-americane. |
| --- | --- |

(182)

Pe baza celor de mai sus și luând în considerare, în special, faptul că exporturile splash and dash, în cazul în care există, erau declarate cu origine americană și considerate ca originare din SUA de către autoritățile americane, s-a considerat că nu există motiv să fie tratate ca importuri non-americane.

5.3.   Prețul importurilor care fac obiectul unor subvenții și subcotarea prețurilor

5.3.1.   Preț de vânzare unitar

Tabelul 3

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețuri în EUR/tonă | 463 | 575 | 600 | 596 | 616 |
| Indice 2005 = 100 | 81 | 100 | 104 | 104 | 107 |
| Sursa: statisticile SUA referitoare la export și răspunsurile la chestionar ale exportatorilor americani incluși în eșantion. |

2004

2005

2006

2007

PA

Prețuri în EUR/tonă

463

575

600

596

616

Indice 2005 = 100

81

100

104

104

107

Sursa: statisticile SUA referitoare la export și răspunsurile la chestionar ale exportatorilor americani incluși în eșantion.

| (183) | Statisticile SUA referitoare la export au fost utilizate, de asemenea, pentru a stabili tendințele prețului importurilor care fac obiectul unor subvenții originare din SUA, în special pentru anul 2007 și PA. În scopul de a reflecta nivelul prețului la frontiera comunitară, prețurile medii de export au fost ajustate cu costurile de navlu și de asigurare relevante. Ar trebui remarcat faptul că, pentru perioadele mai recente ale perioadei analizate, și anume 2005 și 2006, și de asemenea pentru 2004, statisticile SUA referitoare la export nu au fost în totalitate fiabile în ceea ce privește valorile vânzărilor, deoarece s-a constatat că prețurile medii de export calculate erau, în mod disproporționat, mari în comparație cu prețurile raportate de către producătorii-exportatori cooperanți. În aceste cazuri, prețul american de export mediu pentru acești ani s-a bazat pe răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii-exportatori din SUA incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(183)

Statisticile SUA referitoare la export au fost utilizate, de asemenea, pentru a stabili tendințele prețului importurilor care fac obiectul unor subvenții originare din SUA, în special pentru anul 2007 și PA. În scopul de a reflecta nivelul prețului la frontiera comunitară, prețurile medii de export au fost ajustate cu costurile de navlu și de asigurare relevante. Ar trebui remarcat faptul că, pentru perioadele mai recente ale perioadei analizate, și anume 2005 și 2006, și de asemenea pentru 2004, statisticile SUA referitoare la export nu au fost în totalitate fiabile în ceea ce privește valorile vânzărilor, deoarece s-a constatat că prețurile medii de export calculate erau, în mod disproporționat, mari în comparație cu prețurile raportate de către producătorii-exportatori cooperanți. În aceste cazuri, prețul american de export mediu pentru acești ani s-a bazat pe răspunsurile la chestionare furnizate de producătorii-exportatori din SUA incluși în eșantion.

| (184) | Prețurile medii pentru importurile din SUA au fluctuat în perioada luată în calcul și, pe ansamblu, au prezentat o creștere de 7 % între 2005 și PA. |
| --- | --- |

(184)

Prețurile medii pentru importurile din SUA au fluctuat în perioada luată în calcul și, pe ansamblu, au prezentat o creștere de 7 % între 2005 și PA.

5.3.2.   Subcotarea de preț

| (185) | În scopul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către producătorii comunitari incluși în eșantion în ceea ce privește clienții independenți de pe piața comunitară, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din SUA, stabilite pe o bază CIF pentru producătorii-exportatori din SUA incluși în eșantion. Atunci când a fost cazul, s-a aplicat o ajustare pentru taxele vamale, costurile ulterioare importului și diferențele în intermediarul (a se vedea considerentul următor) utilizat pentru producerea biomotorinei. |
| --- | --- |

(185)

În scopul analizei subcotării prețurilor, prețurile de vânzare medii ponderate practicate de către producătorii comunitari incluși în eșantion în ceea ce privește clienții independenți de pe piața comunitară, ajustate la nivelul franco fabrică, au fost comparate cu prețurile medii ponderate care corespund importurilor din SUA, stabilite pe o bază CIF pentru producătorii-exportatori din SUA incluși în eșantion. Atunci când a fost cazul, s-a aplicat o ajustare pentru taxele vamale, costurile ulterioare importului și diferențele în intermediarul (a se vedea considerentul următor) utilizat pentru producerea biomotorinei.

| (186) | Ancheta a identificat diferite tipuri de produs în cauză, în special pe baza intermediarului utilizat în procesul de producție. În timp ce semințele de rapiță reprezintă materia primă principală utilizată în Comunitate, producătorii americani utilizează alte materii prime, precum soia, colza, palmier, etc. Având în vedere că materia primă agricolă este, de departe, principala materie primă pentru fabricarea produsului în cauză, s-a considerat că ar trebui acordată o ajustare pentru diferența de materie primă. Astfel, această ajustare a fost calculată pentru a corespunde valorii de piață a diferenței dintre tipurile relevante de produs în cauză comparat cu tipul de produse fabricate din semințe de rapiță. În acest fel, atât prețurile de vânzare medii ponderate ale industriei comunitare, cât și prețul mediu ponderat al importurilor în cauză au fost comparate pe baza aceleiași materii prime, și anume semințele de rapiță. |
| --- | --- |

(186)

Ancheta a identificat diferite tipuri de produs în cauză, în special pe baza intermediarului utilizat în procesul de producție. În timp ce semințele de rapiță reprezintă materia primă principală utilizată în Comunitate, producătorii americani utilizează alte materii prime, precum soia, colza, palmier, etc. Având în vedere că materia primă agricolă este, de departe, principala materie primă pentru fabricarea produsului în cauză, s-a considerat că ar trebui acordată o ajustare pentru diferența de materie primă. Astfel, această ajustare a fost calculată pentru a corespunde valorii de piață a diferenței dintre tipurile relevante de produs în cauză comparat cu tipul de produse fabricate din semințe de rapiță. În acest fel, atât prețurile de vânzare medii ponderate ale industriei comunitare, cât și prețul mediu ponderat al importurilor în cauză au fost comparate pe baza aceleiași materii prime, și anume semințele de rapiță.

| (187) | Pe baza metodologiei descrise anterior, s-a constatat că diferența dintre prețurile americane și comunitare, exprimată ca procent din prețul franco fabrică mediu ponderat al industriei comunitare, deci marja de subcotare de preț, variază între 18,9 % și 33,0 %. |
| --- | --- |

(187)

Pe baza metodologiei descrise anterior, s-a constatat că diferența dintre prețurile americane și comunitare, exprimată ca procent din prețul franco fabrică mediu ponderat al industriei comunitare, deci marja de subcotare de preț, variază între 18,9 % și 33,0 %.

5.4.   Situația economică a industriei comunitare

| (188) | În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unor subvenții asupra industriei comunitare a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici stabiliți pentru industria comunitară de-a lungul perioadei analizate. |
| --- | --- |

(188)

În conformitate cu articolul 8 alineatul (5) din regulamentul de bază, examinarea impactului importurilor care fac obiectul unor subvenții asupra industriei comunitare a inclus o evaluare a tuturor indicatorilor economici stabiliți pentru industria comunitară de-a lungul perioadei analizate.

5.4.1.   Capacitatea de producție, producția și utilizarea capacității

Tabelul 4

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Capacitatea de producție
  (în tone) | 529 000 | 920 000 | 1 306 572 | 2 189 910 | 2 520 508 |
| Indice 2005 = 100 | 58 | 100 | 142 | 238 | 274 |
| Producție
  (tone) | 475 710 | 813 657 | 1 214 054 | 1 832 649 | 2 016 573 |
| Indice 2005 = 100 | 58 | 100 | 149 | 225 | 248 |
| Utilizarea capacității | 90 % | 88 % | 93 % | 84 % | 80 % |
| Indice 2005 = 100 | 102 | 100 | 106 | 95 | 91 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion. |

2004

2005

2006

2007

PA

Capacitatea de producție

(în tone)

529 000

920 000

1 306 572

2 189 910

2 520 508

Indice 2005 = 100

58

100

142

238

274

Producție

(tone)

475 710

813 657

1 214 054

1 832 649

2 016 573

Indice 2005 = 100

58

100

149

225

248

Utilizarea capacității

90 %

88 %

93 %

84 %

80 %

Indice 2005 = 100

102

100

106

95

91

Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion.

| (189) | În conformitate cu creșterea consumului, capacitatea de producție a producătorilor comunitari incluși în eșantion a crescut în continuu în cursul perioadei analizate. Aceasta a crescut cu 42 % între 2005 și 2006, fiind urmată de o creștere suplimentară de 68 % în 2007 și de încă o creștere de 15 % între 2007 și PA. Aceasta a marcat o creștere totală de 174 % de-a lungul perioadei analizate. Creșterea capacității de producție a rezultat din noi investiții care au anticipat creșterea cererii. |
| --- | --- |

(189)

În conformitate cu creșterea consumului, capacitatea de producție a producătorilor comunitari incluși în eșantion a crescut în continuu în cursul perioadei analizate. Aceasta a crescut cu 42 % între 2005 și 2006, fiind urmată de o creștere suplimentară de 68 % în 2007 și de încă o creștere de 15 % între 2007 și PA. Aceasta a marcat o creștere totală de 174 % de-a lungul perioadei analizate. Creșterea capacității de producție a rezultat din noi investiții care au anticipat creșterea cererii.

| (190) | Într-adevăr, creșterea capacității de producție a industriei comunitare trebuie văzută în contextul unui obiectiv comunitar de consum de biocombustibili și alți combustibili regenerabili de 5,75 %, stabilit prin Directiva 2003/30/CE, care este calculat pe baza conținutului de energie al tuturor tipurilor de benzină și motorină utilizate în transport, introduse pe piața comunitară până la 31 decembrie 2010. Mai mult, în martie 2007, Consiliul European a susținut un obiectiv minim obligatoriu de 10 % care urmează să fie atins de toate statele membre pentru cota de biocombustibili din consumul comunitar total de benzină și motorină până în 2020 (18). Acest obiectiv ar crește consumul comunitar de biocombustibili la aproximativ 33 de milioane de tone de echivalenți de petrol până în anul respectiv. Capacitatea de producție în întreaga Comunitate, în 2006, a fost estimată la doar 6 milioane de tone. Având în vedere cele de mai sus, este ușor de înțeles de ce producătorii comunitari au investit în capacități suplimentare, anticipând creșterea cererii. |
| --- | --- |

(190)

Într-adevăr, creșterea capacității de producție a industriei comunitare trebuie văzută în contextul unui obiectiv comunitar de consum de biocombustibili și alți combustibili regenerabili de 5,75 %, stabilit prin Directiva 2003/30/CE, care este calculat pe baza conținutului de energie al tuturor tipurilor de benzină și motorină utilizate în transport, introduse pe piața comunitară până la 31 decembrie 2010. Mai mult, în martie 2007, Consiliul European a susținut un obiectiv minim obligatoriu de 10 % care urmează să fie atins de toate statele membre pentru cota de biocombustibili din consumul comunitar total de benzină și motorină până în 2020 (18). Acest obiectiv ar crește consumul comunitar de biocombustibili la aproximativ 33 de milioane de tone de echivalenți de petrol până în anul respectiv. Capacitatea de producție în întreaga Comunitate, în 2006, a fost estimată la doar 6 milioane de tone. Având în vedere cele de mai sus, este ușor de înțeles de ce producătorii comunitari au investit în capacități suplimentare, anticipând creșterea cererii.

| (191) | Industria comunitară a crescut, de asemenea, în continuu producția produsului similar, astfel încât s-a ajuns la o creștere totală de 148 % de-a lungul perioadei analizate. |
| --- | --- |

(191)

Industria comunitară a crescut, de asemenea, în continuu producția produsului similar, astfel încât s-a ajuns la o creștere totală de 148 % de-a lungul perioadei analizate.

| (192) | Ca rezultat al ritmului relativ mai scăzut al creșterii volumelor de producție în raport cu creșterea capacității de producție, utilizarea capacității industriei comunitare a scăzut cu 9 % de-a lungul perioadei analizate. |
| --- | --- |

(192)

Ca rezultat al ritmului relativ mai scăzut al creșterii volumelor de producție în raport cu creșterea capacității de producție, utilizarea capacității industriei comunitare a scăzut cu 9 % de-a lungul perioadei analizate.

5.4.2.   Volumul vânzărilor, cota de piață și prețurile medii unitare din Comunitate

Tabelul 5

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volum de vânzări
  (tone) | 476 552 | 810 168 | 1 194 594 | 1 792 502 | 1 972 184 |
| Indice 2005 = 100 | 59 | 100 | 147 | 221 | 243 |
| Cotă de piață | 24,6 % | 25,3 % | 24,0 % | 27,0 % | 29,8 % |
| Indice 2005 = 100 | 97 | 100 | 95 | 107 | 118 |
| Prețuri medii
  (EUR/tonă) | 655 | 759 | 900 | 892 | 933 |
| Indice 2005 = 100 | 86 | 100 | 119 | 118 | 123 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion. |

2004

2005

2006

2007

PA

Volum de vânzări

(tone)

476 552

810 168

1 194 594

1 792 502

1 972 184

Indice 2005 = 100

59

100

147

221

243

Cotă de piață

24,6 %

25,3 %

24,0 %

27,0 %

29,8 %

Indice 2005 = 100

97

100

95

107

118

Prețuri medii

(EUR/tonă)

655

759

900

892

933

Indice 2005 = 100

86

100

119

118

123

Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion.

| (193) | În conformitate cu evoluția consumului, volumul vânzărilor efectuate de industria comunitară pe piața comunitară a crescut în mod constant, înregistrând o creștere totală de 143 % în decursul perioadei analizate. În decursul aceleiași perioade, industria comunitară și-a crescut, de asemenea, cota de piață cu 4,5 puncte procentuale. |
| --- | --- |

(193)

În conformitate cu evoluția consumului, volumul vânzărilor efectuate de industria comunitară pe piața comunitară a crescut în mod constant, înregistrând o creștere totală de 143 % în decursul perioadei analizate. În decursul aceleiași perioade, industria comunitară și-a crescut, de asemenea, cota de piață cu 4,5 puncte procentuale.

| (194) | Prețurile medii de vânzare ale industriei comunitare pe piața comunitară au crescut cu 23 % pe parcursul perioadei analizate. Creșterea prețurilor a fost justificată având în vedere creșterea costurilor materiilor prime și a altor elemente de intrare. |
| --- | --- |

(194)

Prețurile medii de vânzare ale industriei comunitare pe piața comunitară au crescut cu 23 % pe parcursul perioadei analizate. Creșterea prețurilor a fost justificată având în vedere creșterea costurilor materiilor prime și a altor elemente de intrare.

5.4.3.   Creșterea

| (195) | Creșterea industriei comunitare se reflectă în indicatorii săi de volum, precum producția, vânzările dar, în special, în cota sa de piață. În ciuda unui consum în plină expansiune pe piața comunitară în decursul perioadei analizate, creșterea cotei de piață a producătorilor comunitari incluși în eșantion a fost relativ modestă. În special între 2006 și PA, producătorii comunitari incluși în eșantion au câștigat doar 5,8 puncte procentuale din cota de piață. În decursul aceleiași perioade, importurile care au făcut obiectul unor subvenții au reușit să câștige peste 16 puncte procentuale din cota de piață. Faptul că industria comunitară nu a putut beneficia în totalitate de creșterea pieței a avut un impact global negativ asupra situației sale economice. Mai mulți factori de prejudiciu, precum producția, utilizarea capacității de producție, productivitatea, vânzările, politica investițiilor și randamentul investițiilor au fost grav afectate. |
| --- | --- |

(195)

Creșterea industriei comunitare se reflectă în indicatorii săi de volum, precum producția, vânzările dar, în special, în cota sa de piață. În ciuda unui consum în plină expansiune pe piața comunitară în decursul perioadei analizate, creșterea cotei de piață a producătorilor comunitari incluși în eșantion a fost relativ modestă. În special între 2006 și PA, producătorii comunitari incluși în eșantion au câștigat doar 5,8 puncte procentuale din cota de piață. În decursul aceleiași perioade, importurile care au făcut obiectul unor subvenții au reușit să câștige peste 16 puncte procentuale din cota de piață. Faptul că industria comunitară nu a putut beneficia în totalitate de creșterea pieței a avut un impact global negativ asupra situației sale economice. Mai mulți factori de prejudiciu, precum producția, utilizarea capacității de producție, productivitatea, vânzările, politica investițiilor și randamentul investițiilor au fost grav afectate.

5.4.4.   Stocuri

Tabelul 6

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Stocuri
  (tone) | 11 195 | 14 663 | 34 123 | 55 410 | 58 566 |
| Indice 2005 = 100 | 76 | 100 | 233 | 378 | 399 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion. |

2004

2005

2006

2007

PA

Stocuri

(tone)

11 195

14 663

34 123

55 410

58 566

Indice 2005 = 100

76

100

233

378

399

Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion.

| (196) | În decursul perioadei analizate, stocurile de biomotorină au crescut cu aproximativ 200 %. Această creștere a inventarelor a avut loc de-a lungul perioadei analizate și a urmat în mod mai pronunțat creșterea volumelor de producție ale industriei comunitare în decursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, se consideră că, deoarece biomotorina nu poate fi depozitată pentru o perioadă de timp mai mare de șase luni (în medie, perioada de depozitare este de numai aproximativ trei luni), datele legate de stocuri au doar valoare limitată pentru evaluarea situației economice a industriei comunitare. |
| --- | --- |

(196)

În decursul perioadei analizate, stocurile de biomotorină au crescut cu aproximativ 200 %. Această creștere a inventarelor a avut loc de-a lungul perioadei analizate și a urmat în mod mai pronunțat creșterea volumelor de producție ale industriei comunitare în decursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, se consideră că, deoarece biomotorina nu poate fi depozitată pentru o perioadă de timp mai mare de șase luni (în medie, perioada de depozitare este de numai aproximativ trei luni), datele legate de stocuri au doar valoare limitată pentru evaluarea situației economice a industriei comunitare.

5.4.5.   Rentabilitatea, investițiile, randamentul investițiilor, fluxul de numerar și capacitatea de a mobiliza capital

Tabelul 7

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea | 9,3 % | 18,3 % | 18,0 % | 5,7 % | 5,7 % |
| Indice 2005 = 100 | 51 | 100 | 98 | 31 | 31 |
| Investiții în EUR 000 | 19 497 | 70 885 | 237 115 | 140 014 | 131 358 |
| Indice 2005 = 100 | 28 | 100 | 335 | 198 | 185 |
| Randamentul investițiilor | 92 % | 114 % | 108 % | 23 % | 23 % |
| Indice 2005 = 100 | 80 | 100 | 95 | 20 | 20 |
| Fluxul de numerar în EUR 000 | 24 113 | 131 211 | 213 560 | 167 042 | 180 602 |
| Indice 2005 = 100 | 18 | 100 | 163 | 127 | 138 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion. |

2004

2005

2006

2007

PA

Rentabilitatea

9,3 %

18,3 %

18,0 %

5,7 %

5,7 %

Indice 2005 = 100

51

100

98

31

31

Investiții în EUR 000

19 497

70 885

237 115

140 014

131 358

Indice 2005 = 100

28

100

335

198

185

Randamentul investițiilor

92 %

114 %

108 %

23 %

23 %

Indice 2005 = 100

80

100

95

20

20

Fluxul de numerar în EUR 000

24 113

131 211

213 560

167 042

180 602

Indice 2005 = 100

18

100

163

127

138

Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion.

| (197) | Rentabilitatea producătorilor comunitari incluși în eșantion s-a stabilit prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar pe piața comunitară ca procent al cifrei de afaceri a acestor vânzări. În decursul perioadei analizate, rentabilitatea producătorilor comunitari incluși în eșantion a scăzut de la un profit de 18,3 % în 2005 la 5,7 % în PA. Aceasta reprezintă o scădere de 12,6 puncte procentuale în decursul perioadei analizate. |
| --- | --- |

(197)

Rentabilitatea producătorilor comunitari incluși în eșantion s-a stabilit prin exprimarea profitului net înainte de impozitare realizat din vânzările produsului similar pe piața comunitară ca procent al cifrei de afaceri a acestor vânzări. În decursul perioadei analizate, rentabilitatea producătorilor comunitari incluși în eșantion a scăzut de la un profit de 18,3 % în 2005 la 5,7 % în PA. Aceasta reprezintă o scădere de 12,6 puncte procentuale în decursul perioadei analizate.

| (198) | Nivelul investițiilor în producția de biomotorină realizate de producătorii comunitari incluși în eșantion a crescut cu 235 % între 2005 și 2006. Această creștere a fost legată de expansiunea capacității de producție în anticiparea unei creșteri a cererii în Comunitate. În această privință, se observă că, în majoritatea cazurilor, investițiile sunt planificate cu cel puțin doi ani înainte ca o instalație de biomotorină să devină pe deplin operațională. Aceiași producători au continuat să investească în 2007 și în PA, deși într-un ritm cu mult mai scăzut. Această perioadă coincide cu creșterea importantă a importurilor care fac obiectul unor subvenții pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(198)

Nivelul investițiilor în producția de biomotorină realizate de producătorii comunitari incluși în eșantion a crescut cu 235 % între 2005 și 2006. Această creștere a fost legată de expansiunea capacității de producție în anticiparea unei creșteri a cererii în Comunitate. În această privință, se observă că, în majoritatea cazurilor, investițiile sunt planificate cu cel puțin doi ani înainte ca o instalație de biomotorină să devină pe deplin operațională. Aceiași producători au continuat să investească în 2007 și în PA, deși într-un ritm cu mult mai scăzut. Această perioadă coincide cu creșterea importantă a importurilor care fac obiectul unor subvenții pe piața comunitară.

| (199) | Randamentul investițiilor producătorilor comunitari incluși în eșantion, corespunzător rezultatului lor înainte de impozitare și exprimat ca procent din valoarea contabilă netă medie a activelor alocate producției de biomotorină, la începutul și la sfârșitul exercițiului, a urmat tendința negativă de rentabilitate. Declinul efectiv a fost, totuși, mai dramatic deoarece scăderea a fost de 91 de puncte procentuale în decursul perioadei analizate. Se consideră că deteriorarea randamentului investițiilor este o indicație clară a deteriorării situației economice a industriei comunitare. |
| --- | --- |

(199)

Randamentul investițiilor producătorilor comunitari incluși în eșantion, corespunzător rezultatului lor înainte de impozitare și exprimat ca procent din valoarea contabilă netă medie a activelor alocate producției de biomotorină, la începutul și la sfârșitul exercițiului, a urmat tendința negativă de rentabilitate. Declinul efectiv a fost, totuși, mai dramatic deoarece scăderea a fost de 91 de puncte procentuale în decursul perioadei analizate. Se consideră că deteriorarea randamentului investițiilor este o indicație clară a deteriorării situației economice a industriei comunitare.

| (200) | Tendința fluxului de numerar, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a arătat o creștere de 38 % în decursul perioadei analizate. În ciuda diminuării rentabilității în decursul aceleiași perioade, acest indicator arată o tendință pozitivă, în principal datorată creșterii costurilor de depreciere care sunt incluse pentru a stabili nivelul fluxului de numerar. Un alt motiv a fost faptul că diminuarea profiturilor în termeni absoluți, în decursul perioadei luate în considerare nu a fost la fel de pronunțată ca diminuarea cifrei de afaceri. Cu toate acestea, între 2006 și PA, fluxul de numerar a arătat o scădere de 15 %, ceea ce înseamnă o încetinire în a doua parte a perioadei analizate, când importurile care fac obiectul unor subvenții erau mai prezente pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(200)

Tendința fluxului de numerar, care reprezintă capacitatea industriei de a-și autofinanța activitățile, a arătat o creștere de 38 % în decursul perioadei analizate. În ciuda diminuării rentabilității în decursul aceleiași perioade, acest indicator arată o tendință pozitivă, în principal datorată creșterii costurilor de depreciere care sunt incluse pentru a stabili nivelul fluxului de numerar. Un alt motiv a fost faptul că diminuarea profiturilor în termeni absoluți, în decursul perioadei luate în considerare nu a fost la fel de pronunțată ca diminuarea cifrei de afaceri. Cu toate acestea, între 2006 și PA, fluxul de numerar a arătat o scădere de 15 %, ceea ce înseamnă o încetinire în a doua parte a perioadei analizate, când importurile care fac obiectul unor subvenții erau mai prezente pe piața comunitară.

5.4.6.   Forța de muncă, productivitatea și salariile

Tabelul 8

| | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ocuparea forței de muncă – echivalent normă întreagă (ENI) | 61 | 182 | 278 | 462 | 506 |
| Indice 2005 = 100 | 34 | 100 | 153 | 254 | 278 |
| Productivitatea
  (tone/ENI) | 7 798 | 4 470 | 4 367 | 3 967 | 3 985 |
| Indice 2005 = 100 | 174 | 100 | 98 | 89 | 89 |
| Salariile EUR/ENI | 62 374 | 59 395 | 54 290 | 55 433 | 55 555 |
| Indice 2005 = 100 | 105 | 100 | 91 | 93 | 94 |
| Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion. |

2004

2005

2006

2007

PA

Ocuparea forței de muncă – echivalent normă întreagă (ENI)

61

182

278

462

506

Indice 2005 = 100

34

100

153

254

278

Productivitatea

(tone/ENI)

7 798

4 470

4 367

3 967

3 985

Indice 2005 = 100

174

100

98

89

89

Salariile EUR/ENI

62 374

59 395

54 290

55 433

55 555

Indice 2005 = 100

105

100

91

93

94

Sursa: răspunsurile la chestionar ale producătorilor comunitari incluși în eșantion.

| (201) | În conformitate cu creșterea volumelor de producție și de vânzări, ocuparea forței de muncă a industriei comunitare a crescut cu 178 % în perioada analizată. Se observă că industria biomotorinei este una cu utilizare intensivă a capitalului, care nu necesită multă forță de muncă în procesul de producție. |
| --- | --- |

(201)

În conformitate cu creșterea volumelor de producție și de vânzări, ocuparea forței de muncă a industriei comunitare a crescut cu 178 % în perioada analizată. Se observă că industria biomotorinei este una cu utilizare intensivă a capitalului, care nu necesită multă forță de muncă în procesul de producție.

| (202) | Salariile medii au scăzut cu 6 % în decursul perioadei analizate. Aceasta se explică prin faptul că forța de muncă suplimentară pe care industria comunitară a înregistrat-o pentru a extinde producția spre sfârșitul perioadei analizate a necesitat un nivel mai scăzut de calificare. |
| --- | --- |

(202)

Salariile medii au scăzut cu 6 % în decursul perioadei analizate. Aceasta se explică prin faptul că forța de muncă suplimentară pe care industria comunitară a înregistrat-o pentru a extinde producția spre sfârșitul perioadei analizate a necesitat un nivel mai scăzut de calificare.

| (203) | Productivitatea a scăzut cu 11 % între anul 2005 și PA. |
| --- | --- |

(203)

Productivitatea a scăzut cu 11 % între anul 2005 și PA.

5.4.7.   Dimensiunea marjei de subvenționare efective și redresarea în urma practicilor de subvenționare anterioare

| (204) | Marjele de subvenționare pentru producătorii-exportatori din SUA sunt specificate mai sus, în secțiunea privitoare la subvenționare, și sunt semnificativ peste pragul de minimis. În afară de aceasta, date fiind volumele și prețurile importurilor subvenționate, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil. |
| --- | --- |

(204)

Marjele de subvenționare pentru producătorii-exportatori din SUA sunt specificate mai sus, în secțiunea privitoare la subvenționare, și sunt semnificativ peste pragul de minimis. În afară de aceasta, date fiind volumele și prețurile importurilor subvenționate, impactul marjei de dumping efective nu poate fi considerat ca fiind neglijabil.

5.4.8.   Producători din Comunitate care nu sunt incluși în eșantion

| (205) | Analiza datelor referitoare la piața comunitară a sugerat că producătorii comunitari, alții în afara celor incluși în eșantion și a celor menționați la considerentul (162), au pierdut, în decursul perioadei analizate, o cotă de piață considerabilă din vânzările biocombustibilului produs de ei pe piața comunitară. Pierderea din cota de piață a acestor producători este estimată la peste 20 de puncte procentuale în decursul perioadei analizate. |
| --- | --- |

(205)

Analiza datelor referitoare la piața comunitară a sugerat că producătorii comunitari, alții în afara celor incluși în eșantion și a celor menționați la considerentul (162), au pierdut, în decursul perioadei analizate, o cotă de piață considerabilă din vânzările biocombustibilului produs de ei pe piața comunitară. Pierderea din cota de piață a acestor producători este estimată la peste 20 de puncte procentuale în decursul perioadei analizate.

| (206) | Din informațiile furnizate de reclamant, s-a constatat că multe din aceste societăți ori și-au încetat, ori și-au redus activitatea legată de biomotorină și nu au putut să coopereze în mod adecvat în cadrul anchetei. |
| --- | --- |

(206)

Din informațiile furnizate de reclamant, s-a constatat că multe din aceste societăți ori și-au încetat, ori și-au redus activitatea legată de biomotorină și nu au putut să coopereze în mod adecvat în cadrul anchetei.

| (207) | Mai mult, un număr de societăți care au prezentat informații în cadrul eșantionării au indicat că au fost obligate să reducă producția și personalul, având în vedere importurile ieftine din SUA. Comentarii similare au fost făcute de alți producători care erau pregătiți să înceapă producția dar au trebuit să-și întârzie intrarea pe piață din cauza creșterii importante a importurilor la prețuri reduse din SUA, în special de-a lungul PA. |
| --- | --- |

(207)

Mai mult, un număr de societăți care au prezentat informații în cadrul eșantionării au indicat că au fost obligate să reducă producția și personalul, având în vedere importurile ieftine din SUA. Comentarii similare au fost făcute de alți producători care erau pregătiți să înceapă producția dar au trebuit să-și întârzie intrarea pe piață din cauza creșterii importante a importurilor la prețuri reduse din SUA, în special de-a lungul PA.

| (208) | Datele de mai sus referitoare la producătorii care nu sunt incluși în eșantion ar întări concluziile referitoare la prejudiciul suferit de producătorii comunitari incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(208)

Datele de mai sus referitoare la producătorii care nu sunt incluși în eșantion ar întări concluziile referitoare la prejudiciul suferit de producătorii comunitari incluși în eșantion.

5.5.   Concluzii privind prejudiciul

| (209) | În contextul unei cereri în creștere, ancheta a arătat că situația producătorilor comunitari incluși în eșantion s-a îmbunătățit în ceea ce privește indicatorii de volum, precum producția (+150 %), capacitatea de producție (+174 %) și volumul vânzărilor (+143 %), în decursul perioadei analizate. Producătorii comunitari incluși în eșantion și-au crescut, de asemenea, cota de piață de la 25,3 % în 2005 la 29,8 % în cursul PA, adică o creștere modestă de 4,5 puncte procentuale. Ocuparea forței de muncă și investițiile au crescut, de asemenea, având în vedere creșterea cererii pentru biomotorină pe piața comunitară în decursul perioadei respective. Totuși, deoarece volumul producției nu a urmat creșterea pieței, utilizarea capacității de producție s-a redus cu 9%, iar productivitatea a scăzut cu 11 % în decursul perioadei analizate. |
| --- | --- |

(209)

În contextul unei cereri în creștere, ancheta a arătat că situația producătorilor comunitari incluși în eșantion s-a îmbunătățit în ceea ce privește indicatorii de volum, precum producția (+150 %), capacitatea de producție (+174 %) și volumul vânzărilor (+143 %), în decursul perioadei analizate. Producătorii comunitari incluși în eșantion și-au crescut, de asemenea, cota de piață de la 25,3 % în 2005 la 29,8 % în cursul PA, adică o creștere modestă de 4,5 puncte procentuale. Ocuparea forței de muncă și investițiile au crescut, de asemenea, având în vedere creșterea cererii pentru biomotorină pe piața comunitară în decursul perioadei respective. Totuși, deoarece volumul producției nu a urmat creșterea pieței, utilizarea capacității de producție s-a redus cu 9%, iar productivitatea a scăzut cu 11 % în decursul perioadei analizate.

| (210) | Principalii indicatori referitori la situația financiară a producătorilor comunitari incluși în eșantion s-au deteriorat în decursul perioadei analizate. Rentabilitatea a scăzut de la aproximativ 18 % în 2005 și 2006 la sub 6 % în timpul PA. Fără a aduce atingere capacității lor de a-și autofinanța activitățile, în special datorită creșterii fluxului de numerar, randamentul investițiilor a scăzut dramatic, cu 80 %, în decursul PA. |
| --- | --- |

(210)

Principalii indicatori referitori la situația financiară a producătorilor comunitari incluși în eșantion s-au deteriorat în decursul perioadei analizate. Rentabilitatea a scăzut de la aproximativ 18 % în 2005 și 2006 la sub 6 % în timpul PA. Fără a aduce atingere capacității lor de a-și autofinanța activitățile, în special datorită creșterii fluxului de numerar, randamentul investițiilor a scăzut dramatic, cu 80 %, în decursul PA.

| (211) | Ancheta a arătat, de asemenea, că producătorii comunitari incluși în eșantion au înregistrat o creștere puternică a costurilor între 2005 și 2007 (+36 %) și între 2005 și PA (+42%) din cauza creșterilor prețurilor intermediarilor (în principal ulei din semințe de rapiță și de soia), care reprezintă aproape 80% din costurile totale ale biomotorinei. Aceste creșteri ale costurilor nu au putut fi transmise în întregime clienților de pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(211)

Ancheta a arătat, de asemenea, că producătorii comunitari incluși în eșantion au înregistrat o creștere puternică a costurilor între 2005 și 2007 (+36 %) și între 2005 și PA (+42%) din cauza creșterilor prețurilor intermediarilor (în principal ulei din semințe de rapiță și de soia), care reprezintă aproape 80% din costurile totale ale biomotorinei. Aceste creșteri ale costurilor nu au putut fi transmise în întregime clienților de pe piața comunitară.

| (212) | Date fiind argumentele de mai sus, se poate concluziona că întreaga industrie comunitară a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(212)

Date fiind argumentele de mai sus, se poate concluziona că întreaga industrie comunitară a suferit un prejudiciu important, în sensul articolului 8 alineatul (5) din regulamentul de bază.

6.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

6.1.   Introducere

| (213) | În conformitate cu articolul 8 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile subvenționate originare din SUA au cauzat industriei comunitare un prejudiciu care poate fi considerat important. Au fost examinați și factorii cunoscuți, alții decât importurile care au făcut obiectul unor subvenții, care, în același timp, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei comunitare, astfel încât eventualul prejudiciu cauzat de acești factori să nu fie atribuit importurilor menționate. |
| --- | --- |

(213)

În conformitate cu articolul 8 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă importurile subvenționate originare din SUA au cauzat industriei comunitare un prejudiciu care poate fi considerat important. Au fost examinați și factorii cunoscuți, alții decât importurile care au făcut obiectul unor subvenții, care, în același timp, ar fi putut cauza un prejudiciu industriei comunitare, astfel încât eventualul prejudiciu cauzat de acești factori să nu fie atribuit importurilor menționate.

6.2.   Efectul importurilor subvenționate

| (214) | Ancheta a arătat că importurile la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unor subvenții au crescut în mod semnificativ în ceea ce privește volumul, și anume de 100 de ori, în decursul perioadei analizate. Acest lucru a avut ca rezultat o creștere semnificativă a cotei lor de piață cu 16,8 puncte procentuale, de la 0,4 % în 2005 la 17,2 % în PA. În scopul de a demonstra semnificația impactului pe care creșterea importantă a importurilor subvenționate din SUA a avut-o asupra Comunității, se observă că s-a ajuns la o creștere a cotei de piață de 16,8 puncte procentuale în decursul unei perioade de 15 luni. |
| --- | --- |

(214)

Ancheta a arătat că importurile la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unor subvenții au crescut în mod semnificativ în ceea ce privește volumul, și anume de 100 de ori, în decursul perioadei analizate. Acest lucru a avut ca rezultat o creștere semnificativă a cotei lor de piață cu 16,8 puncte procentuale, de la 0,4 % în 2005 la 17,2 % în PA. În scopul de a demonstra semnificația impactului pe care creșterea importantă a importurilor subvenționate din SUA a avut-o asupra Comunității, se observă că s-a ajuns la o creștere a cotei de piață de 16,8 puncte procentuale în decursul unei perioade de 15 luni.

| (215) | În același timp, în ciuda creșterii semnificative a consumului, industria comunitară, pe piața sa principală, a putut câștiga doar aproximativ 4,5 puncte procentuale din cota de piață în decursul perioadei analizate. Ancheta a arătat că aceasta s-a întâmplat în mod exclusiv în detrimentul altor producători comunitari care și-au încetat sau redus producția în perioada analizată. |
| --- | --- |

(215)

În același timp, în ciuda creșterii semnificative a consumului, industria comunitară, pe piața sa principală, a putut câștiga doar aproximativ 4,5 puncte procentuale din cota de piață în decursul perioadei analizate. Ancheta a arătat că aceasta s-a întâmplat în mod exclusiv în detrimentul altor producători comunitari care și-au încetat sau redus producția în perioada analizată.

| (216) | Prețurile medii ale importurilor subvenționate au crescut cu 7 % între 2005 și PA, dar au fost în mod semnificativ mai scăzute decât cele practicate de industria comunitară în decursul aceleiași perioade. Astfel, prețurile importurilor subvenționate duc la subcotarea semnificativă a prețurilor din industria comunitară, cu o marjă medie de subcotare de 25 % în decursul PA. |
| --- | --- |

(216)

Prețurile medii ale importurilor subvenționate au crescut cu 7 % între 2005 și PA, dar au fost în mod semnificativ mai scăzute decât cele practicate de industria comunitară în decursul aceleiași perioade. Astfel, prețurile importurilor subvenționate duc la subcotarea semnificativă a prețurilor din industria comunitară, cu o marjă medie de subcotare de 25 % în decursul PA.

| (217) | Presiunea exercitată de creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unor subvenții pe piața comunitară nu i-a permis industriei comunitare să își stabilească prețurile de vânzări în conformitate cu condițiile pieței și creșterile de costuri. Într-adevăr, în PA, prețurile medii ale materie prime utilizate de industria comunitară pentru a produce biomotorină erau cu 25 % mai mari decât în 2006. Industria comunitară nu a putut decât să transmită clienților săi o creștere a prețului limitată la 4 %, în timp ce costurile sale totale au crescut cu 20 % în decursul aceleiași perioade. Este demn de remarcat faptul că prețul intermediarului principal utilizat de producătorii americani, și anume uleiul de soia, a crescut, de asemenea, în mod semnificativ în decursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, așa cum se arată la considerentul (211) de mai sus, aceste creșteri ale costurilor nu erau reflectate în prețurile importurilor subvenționate. |
| --- | --- |

(217)

Presiunea exercitată de creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unor subvenții pe piața comunitară nu i-a permis industriei comunitare să își stabilească prețurile de vânzări în conformitate cu condițiile pieței și creșterile de costuri. Într-adevăr, în PA, prețurile medii ale materie prime utilizate de industria comunitară pentru a produce biomotorină erau cu 25 % mai mari decât în 2006. Industria comunitară nu a putut decât să transmită clienților săi o creștere a prețului limitată la 4 %, în timp ce costurile sale totale au crescut cu 20 % în decursul aceleiași perioade. Este demn de remarcat faptul că prețul intermediarului principal utilizat de producătorii americani, și anume uleiul de soia, a crescut, de asemenea, în mod semnificativ în decursul aceleiași perioade. Cu toate acestea, așa cum se arată la considerentul (211) de mai sus, aceste creșteri ale costurilor nu erau reflectate în prețurile importurilor subvenționate.

| (218) | În scopul de a demonstra în continuare legătura de cauzalitate între creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria comunitară, situația pe piața comunitară în perioada 2005-2006, când importurile subvenționate nu erau prezente, a fost comparată cu situația predominantă pe piață între 2006 și PA, când a avut loc creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unor subvenții. |
| --- | --- |

(218)

În scopul de a demonstra în continuare legătura de cauzalitate între creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unor subvenții și prejudiciul suferit de industria comunitară, situația pe piața comunitară în perioada 2005-2006, când importurile subvenționate nu erau prezente, a fost comparată cu situația predominantă pe piață între 2006 și PA, când a avut loc creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unor subvenții.

| (219) | În perioada 2005-2006, când importurile care fac obiectul unor subvenții erau absente de pe piața comunitară, consumul a crescut cu aproximativ 1,8 milioane de tone. Toți producătorii din Comunitate și-au putut pregăti planurile de afaceri în perspectiva unei piețe sănătoase și cu creștere rapidă. În perioada respectivă, prețurile au crescut cu 19 %, iar industria comunitară a obținut profituri chiar de 18,3 %. În 2007 și în cursul PA, situația s-a modificat în mod dramatic. Importurile la preț scăzut din SUA care fac obiectul unor subvenții au început să pătrundă pe piață. Deși piața a continuat să se extindă cu 1,6 milioane de tone, majoritatea acestei creșteri a pieței (peste 1 milion de tone) a fost preluată de importurile subvenționate din SUA. Industria comunitară a câștigat doar o cotă de piață modestă, costurile sale principale pentru a produce biomotorină au crescut în mod semnificativ cu aproximativ 25 % dar prețul său mediu de vânzare a crescut doar cu aproximativ 4 % în aceeași perioadă. În consecință, situația sa economică și financiară globală s-a deteriorat în decursul PA deoarece profiturile s-au redus în mod semnificativ la mai puțin de 6 % din cifra de afaceri. |
| --- | --- |

(219)

În perioada 2005-2006, când importurile care fac obiectul unor subvenții erau absente de pe piața comunitară, consumul a crescut cu aproximativ 1,8 milioane de tone. Toți producătorii din Comunitate și-au putut pregăti planurile de afaceri în perspectiva unei piețe sănătoase și cu creștere rapidă. În perioada respectivă, prețurile au crescut cu 19 %, iar industria comunitară a obținut profituri chiar de 18,3 %. În 2007 și în cursul PA, situația s-a modificat în mod dramatic. Importurile la preț scăzut din SUA care fac obiectul unor subvenții au început să pătrundă pe piață. Deși piața a continuat să se extindă cu 1,6 milioane de tone, majoritatea acestei creșteri a pieței (peste 1 milion de tone) a fost preluată de importurile subvenționate din SUA. Industria comunitară a câștigat doar o cotă de piață modestă, costurile sale principale pentru a produce biomotorină au crescut în mod semnificativ cu aproximativ 25 % dar prețul său mediu de vânzare a crescut doar cu aproximativ 4 % în aceeași perioadă. În consecință, situația sa economică și financiară globală s-a deteriorat în decursul PA deoarece profiturile s-au redus în mod semnificativ la mai puțin de 6 % din cifra de afaceri.

| (220) | Pe baza celor menționate anterior, se concluzionează provizoriu că importurile la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unor subvenții, care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei comunitare în timpul PA și al căror volum a crescut, de asemenea, semnificativ au avut un rol hotărâtor în prejudiciul important suferit de industria comunitară, care se reflectă în special în deteriorarea situației sale financiare în decursul PA. |
| --- | --- |

(220)

Pe baza celor menționate anterior, se concluzionează provizoriu că importurile la prețuri reduse din SUA care fac obiectul unor subvenții, care au subcotat în mod semnificativ prețurile industriei comunitare în timpul PA și al căror volum a crescut, de asemenea, semnificativ au avut un rol hotărâtor în prejudiciul important suferit de industria comunitară, care se reflectă în special în deteriorarea situației sale financiare în decursul PA.

6.3.   Efectul altor factori

6.3.1.   Importurile din alte țări terțe

Tabelul 9

| Alte țări terțe | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Total importuri
  (tone) | 0 | 30 000 | 55 000 | 144 596 | 147 812 |
| Indice | 0 | 100 | 183 | 482 | 493 |
| Cotă de piață | 0 % | 0,9 % | 1,1 % | 2,2 % | 2,2 % |
| Indice 2005 = 100 | 0 | 100 | 122 | 244 | 244 |
| Sursa: Informații furnizate de reclamant. |

Alte țări terțe

2004

2005

2006

2007

PA

Total importuri

(tone)

0

30 000

55 000

144 596

147 812

Indice

0

100

183

482

493

Cotă de piață

0 %

0,9 %

1,1 %

2,2 %

2,2 %

Indice 2005 = 100

0

100

122

244

244

Sursa: Informații furnizate de reclamant.

| (221) | Volumul importurilor din țări terțe nu a putut fi evaluat cu precizie în cadrul anchetei, din motivele explicate la considerentul (171) de mai sus. Astfel , datele din tabelul de mai sus se bazează pe estimări furnizate de reclamant. |
| --- | --- |

(221)

Volumul importurilor din țări terțe nu a putut fi evaluat cu precizie în cadrul anchetei, din motivele explicate la considerentul (171) de mai sus. Astfel , datele din tabelul de mai sus se bazează pe estimări furnizate de reclamant.

| (222) | Importurile din țările terțe care nu sunt vizate de prezenta anchetă au crescut de la aproximativ 30 000 de tone în 2005 la 147 812 de tone în cursul PA. Acest lucru a avut ca rezultat o creștere moderată a cotei de piață, cu 1,3 puncte procentuale în decursul aceleiași perioade. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că importurile din alte țări terțe nu au putut avea o contribuție mai mult decât neglijabilă la prejudiciul suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(222)

Importurile din țările terțe care nu sunt vizate de prezenta anchetă au crescut de la aproximativ 30 000 de tone în 2005 la 147 812 de tone în cursul PA. Acest lucru a avut ca rezultat o creștere moderată a cotei de piață, cu 1,3 puncte procentuale în decursul aceleiași perioade. Prin urmare, s-a concluzionat provizoriu că importurile din alte țări terțe nu au putut avea o contribuție mai mult decât neglijabilă la prejudiciul suferit de industria comunitară.

6.3.2.   Evoluția cererii

| (223) | Având în vedere creșterea semnificativă a cererii în cursul perioadei luate în considerare și a perioadei analizate, prejudiciul important suferit de industria comunitară în timpul PA nu poate fi atribuit contractării neglijabile a cererii (– 0,5 %) observate pe piața comunitară între 2007 și PA. |
| --- | --- |

(223)

Având în vedere creșterea semnificativă a cererii în cursul perioadei luate în considerare și a perioadei analizate, prejudiciul important suferit de industria comunitară în timpul PA nu poate fi atribuit contractării neglijabile a cererii (– 0,5 %) observate pe piața comunitară între 2007 și PA.

6.3.3.   Deciziile de politică publică

| (224) | O parte interesată a susținut că reintroducerea în Germania ale taxelor de energie pentru biomotorină (19) ar fi influențat în mod negativ situația economică a producătorilor comunitari furnizori ai respectivului stat membru. |
| --- | --- |

(224)

O parte interesată a susținut că reintroducerea în Germania ale taxelor de energie pentru biomotorină (19) ar fi influențat în mod negativ situația economică a producătorilor comunitari furnizori ai respectivului stat membru.

| (225) | Ancheta a dezvăluit că, într-adevăr, biocombustibilii puri utilizați în Germania au beneficiat de un stimulent fiscal din 1999, care a fost redus de la 1 august 2006. Cu toate acestea, la 1 ianuarie 2007 a fost introdusă o cerință obligatorie privind amestecarea (20) fixând cota de biomotorină la 4,4 %, calculată pe baza conținutului de energie al tuturor tipurilor de benzină și motorină introduse pe piața germană în vederea utilizării în transport. Agenții economici care nu reușesc să îndeplinească această cotă trebuie să plătească o amendă de 0,60 EUR pe litru de biomotorină care nu se încadrează în cotă. Într-o largă măsură, această cerință obligatorie privind amestecarea pare să fi compensat presupusele pierderi în domeniul vânzărilor, precum și reducerea stimulentelor. Într-adevăr, ancheta a arătat că volumul vânzărilor producătorilor comunitari incluși în eșantion furnizori pe piața germană a crescut cu 68 % între 2006 și PA. |
| --- | --- |

(225)

Ancheta a dezvăluit că, într-adevăr, biocombustibilii puri utilizați în Germania au beneficiat de un stimulent fiscal din 1999, care a fost redus de la 1 august 2006. Cu toate acestea, la 1 ianuarie 2007 a fost introdusă o cerință obligatorie privind amestecarea (20) fixând cota de biomotorină la 4,4 %, calculată pe baza conținutului de energie al tuturor tipurilor de benzină și motorină introduse pe piața germană în vederea utilizării în transport. Agenții economici care nu reușesc să îndeplinească această cotă trebuie să plătească o amendă de 0,60 EUR pe litru de biomotorină care nu se încadrează în cotă. Într-o largă măsură, această cerință obligatorie privind amestecarea pare să fi compensat presupusele pierderi în domeniul vânzărilor, precum și reducerea stimulentelor. Într-adevăr, ancheta a arătat că volumul vânzărilor producătorilor comunitari incluși în eșantion furnizori pe piața germană a crescut cu 68 % între 2006 și PA.

| (226) | Pe baza celor de mai sus, se consideră că deciziile adoptate de către autoritățile publice în Comunitate nu pot rupe legătura de cauzalitate între importurile subvenționate și prejudiciul important suferit de către industria comunitară. |
| --- | --- |

(226)

Pe baza celor de mai sus, se consideră că deciziile adoptate de către autoritățile publice în Comunitate nu pot rupe legătura de cauzalitate între importurile subvenționate și prejudiciul important suferit de către industria comunitară.

6.3.4.   Capacitatea de producție neutilizată a producătorilor comunitari

| (227) | O parte interesată a susținut că, stimulate de măsuri de politică publică să promoveze producția de biomotorină, multe societăți din Comunitate au decis să investească în extinderea capacităților de producție existente și în noi instalații. Partea respectivă a susținut că, în Comunitate, capacitatea de producție pentru biomotorină era de 11,5 milioane de tone în cursul PA. Aceeași parte a susținut în continuare că, deoarece dezvoltarea consumului nu era la nivelul așteptărilor, o parte importantă a capacității de producție a rămas neutilizată și ar fi rămas neutilizată chiar și fără importurile din SUA. Drept urmare, costurile relative fixe au avut un efect negativ asupra rentabilității și, de asemenea, asupra randamentului investițiilor și asupra fluxului de numerar al producătorilor comunitari. |
| --- | --- |

(227)

O parte interesată a susținut că, stimulate de măsuri de politică publică să promoveze producția de biomotorină, multe societăți din Comunitate au decis să investească în extinderea capacităților de producție existente și în noi instalații. Partea respectivă a susținut că, în Comunitate, capacitatea de producție pentru biomotorină era de 11,5 milioane de tone în cursul PA. Aceeași parte a susținut în continuare că, deoarece dezvoltarea consumului nu era la nivelul așteptărilor, o parte importantă a capacității de producție a rămas neutilizată și ar fi rămas neutilizată chiar și fără importurile din SUA. Drept urmare, costurile relative fixe au avut un efect negativ asupra rentabilității și, de asemenea, asupra randamentului investițiilor și asupra fluxului de numerar al producătorilor comunitari.

| (228) | În această privință, se observă că ancheta s-a concentrat asupra situației producătorilor comunitari. Chiar dacă este o realitate faptul că industria comunitară și-a mărit capacitatea de producție (+ 189 %) relativ mai mult decât cererea (+ 106 %), este demn de remarcat faptul că principalii determinanți ai costului în producția de biomotorină sunt costurile variabile. Într-adevăr, așa cum s-a menționat la considerentul (211) de mai sus, materia primă pentru producția de biomotorină reprezintă 80 % din costurile totale. Examinarea în continuare a acestei reclamații a arătat că partea costurilor fixe în producția și vânzările de biomotorină a reprezentat doar 6 % din costurile totale. Astfel, niciun impact presupus al creșterii costurilor fixe, ca rezultat al capacității neutilizate, nu poate explica deteriorarea semnificativă a situației financiare din industria comunitară în decursul PA. |
| --- | --- |

(228)

În această privință, se observă că ancheta s-a concentrat asupra situației producătorilor comunitari. Chiar dacă este o realitate faptul că industria comunitară și-a mărit capacitatea de producție (+ 189 %) relativ mai mult decât cererea (+ 106 %), este demn de remarcat faptul că principalii determinanți ai costului în producția de biomotorină sunt costurile variabile. Într-adevăr, așa cum s-a menționat la considerentul (211) de mai sus, materia primă pentru producția de biomotorină reprezintă 80 % din costurile totale. Examinarea în continuare a acestei reclamații a arătat că partea costurilor fixe în producția și vânzările de biomotorină a reprezentat doar 6 % din costurile totale. Astfel, niciun impact presupus al creșterii costurilor fixe, ca rezultat al capacității neutilizate, nu poate explica deteriorarea semnificativă a situației financiare din industria comunitară în decursul PA.

| (229) | În plus, este demn de remarcat faptul că, așa cum s-a menționat mai sus în tabelul 4, rata de utilizare a capacității de către producătorii comunitari incluși în eșantion era de 80 % în decursul PA. Astfel, presupusa capacitate suplimentară din Comunitate nu s-a remarcat în cazul producătorilor comunitari incluși în eșantion. |
| --- | --- |

(229)

În plus, este demn de remarcat faptul că, așa cum s-a menționat mai sus în tabelul 4, rata de utilizare a capacității de către producătorii comunitari incluși în eșantion era de 80 % în decursul PA. Astfel, presupusa capacitate suplimentară din Comunitate nu s-a remarcat în cazul producătorilor comunitari incluși în eșantion.

| (230) | Pe baza celor de mai sus, se consideră că orice impact negativ pe care capacitatea de producție neutilizată l-ar fi putut avea asupra industriei comunitare nu a fost astfel încât să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(230)

Pe baza celor de mai sus, se consideră că orice impact negativ pe care capacitatea de producție neutilizată l-ar fi putut avea asupra industriei comunitare nu a fost astfel încât să întrerupă legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria comunitară.

6.3.5.   Creșterea cererii de intermediari și creșterea prețurilor

| (231) | O parte interesată a afirmat că cererea crescută pentru semințe de rapiță și ulei din semințe de rapiță a condus la prețuri mari ale materiei prime în Comunitate. Faptul că producătorii comunitari se bazează pe uleiul din semințe de rapiță ca principala materie primă ar explica de ce este posibil ca aceștia să fi suferit mai mult decât alți producători care utilizează alte uleiuri vegetale, precum uleiul de soia sau uleiul de palmier, pentru a produce biomotorină. |
| --- | --- |

(231)

O parte interesată a afirmat că cererea crescută pentru semințe de rapiță și ulei din semințe de rapiță a condus la prețuri mari ale materiei prime în Comunitate. Faptul că producătorii comunitari se bazează pe uleiul din semințe de rapiță ca principala materie primă ar explica de ce este posibil ca aceștia să fi suferit mai mult decât alți producători care utilizează alte uleiuri vegetale, precum uleiul de soia sau uleiul de palmier, pentru a produce biomotorină.

| (232) | Se observă, în primul rând, că ancheta a dezvăluit că producătorii comunitari incluși în eșantion nu se bazau doar pe uleiul din semințe de rapiță pentru a produce biomotorină, ci și pe alte uleiuri vegetale (de soia, de palmier, de floarea soarelui) și, ocazional, pe grăsime animală. |
| --- | --- |

(232)

Se observă, în primul rând, că ancheta a dezvăluit că producătorii comunitari incluși în eșantion nu se bazau doar pe uleiul din semințe de rapiță pentru a produce biomotorină, ci și pe alte uleiuri vegetale (de soia, de palmier, de floarea soarelui) și, ocazional, pe grăsime animală.

| (233) | Mai mult, se admite, într-adevăr, la considerentul (211) de mai sus că industria comunitară s-a confruntat cu o creștere semnificativă a costurilor sale legate de materia primă (intermediari) în decursul perioadei analizate. Totuși, această dezvoltare trebuie văzută în contextul unei creșteri generale a prețurilor produselor agricole pe plan mondial și se observă în această privință că, în decursul aceleiași perioade, creșterea de preț a uleiului de soia (principalul intermediar utilizat de producătorii din țara în cauză) a fost mai pronunțată. În consecință, toate tipurile de biomotorină erau afectate de creșterea prețului intermediarilor. |
| --- | --- |

(233)

Mai mult, se admite, într-adevăr, la considerentul (211) de mai sus că industria comunitară s-a confruntat cu o creștere semnificativă a costurilor sale legate de materia primă (intermediari) în decursul perioadei analizate. Totuși, această dezvoltare trebuie văzută în contextul unei creșteri generale a prețurilor produselor agricole pe plan mondial și se observă în această privință că, în decursul aceleiași perioade, creșterea de preț a uleiului de soia (principalul intermediar utilizat de producătorii din țara în cauză) a fost mai pronunțată. În consecință, toate tipurile de biomotorină erau afectate de creșterea prețului intermediarilor.

| (234) | Într-o piață guvernată de concurență reală, ar fi de așteptat ca producătorii să fie capabili să recupereze creșterea costurilor și să o transmită pieței. Totuși, ancheta a arătat că presiunea exercitată de creșterea importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unor subvenții pe piața comunitară nu le-a permis producătorilor comunitari să își stabilească prețurile de vânzare în conformitate cu condițiile pieței și creșterile costurilor. După cum s-a menționat, principalul intermediar utilizat de producătorii americani, și anume uleiul de soia, a cunoscut, la rândul său, o creștere pronunțată a prețului în perioada analizată. Totuși, aceste creșteri ale costurilor din SUA nu s-au reflectat în prețurile importurilor subvenționate pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(234)

Într-o piață guvernată de concurență reală, ar fi de așteptat ca producătorii să fie capabili să recupereze creșterea costurilor și să o transmită pieței. Totuși, ancheta a arătat că presiunea exercitată de creșterea importurilor la prețuri reduse care fac obiectul unor subvenții pe piața comunitară nu le-a permis producătorilor comunitari să își stabilească prețurile de vânzare în conformitate cu condițiile pieței și creșterile costurilor. După cum s-a menționat, principalul intermediar utilizat de producătorii americani, și anume uleiul de soia, a cunoscut, la rândul său, o creștere pronunțată a prețului în perioada analizată. Totuși, aceste creșteri ale costurilor din SUA nu s-au reflectat în prețurile importurilor subvenționate pe piața comunitară.

| (235) | În acest context, creșterea prețurilor materiei prime nu poate rupe legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(235)

În acest context, creșterea prețurilor materiei prime nu poate rupe legătura de cauzalitate dintre importurile subvenționate și prejudiciul suferit de industria comunitară.

6.3.6.   Evoluția prețului motorinei minerale

| (236) | O parte interesată a argumentat că, din cauza unei corelări strânse între prețurile motorinei minerale și cele ale biomotorinei, creșterea prețurilor biomotorinei, care a fost mai puternică decât creșterea prețurilor motorinei minerale, în special în Germania, ar fi cauzat o scădere a vânzărilor pentru producătorii furnizori pe piața acestui stat membru. |
| --- | --- |

(236)

O parte interesată a argumentat că, din cauza unei corelări strânse între prețurile motorinei minerale și cele ale biomotorinei, creșterea prețurilor biomotorinei, care a fost mai puternică decât creșterea prețurilor motorinei minerale, în special în Germania, ar fi cauzat o scădere a vânzărilor pentru producătorii furnizori pe piața acestui stat membru.

| (237) | Se observă, în primul rând, că partea în cauză nu a furnizat informații pentru a-și demonstra afirmația. Mai mult, contrar celor sugerate de această parte, ancheta a dezvăluit că industria comunitară își mărise vânzările și cota de piață în decursul perioadei analizate. În plus, deoarece prețurile țițeiului se cotează la nivel global, vânzările produsului în cauză ar fi fost afectate în același fel ca și vânzările biomotorinei produse în Comunitate. |
| --- | --- |

(237)

Se observă, în primul rând, că partea în cauză nu a furnizat informații pentru a-și demonstra afirmația. Mai mult, contrar celor sugerate de această parte, ancheta a dezvăluit că industria comunitară își mărise vânzările și cota de piață în decursul perioadei analizate. În plus, deoarece prețurile țițeiului se cotează la nivel global, vânzările produsului în cauză ar fi fost afectate în același fel ca și vânzările biomotorinei produse în Comunitate.

| (238) | Pe baza celor de mai sus, acest argument a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(238)

Pe baza celor de mai sus, acest argument a trebuit să fie respins.

6.3.7.   Importanța localizării instalațiilor de biomotorină în Comunitate

| (239) | O parte interesată a susținut că localizarea oricărui producător de biomotorină ar fi un element important în termeni de competitivitate și utilizează Germania ca exemplu pentru a demonstra că producătorii de biomotorină situați în zone fără ieșire la mare ar trebui să suporte costuri de transport ridicate deoarece toți clienții mari, în special rafinăriile și instalațiile pe care acestea le folosesc pentru amestecuri sunt situate pe coastă. |
| --- | --- |

(239)

O parte interesată a susținut că localizarea oricărui producător de biomotorină ar fi un element important în termeni de competitivitate și utilizează Germania ca exemplu pentru a demonstra că producătorii de biomotorină situați în zone fără ieșire la mare ar trebui să suporte costuri de transport ridicate deoarece toți clienții mari, în special rafinăriile și instalațiile pe care acestea le folosesc pentru amestecuri sunt situate pe coastă.

| (240) | Ancheta a arătat că doar un număr mic de producători din industria comunitară erau localizați în zone fără ieșire la mare. Mai mult, pentru unii din acești producători s-a constatat că existau rafinării și în zone fără ieșire la mare, aproape de acești producători. Pentru alții, ancheta a dezvăluit că dezavantajele pe care le au producătorii de biomotorină situați în zone fără ieșire la mare, de a fi departe de clienții lor (producători de amestecuri, rafinării) erau compensate de faptul că erau aproape de instalațiile de strivire și/sau de furnizorii de intermediari. |
| --- | --- |

(240)

Ancheta a arătat că doar un număr mic de producători din industria comunitară erau localizați în zone fără ieșire la mare. Mai mult, pentru unii din acești producători s-a constatat că existau rafinării și în zone fără ieșire la mare, aproape de acești producători. Pentru alții, ancheta a dezvăluit că dezavantajele pe care le au producătorii de biomotorină situați în zone fără ieșire la mare, de a fi departe de clienții lor (producători de amestecuri, rafinării) erau compensate de faptul că erau aproape de instalațiile de strivire și/sau de furnizorii de intermediari.

| (241) | Pe baza celor de mai sus, afirmația conform căreia localizarea instalației în zone fără ieșire la mare produce un prejudiciu important industriei comunitare a fost respinsă. |
| --- | --- |

(241)

Pe baza celor de mai sus, afirmația conform căreia localizarea instalației în zone fără ieșire la mare produce un prejudiciu important industriei comunitare a fost respinsă.

6.3.8.   Producători asociați exportatorilor americani

| (242) | Ar trebui remarcat faptul că impactul importurilor din SUA, realizate de cele trei societăți menționate la considerentul (162) a fost luat în considerare în cadrul analizei efectului importurilor subvenționate din SUA, efectuată în considerentele (214) - (220) de mai sus. În ceea ce privește vânzările biomotorinei produse de ei înșiși, ancheta nu a indicat o tarifare sau un comportament diferit față de cel al producătorilor comunitari incluși în eșantion, în special în decursul PA. |
| --- | --- |

(242)

Ar trebui remarcat faptul că impactul importurilor din SUA, realizate de cele trei societăți menționate la considerentul (162) a fost luat în considerare în cadrul analizei efectului importurilor subvenționate din SUA, efectuată în considerentele (214) - (220) de mai sus. În ceea ce privește vânzările biomotorinei produse de ei înșiși, ancheta nu a indicat o tarifare sau un comportament diferit față de cel al producătorilor comunitari incluși în eșantion, în special în decursul PA.

6.4.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (243) | Analiza anterioară a demonstrat că există o creștere substanțială de volum și cotă de piață pentru importurile la prețuri reduse care fac obiectul unor subvenții originare din SUA între 2005 și PA. În același timp, s-a constatat că aceste importuri subcotau în mod semnificativ prețul industriei comunitare în decursul PA. |
| --- | --- |

(243)

Analiza anterioară a demonstrat că există o creștere substanțială de volum și cotă de piață pentru importurile la prețuri reduse care fac obiectul unor subvenții originare din SUA între 2005 și PA. În același timp, s-a constatat că aceste importuri subcotau în mod semnificativ prețul industriei comunitare în decursul PA.

| (244) | Diferitele concluzii ale anchetei și ale analizei efectuate pentru perioada 2005 și 2006 în comparație cu perioada 2007-PA au arătat că există o coincidență clară în timp între creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse din SUA și deteriorarea semnificativă a situației economice a industriei comunitare, în special în decursul PA. |
| --- | --- |

(244)

Diferitele concluzii ale anchetei și ale analizei efectuate pentru perioada 2005 și 2006 în comparație cu perioada 2007-PA au arătat că există o coincidență clară în timp între creșterea importantă a importurilor la prețuri reduse din SUA și deteriorarea semnificativă a situației economice a industriei comunitare, în special în decursul PA.

| (245) | Având în vedere analiza menționată mai sus, care a diferențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor subvenționate, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile subvenționate din SUA au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare în sensul articolului 8 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(245)

Având în vedere analiza menționată mai sus, care a diferențiat și separat în mod clar efectele tuturor factorilor cunoscuți asupra situației industriei comunitare de efectele prejudiciabile ale importurilor subvenționate, s-a concluzionat cu titlu provizoriu că importurile subvenționate din SUA au cauzat un prejudiciu important industriei comunitare în sensul articolului 8 alineatul (6) din regulamentul de bază.

7.   INTERESUL COMUNITAR

7.1.   Observație preliminară

| (246) | În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind subvenționarea prejudiciabilă, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu era în interesul Comunității să se adopte măsuri în acest caz special. Determinarea interesului Comunității s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, inclusiv cele ale industriei comunitare, ale importatorilor, ale furnizorilor de materii prime și ale utilizatorilor produsului în cauză. |
| --- | --- |

(246)

În conformitate cu articolul 31 din regulamentul de bază, Comisia a examinat dacă, în ciuda concluziilor privind subvenționarea prejudiciabilă, existau motive imperioase pentru a se ajunge la concluzia că nu era în interesul Comunității să se adopte măsuri în acest caz special. Determinarea interesului Comunității s-a bazat pe o evaluare a tuturor intereselor implicate, inclusiv cele ale industriei comunitare, ale importatorilor, ale furnizorilor de materii prime și ale utilizatorilor produsului în cauză.

7.2.   Interesul industriei comunitare

7.2.1.   Efecte ale instituirii sau neinstituirii de măsuri asupra industriei comunitare

| (247) | Așa cum s-a menționat anterior, industria comunitară a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor subvenționate originare din SUA. Neinstituirea de măsuri ar conduce, cel mai probabil, la o continuare a tendinței negative a situației financiare a industriei comunitare. Situația industriei comunitare a fost marcată în mod special de o scădere a rentabilității cu 12,6 puncte procentuale între 2005 și PA, din cauza creșterii insuficiente a prețurilor. Într-adevăr, ținând cont de tendința de scădere a rentabilității, este foarte probabil ca situația financiară a industriei comunitare să se deterioreze în continuare, în cazul în care nu se iau măsuri. Această situație ar conduce în cele din urmă la reducerea producției și la închiderea altor instalații de producție, ceea ce ar putea amenința ocuparea forței de muncă și investițiile din Comunitate. |
| --- | --- |

(247)

Așa cum s-a menționat anterior, industria comunitară a suferit un prejudiciu important din cauza importurilor subvenționate originare din SUA. Neinstituirea de măsuri ar conduce, cel mai probabil, la o continuare a tendinței negative a situației financiare a industriei comunitare. Situația industriei comunitare a fost marcată în mod special de o scădere a rentabilității cu 12,6 puncte procentuale între 2005 și PA, din cauza creșterii insuficiente a prețurilor. Într-adevăr, ținând cont de tendința de scădere a rentabilității, este foarte probabil ca situația financiară a industriei comunitare să se deterioreze în continuare, în cazul în care nu se iau măsuri. Această situație ar conduce în cele din urmă la reducerea producției și la închiderea altor instalații de producție, ceea ce ar putea amenința ocuparea forței de muncă și investițiile din Comunitate.

| (248) | Se consideră că instituirea măsurilor ar restabili concurența loială pe piață. Ar trebui remarcat faptul că tendința de scădere a rentabilității din industria comunitară rezultă din dificultatea acesteia de a concura cu importurile la prețuri reduse, care fac obiectul unor subvenții, originare din SUA. Instituirea de măsuri antisubvenții ar plasa, probabil, industria comunitară în poziția de a-și menține rentabilitatea la niveluri considerate necesare pentru această industrie cu utilizare intensivă a capitalului. |
| --- | --- |

(248)

Se consideră că instituirea măsurilor ar restabili concurența loială pe piață. Ar trebui remarcat faptul că tendința de scădere a rentabilității din industria comunitară rezultă din dificultatea acesteia de a concura cu importurile la prețuri reduse, care fac obiectul unor subvenții, originare din SUA. Instituirea de măsuri antisubvenții ar plasa, probabil, industria comunitară în poziția de a-și menține rentabilitatea la niveluri considerate necesare pentru această industrie cu utilizare intensivă a capitalului.

| (249) | În concluzie, se preconiza că măsurile vor permite industriei comunitare să se redreseze în urma subvenționării prejudiciabile constatate în cursul anchetei. |
| --- | --- |

(249)

În concluzie, se preconiza că măsurile vor permite industriei comunitare să se redreseze în urma subvenționării prejudiciabile constatate în cursul anchetei.

7.3.   Interesul importatorilor/comercianților neafiliați din Comunitate

| (250) | În urma deschiderii procedurii au fost contactați aproximativ 25 de importatori/comercianți neafiliați din Comunitate. Cu toate acestea, părțile respective nu au cooperat. |
| --- | --- |

(250)

În urma deschiderii procedurii au fost contactați aproximativ 25 de importatori/comercianți neafiliați din Comunitate. Cu toate acestea, părțile respective nu au cooperat.

| (251) | În aceste condiții, nu a fost posibil, în mod provizoriu, să se evalueze precis impactul posibil al măsurilor asupra importatorilor. |
| --- | --- |

(251)

În aceste condiții, nu a fost posibil, în mod provizoriu, să se evalueze precis impactul posibil al măsurilor asupra importatorilor.

7.4.   Interesul utilizatorilor

| (252) | Toate societățile utilizatoare cunoscute implicate în producția și distribuția motorinei minerale și implicate, de asemenea, în amestecarea obligatorie a motorinei minerale cu biomotorina au fost contactate și, în urma deschiderii procedurii, le-au fost trimise chestionare. |
| --- | --- |

(252)

Toate societățile utilizatoare cunoscute implicate în producția și distribuția motorinei minerale și implicate, de asemenea, în amestecarea obligatorie a motorinei minerale cu biomotorina au fost contactate și, în urma deschiderii procedurii, le-au fost trimise chestionare.

| (253) | Doar o societate utilizatoare a cooperat. Aceasta a prezentat un răspuns la chestionar prin care a afirmat că este în favoarea încetării fluxurilor de importuri ieftine din SUA, deoarece creează distorsiuni ale concurenței în Comunitate, ceea ce cauzează prejudicii societăților responsabile cu producerea și vânzarea motorinei, deoarece anumiți concurenți care nu se abțin de la a cumpăra acest produs ieftin au un avantaj neloial din punct de vedere concurențial atunci când sunt comparați cu cei care se abțin de la a face acest lucru. Societatea utilizatoare a susținut, de asemenea, că măsurile ar permite redeschiderea fabricilor de producere a esterilor (în special în Germania) și/sau va permite continuarea proiectelor de creare a noi fabrici de esterificare în Comunitate. Deoarece esterul european este fabricat, în mod tradițional, din semințe de rapiță (materie primă de calitate mai bună decât palmierul sau soia utilizate pentru a produce B99), creșterea numărului de producători din Europa ar însemna, prin urmare, mai multe produse de calitate mai bună, ceea ce ar avea ca rezultat o scădere a prețurilor esterului, spre beneficiul final al consumatorului. |
| --- | --- |

(253)

Doar o societate utilizatoare a cooperat. Aceasta a prezentat un răspuns la chestionar prin care a afirmat că este în favoarea încetării fluxurilor de importuri ieftine din SUA, deoarece creează distorsiuni ale concurenței în Comunitate, ceea ce cauzează prejudicii societăților responsabile cu producerea și vânzarea motorinei, deoarece anumiți concurenți care nu se abțin de la a cumpăra acest produs ieftin au un avantaj neloial din punct de vedere concurențial atunci când sunt comparați cu cei care se abțin de la a face acest lucru. Societatea utilizatoare a susținut, de asemenea, că măsurile ar permite redeschiderea fabricilor de producere a esterilor (în special în Germania) și/sau va permite continuarea proiectelor de creare a noi fabrici de esterificare în Comunitate. Deoarece esterul european este fabricat, în mod tradițional, din semințe de rapiță (materie primă de calitate mai bună decât palmierul sau soia utilizate pentru a produce B99), creșterea numărului de producători din Europa ar însemna, prin urmare, mai multe produse de calitate mai bună, ceea ce ar avea ca rezultat o scădere a prețurilor esterului, spre beneficiul final al consumatorului.

| (254) | O asociație de utilizatori, reprezentând interesele expeditorilor dintr-un stat membru a afirmat că instituirea măsurilor ar avea un efect advers asupra activității membrilor săi. Aceasta a susținut că motorina este responsabilă pentru 20 %-25 % din costurile din sectorul transporturilor și că, având în vedere rentabilitatea scăzută a sectorului (0-5 %), prețul motorinei este determinant pentru supraviețuirea a mii de societăți. Totuși, aceste afirmații nu au putut fi verificate deoarece nu s-au primit răspunsuri la chestionarele utilizatorilor din partea membrilor individuali ai asociației în cauză. |
| --- | --- |

(254)

O asociație de utilizatori, reprezentând interesele expeditorilor dintr-un stat membru a afirmat că instituirea măsurilor ar avea un efect advers asupra activității membrilor săi. Aceasta a susținut că motorina este responsabilă pentru 20 %-25 % din costurile din sectorul transporturilor și că, având în vedere rentabilitatea scăzută a sectorului (0-5 %), prețul motorinei este determinant pentru supraviețuirea a mii de societăți. Totuși, aceste afirmații nu au putut fi verificate deoarece nu s-au primit răspunsuri la chestionarele utilizatorilor din partea membrilor individuali ai asociației în cauză.

| (255) | În aceste condiții, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor furnizate, efectul măsurilor compensatorii ar părea să fie mixt și, astfel, nu se poate ajunge la o concluzie clară privind existența motivelor imperioase, în interesul utilizatorilor, pentru a nu se adopta măsuri în acest caz special. |
| --- | --- |

(255)

În aceste condiții, s-a concluzionat în mod provizoriu că, pe baza informațiilor furnizate, efectul măsurilor compensatorii ar părea să fie mixt și, astfel, nu se poate ajunge la o concluzie clară privind existența motivelor imperioase, în interesul utilizatorilor, pentru a nu se adopta măsuri în acest caz special.

7.5.   Interesul furnizorilor de materii prime

| (256) | Șase furnizori au răspuns la chestionar. Patru au susținut instituirea măsurilor antisubvenții afirmând că, dacă nu se instituie măsuri antisubvenții, prezența pe termen lung a industriei comunitare ar fi pusă în pericol. În cazul în care s-ar întâmpla acest lucru, ar exista un impact negativ clar asupra situației lor. |
| --- | --- |

(256)

Șase furnizori au răspuns la chestionar. Patru au susținut instituirea măsurilor antisubvenții afirmând că, dacă nu se instituie măsuri antisubvenții, prezența pe termen lung a industriei comunitare ar fi pusă în pericol. În cazul în care s-ar întâmpla acest lucru, ar exista un impact negativ clar asupra situației lor.

| (257) | Alți doi furnizori, care erau asociați cu producătorii-exportatori de biomotorină din SUA au afirmat că măsurile posibile nu ar avea un impact semnificativ deoarece ar avea ca rezultat o schimbare în fluxurile comerciale (schimbare către importuri din țări care nu fac obiectul măsurilor). |
| --- | --- |

(257)

Alți doi furnizori, care erau asociați cu producătorii-exportatori de biomotorină din SUA au afirmat că măsurile posibile nu ar avea un impact semnificativ deoarece ar avea ca rezultat o schimbare în fluxurile comerciale (schimbare către importuri din țări care nu fac obiectul măsurilor).

| (258) | Pe baza celor de mai sus, s-a putut concluziona că instituirea măsurilor ar avea, în general, un efect pozitiv asupra situației furnizorilor de materii prime. |
| --- | --- |

(258)

Pe baza celor de mai sus, s-a putut concluziona că instituirea măsurilor ar avea, în general, un efect pozitiv asupra situației furnizorilor de materii prime.

7.6.   Concurența și efectele de distorsionare a schimburilor comerciale

| (259) | O parte interesată a susținut că prezenta procedură nu este coerentă cu deciziile politice internaționale și comunitare de promovare a producției și vânzărilor de biocombustibili legate de protecția mediului și scăderea dependenței de combustibili minerali. |
| --- | --- |

(259)

O parte interesată a susținut că prezenta procedură nu este coerentă cu deciziile politice internaționale și comunitare de promovare a producției și vânzărilor de biocombustibili legate de protecția mediului și scăderea dependenței de combustibili minerali.

| (260) | În această privință, trebuie remarcat faptul că articolul 31 din regulamentul de bază prevede obligația de a se acorda o atenție deosebită necesității eliminării efectelor de denaturare a schimburilor comerciale, produse de o subvenție prejudiciabilă și a stabilirii unei concurențe efective. În acest context, nu se pot lua în considerare, în cadrul analizei, considerațiile generale privind protecția mediului și furnizarea de motorină minerală și, în același timp, acestea nu pot justifica practicile comerciale neloiale. |
| --- | --- |

(260)

În această privință, trebuie remarcat faptul că articolul 31 din regulamentul de bază prevede obligația de a se acorda o atenție deosebită necesității eliminării efectelor de denaturare a schimburilor comerciale, produse de o subvenție prejudiciabilă și a stabilirii unei concurențe efective. În acest context, nu se pot lua în considerare, în cadrul analizei, considerațiile generale privind protecția mediului și furnizarea de motorină minerală și, în același timp, acestea nu pot justifica practicile comerciale neloiale.

| (261) | Referitor la piața comunitară, în urma instituirii de măsuri antisubvenții, producătorii-exportatori în cauză din SUA, date fiind pozițiile puternice pe piață ale acestora, ar continua, probabil, să își vândă produsele, dar nu la prețuri subvenționate. De asemenea, este probabil că ar exista, încă, un număr suficient de concurenți majori pe piața comunitară, și anume producătorii comunitari care și-au încetat temporar producția și alții care nu au putut să își lanseze activitățile de producție din cauza importurilor subvenționate. Ar trebui remarcat în această privință că, la începutul perioadei analizate, vânzările producătorilor comunitari care nu au fost reprezentați în prezenta anchetă s-au ridicat la cel puțin 30 % din piața comunitară, iar această cotă de piață a scăzut dramatic din cauza importurilor subvenționate din SUA. Prin urmare, este probabil ca utilizatorii să poată alege în continuare între diferiți furnizori de biomotorină. În schimb, în absența instituirii măsurilor, va fi pus în joc viitorul industriei comunitare. Dispariția acesteia ar conduce la reducerea drastică a concurenței pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(261)

Referitor la piața comunitară, în urma instituirii de măsuri antisubvenții, producătorii-exportatori în cauză din SUA, date fiind pozițiile puternice pe piață ale acestora, ar continua, probabil, să își vândă produsele, dar nu la prețuri subvenționate. De asemenea, este probabil că ar exista, încă, un număr suficient de concurenți majori pe piața comunitară, și anume producătorii comunitari care și-au încetat temporar producția și alții care nu au putut să își lanseze activitățile de producție din cauza importurilor subvenționate. Ar trebui remarcat în această privință că, la începutul perioadei analizate, vânzările producătorilor comunitari care nu au fost reprezentați în prezenta anchetă s-au ridicat la cel puțin 30 % din piața comunitară, iar această cotă de piață a scăzut dramatic din cauza importurilor subvenționate din SUA. Prin urmare, este probabil ca utilizatorii să poată alege în continuare între diferiți furnizori de biomotorină. În schimb, în absența instituirii măsurilor, va fi pus în joc viitorul industriei comunitare. Dispariția acesteia ar conduce la reducerea drastică a concurenței pe piața comunitară.

7.7.   Concluzie privind interesul comunitar

| (262) | Instituirea de măsuri împotriva importurilor de biomotorină originare din SUA ar fi în mod evident în interesul industriei comunitare. Aceasta ar permite industriei comunitare să crească și să se refacă de pe urma prejudiciului cauzat de importurile subvenționate. În schimb, în absența instituirii măsurilor este probabil ca situația economică a industriei comunitare să continue să se deterioreze, iar mai mulți agenți economici și-ar înceta activitatea. Mai mult, deși nu s-a putut ajunge la concluzii clare cu privire la utilizatori și importatori, se așteaptă, de asemenea, ca instituirea măsurilor să fie în interesul furnizorilor de materii prime. |
| --- | --- |

(262)

Instituirea de măsuri împotriva importurilor de biomotorină originare din SUA ar fi în mod evident în interesul industriei comunitare. Aceasta ar permite industriei comunitare să crească și să se refacă de pe urma prejudiciului cauzat de importurile subvenționate. În schimb, în absența instituirii măsurilor este probabil ca situația economică a industriei comunitare să continue să se deterioreze, iar mai mulți agenți economici și-ar înceta activitatea. Mai mult, deși nu s-a putut ajunge la concluzii clare cu privire la utilizatori și importatori, se așteaptă, de asemenea, ca instituirea măsurilor să fie în interesul furnizorilor de materii prime.

| (263) | Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat, în mod provizoriu, că nu există motive imperioase de interes comunitar împotriva instituirii de taxe compensatorii în cazul de față. |
| --- | --- |

(263)

Având în vedere cele menționate anterior, s-a concluzionat, în mod provizoriu, că nu există motive imperioase de interes comunitar împotriva instituirii de taxe compensatorii în cazul de față.

8.   PROPUNEREA DE MĂSURI ANTISUBVENȚII PROVIZORII

8.1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (264) | Având în vedere concluziile stabilite privind subvenționarea, prejudiciul, cauzalitatea și interesul comunitar, ar trebui să se instituie măsuri antisubvenții provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de către importurile subvenționate. |
| --- | --- |

(264)

Având în vedere concluziile stabilite privind subvenționarea, prejudiciul, cauzalitatea și interesul comunitar, ar trebui să se instituie măsuri antisubvenții provizorii pentru a împiedica agravarea prejudiciului cauzat industriei comunitare de către importurile subvenționate.

| (265) | Nivelul oricăror măsuri compensatorii ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei comunitare de importurile subvenționate, fără a depăși marjele de subvenționare constatate. Când s-a calculat valoarea taxelor necesare pentru eliminarea efectelor subvenționării prejudiciabile, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să realizeze un profit înainte de impozitare care ar putea fi obținut în mod rezonabil în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor subvenționate. |
| --- | --- |

(265)

Nivelul oricăror măsuri compensatorii ar trebui să fie suficient pentru a elimina prejudiciul cauzat industriei comunitare de importurile subvenționate, fără a depăși marjele de subvenționare constatate. Când s-a calculat valoarea taxelor necesare pentru eliminarea efectelor subvenționării prejudiciabile, s-a considerat că măsurile ar trebui să permită industriei comunitare să realizeze un profit înainte de impozitare care ar putea fi obținut în mod rezonabil în condiții normale de concurență, adică în absența importurilor subvenționate.

| (266) | În acest scop, o marjă de profit de 15 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un nivel corespunzător pe care industria comunitară s-ar fi putut aștepta să îl obțină în lipsa subvenționării prejudiciabile, pe baza rezultatelor anterioare ale industriei comunitare în prima parte a perioadei luate în considerare (2004, 2005 și 2006) și care este considerat ca acceptabil în vederea garantării investițiilor productive pe termen lung în această industrie nou înființată. |
| --- | --- |

(266)

În acest scop, o marjă de profit de 15 % din cifra de afaceri ar putea fi considerată un nivel corespunzător pe care industria comunitară s-ar fi putut aștepta să îl obțină în lipsa subvenționării prejudiciabile, pe baza rezultatelor anterioare ale industriei comunitare în prima parte a perioadei luate în considerare (2004, 2005 și 2006) și care este considerat ca acceptabil în vederea garantării investițiilor productive pe termen lung în această industrie nou înființată.

| (267) | Majorarea necesară a prețului a fost atunci determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria comunitară pe piața comunitară. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor comunitari incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în decursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior. Orice diferență rezultată în urma acestei comparații a fost exprimată ca procent din totalul valorii de import CIF. |
| --- | --- |

(267)

Majorarea necesară a prețului a fost atunci determinată prin compararea prețului de import mediu ponderat, astfel cum a fost stabilit pentru calcularea subcotării prețurilor, cu prețul neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria comunitară pe piața comunitară. Prețul neprejudiciabil a fost obținut ajustând prețurile de vânzare ale producătorilor comunitari incluși în eșantion cu profiturile/pierderile reale realizate în decursul PA și adăugând marja de profit menționată anterior. Orice diferență rezultată în urma acestei comparații a fost exprimată ca procent din totalul valorii de import CIF.

| (268) | Societatea căreia i s-a acordat examinare individuală, menționată mai sus în considerentul (9) nu a furnizat informații semnificative cu privire la vânzările sale la export către Comunitate și cu privire la revânzările importatorului său afiliat în Comunitate. Societății i s-a cerut să furnizeze anumite informații pentru a corecta lipsurile din informația înaintată prin intermediul răspunsului la chestionar. De asemenea, Comisia a informat societatea că, în cazul în care nu furnizează informațiile cerute, informațiile deficitare furnizate prin răspunsul la chestionar ar putea să nu fie luate în considerare, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, pentru că îngreunează excesiv stabilirea unor concluzii de o acuratețe rezonabilă pentru societatea respectivă. |
| --- | --- |

(268)

Societatea căreia i s-a acordat examinare individuală, menționată mai sus în considerentul (9) nu a furnizat informații semnificative cu privire la vânzările sale la export către Comunitate și cu privire la revânzările importatorului său afiliat în Comunitate. Societății i s-a cerut să furnizeze anumite informații pentru a corecta lipsurile din informația înaintată prin intermediul răspunsului la chestionar. De asemenea, Comisia a informat societatea că, în cazul în care nu furnizează informațiile cerute, informațiile deficitare furnizate prin răspunsul la chestionar ar putea să nu fie luate în considerare, în conformitate cu articolul 28 din regulamentul de bază, pentru că îngreunează excesiv stabilirea unor concluzii de o acuratețe rezonabilă pentru societatea respectivă.

| (269) | Societatea a fost informată cu privire la consecințele cooperării sale parțiale și i s-a oferit posibilitatea de a face observații. Cu toate acestea, nu s-a primit niciun răspuns în termenul limită stabilit în acest scop. |
| --- | --- |

(269)

Societatea a fost informată cu privire la consecințele cooperării sale parțiale și i s-a oferit posibilitatea de a face observații. Cu toate acestea, nu s-a primit niciun răspuns în termenul limită stabilit în acest scop.

| (270) | În consecință, nivelul de eliminare a prejudiciului pentru această societate s-a stabilit provizoriu la nivelul celei mai ridicate marje de prejudiciu constatate pentru societățile incluse în eșantion. |
| --- | --- |

(270)

În consecință, nivelul de eliminare a prejudiciului pentru această societate s-a stabilit provizoriu la nivelul celei mai ridicate marje de prejudiciu constatate pentru societățile incluse în eșantion.

8.2.   Măsurile provizorii

| (271) | Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri compensatorii provizorii la nivelul marjei de subvenționare constatate, dar nu mai mari decât marja de prejudiciu calculată în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. |
| --- | --- |

(271)

Luând în considerare cele menționate mai sus, se consideră că, în conformitate cu articolul 12 alineatul (1) din regulamentul de bază, ar trebui să se instituie măsuri compensatorii provizorii la nivelul marjei de subvenționare constatate, dar nu mai mari decât marja de prejudiciu calculată în conformitate cu regula celei mai reduse taxe.

| (272) | Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei compensatorii s-au stabilit prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de subvenționare. În consecință, taxele compensatorii propuse se prezintă după cum urmează:








  Societatea | Marja prejudiciului | Marja de subvenționare | Nivelul taxei compensatorii |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company | 54,6 % | 35,1 % | 35,1 % |
| Cargill Inc. | 58,9 % | 34,5 % | 34,5 % |
| Green Earth Fuels of Houston LLC | 39,8 % | 39,0 % | 39,0 % |
| Imperium Renewables Inc. | 41,6 % | 29,1 % | 29,1 % |
| Peter Cremer North America LP | 69,9 % | 41,0 % | 41,0 % |
| Vinmar Overseas Limited | 69,9 % | 41,1 % | 41,1 % |
| World Energy Alternatives LLC | 41,7 % | 37,6 % | 37,6 % |
| Societăți cooperante neincluse în eșantion | 51,4 % | 36,0 % | 36,0 % |

(272)

Pe baza celor de mai sus, nivelurile taxei compensatorii s-au stabilit prin compararea marjelor de eliminare a prejudiciului și a marjelor de subvenționare. În consecință, taxele compensatorii propuse se prezintă după cum urmează:

Societatea

Marja prejudiciului

Marja de subvenționare

Nivelul taxei compensatorii

Archer Daniels Midland Company

54,6 %

35,1 %

35,1 %

Cargill Inc.

58,9 %

34,5 %

34,5 %

Green Earth Fuels of Houston LLC

39,8 %

39,0 %

39,0 %

Imperium Renewables Inc.

41,6 %

29,1 %

29,1 %

Peter Cremer North America LP

69,9 %

41,0 %

41,0 %

Vinmar Overseas Limited

69,9 %

41,1 %

41,1 %

World Energy Alternatives LLC

41,7 %

37,6 %

37,6 %

Societăți cooperante neincluse în eșantion

51,4 %

36,0 %

36,0 %

| (273) | Având în vedere faptul că taxa compensatorie se va aplica amestecurilor care conțin, în greutate, peste 20 % biomotorină, proporțional cu conținutul de biomotorină, se consideră oportun, pentru punerea în aplicare efectivă a măsurilor de către autoritățile vamale ale statelor membre, să se determine taxele sub formă de valori fixe bazate pe conținutul de biomotorină. |
| --- | --- |

(273)

Având în vedere faptul că taxa compensatorie se va aplica amestecurilor care conțin, în greutate, peste 20 % biomotorină, proporțional cu conținutul de biomotorină, se consideră oportun, pentru punerea în aplicare efectivă a măsurilor de către autoritățile vamale ale statelor membre, să se determine taxele sub formă de valori fixe bazate pe conținutul de biomotorină.

| (274) | Nivelurile individuale pentru fiecare societate ale taxei compensatorii prevăzute de prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților respective, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din țara în cauză, fabricate de societățile respective, și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”. |
| --- | --- |

(274)

Nivelurile individuale pentru fiecare societate ale taxei compensatorii prevăzute de prezentul regulament s-au stabilit pe baza constatărilor prezentei anchete. Prin urmare, acestea reflectă situația constatată în cazul societăților respective, în cursul anchetei. Aceste niveluri ale taxelor (spre deosebire de taxa națională aplicabilă „tuturor celorlalte societăți”) se aplică, prin urmare, în mod exclusiv, importurilor de produse originare din țara în cauză, fabricate de societățile respective, și, prin urmare, de entitățile juridice specifice menționate. Produsele importate fabricate de orice altă societate ale cărei denumire și adresă nu sunt menționate în mod expres în dispozitivul prezentului regulament, inclusiv de entitățile afiliate la societățile menționate în mod expres, nu pot beneficia de aceste niveluri și se supun taxei aplicabile „tuturor celorlalte societăți”.

9.   INFORMAREA PĂRȚILOR

| (275) | Constatările provizorii de mai sus se vor comunica tuturor părților interesate care vor fi invitate să își prezinte opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror decizii definitive. Reexaminarea constatărilor provizorii poate fi necesară în scopul stabilirii oricăror constatări definitive, |
| --- | --- |

(275)

Constatările provizorii de mai sus se vor comunica tuturor părților interesate care vor fi invitate să își prezinte opiniile în scris și să solicite o audiere. Observațiile lor vor fi analizate și, atunci când acestea sunt justificate, vor fi luate în considerare înaintea adoptării oricăror decizii definitive. Reexaminarea constatărilor provizorii poate fi necesară în scopul stabilirii oricăror constatări definitive,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se impune o taxă compensatorie provizorie asupra importurilor de esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă, cunoscute în general sub denumirea de „biomotorină”, sub formă pură sau în amestec cu un conținut în greutate mai mare de 20 % de esteri monoalchilici de acid gras și/sau motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidro-tratament, de origine non-fosilă, încadrate la codurile NC ex 1516 20 98 (TARIC cod 1516209820), ex 1518 00 91 (TARIC cod 1518009120), ex 1518 00 99 (TARIC cod 1518009920), ex 2710 19 41 (TARIC cod 2710194120), 3824 90 91, ex 3824 90 97 (TARIC cod 3824909787) și originare din Statele Unite ale Americii.

(2)   Nivelul taxei compensatorii provizorii aplicabile produselor descrise la alineatul (1) și fabricate de către societățile enumerate mai jos se stabilește după cum urmează:

| Societatea | Nivelul taxei compensatorii
  EUR/tonă net | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| Archer Daniels Midland Company, Decatur | 237,0 | A933 |
| Cargill Inc., Wayzata | 213,8 | A934 |
| Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston | 213,4 | A935 |
| Imperium Renewables Inc., Seattle | 216,8 | A936 |
| Peter Cremer North America LP, Cincinnati | 211,2 | A937 |
| Vinmar Overseas Limited, Houston | 211,2 | A938 |
| World Energy Alternatives LLC, Boston | 211,2 | A939 |
| Societăți enumerate în anexă | 219,4 | a se vedea anexa |
| Toate celelalte societăți | 237,0 | A999 |

Societatea

Nivelul taxei compensatorii

EUR/tonă net

Codul adițional TARIC

Archer Daniels Midland Company, Decatur

237,0

A933

Cargill Inc., Wayzata

213,8

A934

Green Earth Fuels of Houston LLC, Houston

213,4

A935

Imperium Renewables Inc., Seattle

216,8

A936

Peter Cremer North America LP, Cincinnati

211,2

A937

Vinmar Overseas Limited, Houston

211,2

A938

World Energy Alternatives LLC, Boston

211,2

A939

Societăți enumerate în anexă

219,4

a se vedea anexa

Toate celelalte societăți

237,0

A999

Taxa compensatorie pentru amestecuri se aplică proporțional cu conținutul în greutate, în cadrul amestecului, de conținut total de esteri monoalchilici de acid gras și de motorină parafinică obținute prin sinteză și/sau hidrotratament, de origine non-fosilă (conținutul de biomotorină).

(3)   Punerea în liberă circulație în Comunitate a produsului menționat la alineatul (1) se supune furnizării unei garanții, echivalentă cu valoarea taxei provizorii.

(4)   Cu excepția cazului în care se prevede altfel, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

(1)   Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 30 din Regulamentul (CE) nr. 2026/97 al Consiliului, părțile în cauză pot să solicite să fie informate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora a fost adoptat prezentul regulament, să își prezinte punctul de vedere în scris și să solicite să fie audiate de către Comisie în termen de 16 zile de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

(2)   În temeiul articolului 31 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 2026/97, părțile în cauză pot transmite observații referitoare la aplicarea prezentului regulament în termen de o lună de la data intrării în vigoare a acestuia.

Articolul 3

Articolul 1 din prezentul regulament se aplică pe o perioadă de patru luni.

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 11 martie 2009.

Pentru Comisie

Catherine ASHTON

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 288, 21.10.1997, p. 1.

1

(2)  JO C 147, 13.6.2008, p. 10.

2

(3)  JO C 147, 13.6.2008, p. 5.

3

(4)  Guvernul SUA a furnizat Codul fiscal complet actualizat pentru reflectarea întregii legislații fiscale în vigoare până la 15 decembrie 2006 (versiunea decembrie 2006), relevantă pentru actuala PA.

4

(5)  De exemplu, (a) Ghidul pentru manipularea și utilizarea biomotorinei (Biodiesel handling and use guide), publicat în septembrie 2008 de către Laboratorul național de energie regenerabilă (National Renewable energy laboratory-NREL), (b) Analiza uleiului din biomasă (Biomass oil analysis), publicată în iunie 2004 de către NREL, (c) Știri informații și specificații publice cu privire la biomotorină publicate de către Societatea americană pentru testare și materiale (American Society of Testing and Materials-ASTM), (d) știri și informații publice cu privire la biomotorină publicate de către Consiliul național pentru biomotorină (National Biodiesel Board-NBB), (e) fișe documentare publicate de către Departamentul american al energiei (US Department of energy) în cadrul acțiunilor „Orașe curate”, etc.

5

National Renewable energy laboratory-NREL

Biomass oil analysis

American Society of Testing and Materials-ASTM

National Biodiesel Board-NBB

US Department of energy

(6)  Uleiuri virgine, inclusiv esteri derivați din diverse produse agricole de bază, precum porumbul, boabele de soia, semințele de floarea soarelui, semințele de bumbac, colza, crambele, semințele de rapiță, șofrănaș, semințele de in, tărâțele de orez, semințele de muștar, etc, sau grăsimi animale.

6

(7)  De fapt, 99,9 %, deoarece în SUA este suficient să se adauge 0,1 % motorină minerală pentru a beneficia de creditul celui care amestecă.

7

(8)  De obicei, amestecurile de la B99 la B50.

8

(9)  De obicei, amestecurile de la B2 la B20.

9

(10)  A se vedea Legea privind politica energetică din 1992.

10

(11)  În U.S.C., termenul biomotorină agricolă se referă la o biomotorină obținută în exclusivitate din uleiuri vegetale virgine, inclusiv esteri obținuți din porumb, boabe de soia, semințe de floarea soarelui, semințe de bumbac, colza, crambe, semințe de rapiță, șofrănaș, semințe de in, tărâțe de orez și semințe de muștar, precum și din grăsimi animale. Ancheta a arătat că peste 98 % din biomotorina exportată din SUA în Comunitate în PA a fost biomotorină agricolă.

11

(12)  Creditul de 0,50 dolari pentru fiecare galon a fost mărit la 1,00 dolar pentru fiecare galon prin Legea de extindere și îmbunătățire a energiei (Energy Improvement and Extension Act) din 2008 (cu efect de la 1 ianuarie 2009).

12

Energy Improvement and Extension Act

(13)  Anii fiscali în ceea ce privește programul pentru bioenergie au început la 1 octombrie și s-au încheiat la 30 septembrie anul următor.

13

(14)  Termenul „proprietate personală tangibilă” nu este definit în legislația statului Illinois, dar se consideră a fi vorba despre orice proprietate fizică.

14

proprietate personală tangibilă

(15)  Termenul „autorități publice” în sensul prezentului regulament se interpretează în conformitate cu articolul 1 alineatul (3) al doilea subparagraf din regulamentul de bază care prevede că „În sensul prezentului regulament se înțelege prin «autorități publice» orice entitate publică sau organism public de pe teritoriul țării de origine sau export”.

15

În sensul prezentului regulament se înțelege prin «autorități publice» orice entitate publică sau organism public de pe teritoriul țării de origine sau export

(16)  JO L 123, 17.3.2003, p. 42.

16

(17)  JO L 283, 31.10.2003, p. 51.

17

(18)  Ca urmare a acestei aprobări, Parlamentul și Consiliul au ajuns la un acord, în decembrie 2008, cu privire la o directivă pentru promovarea utilizării de energie din surse regenerabile, care ar include un obiectiv de 10 % pentru utilizarea energiei regenerabile în transporturi în 2020, obiectiv așteptat să fie îndeplinit în principal prin biocombustibili.

18

(19)  „Energiesteuergesetz” a intrat în vigoare la 1 august 2006, instituind o taxă de 9 cenți pe litru de B100.

19

(20)  „Biokraftstoffquotengesetz” BGBl. 2006, partea I, nr. 62 din 21.12.2006, p. 3180, de punere în aplicare a Directivei 2003/30/CE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2003/96/CE a Consiliului.

20

---

ANEXĂ

Producătorii-exportatori cooperanți americani neincluși în eșantion

| Numele societății | Orașul | Codul adițional TARIC |
| --- | --- | --- |
| AC & S Inc. | Nitro | A941 |
| Alabama Clean Fuels Coalition Inc. | Birmingham | A940 |
| Amereco | Phoenix | A941 |
| BioPur Inc. | Bethlehem | A941 |
| Central Iowa Energy LLC | Newton | A940 |
| Chesapeake Custom Chemical Corp. | Ridgeway | A940 |
| Delta BioFuels Inc. | Natchez | A940 |
| East Fork Biodiesel LLC | Algona | A940 |
| Ecogy Biofuels LLC | Tulsa | A940 |
| ED&F Man Biofuels Inc. | New Orleans | A940 |
| Freedom Biofuels Inc. | Madison | A940 |
| Freedom Fuels LLC | Mason City | A941 |
| Fuel Bio | Elizabeth | A940 |
| FUMPA Bio Fuels | Redwood Falls | A940 |
| Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels) | Houston | A940 |
| GeoGreen Fuels LLC | Houston | A940 |
| Griffin Industries Inc. | Cold Spring | A940 |
| Huish Detergents Inc. | Salt Lake City | A940 |
| Incobrasa Industries Ltd. | Gilman | A940 |
| Independence Renewable Energy Corp. | Perdue Hill | A940 |
| Innovation Fuels Inc. | Newark | A940 |
| Integrity Biofuels | Morristown | A941 |
| Iowa Renewable Energy LLC | Washington | A940 |
| Johann Haltermann Ltd. | Houston | A940 |
| Lake Erie Biofuels LLC | Erie | A940 |
| Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC | Wilton | A940 |
| Middletown Biofuels LLC | Blairsville | A940 |
| Musket Corporation | Oklahoma City | A940 |
| Natural Biodiesel Plant LLC | Hayti | A941 |
| Nova Biofuels Clinton County LLC | Clinton | A940 |
| Organic Fuels Ltd. | Houston | A940 |
| Owensboro Grain Company LLC | Owensboro | A940 |
| Pacific Biodiesel Inc. | Kahului | A941 |
| Peach State Labs Inc. | Rome | A940 |
| Philadelphia Fry-O-Diesel Inc. | Philadelphia | A940 |
| Piedmont Biofuels Industrial LLC | Pittsboro | A941 |
| Prairie Pride | Deerfield | A941 |
| RBF Port Neches LLC | Houston | A940 |
| REG Ralston LLC | Ralston | A940 |
| Riksch BioFuels LLC | Crawfordsville | A940 |
| Sanimax Energy Inc. | DeForest | A940 |
| Southeast BioDiesel LLC | Charlotte | A941 |
| Soy Solutions | Milford | A940 |
| SoyMor Biodiesel LLC | Albert Lea | A940 |
| Stepan Company | Northfield | A941 |
| Trafigura AG | Stamford | A940 |
| U.S. Biofuels Inc. | Rome | A940 |
| United Oil Company | Pittsburgh | A940 |
| Vitol Inc. | Houston | A940 |
| Western Dubque Biodiesel LLC | Farley | A940 |
| Western Iowa Energy LLC | Wall Lake | A940 |
| Western Petroleum Company | Eden Prairie | A940 |
| Yokaya Biofuels Inc. | Ukiah | A941 |

Numele societății

Orașul

Codul adițional TARIC

AC & S Inc.

Nitro

A941

Alabama Clean Fuels Coalition Inc.

Birmingham

A940

Amereco

Phoenix

A941

BioPur Inc.

Bethlehem

A941

Central Iowa Energy LLC

Newton

A940

Chesapeake Custom Chemical Corp.

Ridgeway

A940

Delta BioFuels Inc.

Natchez

A940

East Fork Biodiesel LLC

Algona

A940

Ecogy Biofuels LLC

Tulsa

A940

ED&F Man Biofuels Inc.

New Orleans

A940

Freedom Biofuels Inc.

Madison

A940

Freedom Fuels LLC

Mason City

A941

Fuel Bio

Elizabeth

A940

FUMPA Bio Fuels

Redwood Falls

A940

Galveston Bay Biodiesel LP (BioSelect Fuels)

Houston

A940

GeoGreen Fuels LLC

Houston

A940

Griffin Industries Inc.

Cold Spring

A940

Huish Detergents Inc.

Salt Lake City

A940

Incobrasa Industries Ltd.

Gilman

A940

Independence Renewable Energy Corp.

Perdue Hill

A940

Innovation Fuels Inc.

Newark

A940

Integrity Biofuels

Morristown

A941

Iowa Renewable Energy LLC

Washington

A940

Johann Haltermann Ltd.

Houston

A940

Lake Erie Biofuels LLC

Erie

A940

Louis Dreyfus Agricultural Industries LLC

Wilton

A940

Middletown Biofuels LLC

Blairsville

A940

Musket Corporation

Oklahoma City

A940

Natural Biodiesel Plant LLC

Hayti

A941

Nova Biofuels Clinton County LLC

Clinton

A940

Organic Fuels Ltd.

Houston

A940

Owensboro Grain Company LLC

Owensboro

A940

Pacific Biodiesel Inc.

Kahului

A941

Peach State Labs Inc.

Rome

A940

Philadelphia Fry-O-Diesel Inc.

Philadelphia

A940

Piedmont Biofuels Industrial LLC

Pittsboro

A941

Prairie Pride

Deerfield

A941

RBF Port Neches LLC

Houston

A940

REG Ralston LLC

Ralston

A940

Riksch BioFuels LLC

Crawfordsville

A940

Sanimax Energy Inc.

DeForest

A940

Southeast BioDiesel LLC

Charlotte

A941

Soy Solutions

Milford

A940

SoyMor Biodiesel LLC

Albert Lea

A940

Stepan Company

Northfield

A941

Trafigura AG

Stamford

A940

U.S. Biofuels Inc.

Rome

A940

United Oil Company

Pittsburgh

A940

Vitol Inc.

Houston

A940

Western Dubque Biodiesel LLC

Farley

A940

Western Iowa Energy LLC

Wall Lake

A940

Western Petroleum Company

Eden Prairie

A940

Yokaya Biofuels Inc.

Ukiah

A941

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 12.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 67/85 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 67/85

---

DECIZIA COMISIEI

din 11 martie 2009

privind publicarea cu o restricție a referinței standardului EN 12312-9:2005 „Echipament pentru deservire aeronave la sol – Cerințe specifice – Partea 9: Încărcătoare de containere/palete” în conformitate cu Directiva 98/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului

[notificată cu numărul C(2009) 1551]

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2009/180/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Directiva 98/37/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 privind apropierea legislațiilor statelor membre în domeniul echipamentelor tehnice (1), în special articolul 6 alineatul (1),

având în vedere avizul comitetului permanent instituit în baza articolului 5 din Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 de stabilire a unei proceduri pentru furnizarea de informații în domeniul standardelor și reglementărilor tehnice și a normelor privind serviciile societății informaționale (2),

întrucât:

| (1) | În cazul în care un standard național care transpune un standard armonizat, a cărui referință s-a publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, are ca obiect una sau mai multe cerințe esențiale de sănătate și siguranță stabilite în anexa I la Directiva 98/37/CE, se presupune că o mașină construită în conformitate cu standardul respectiv satisface cerințele esențiale în cauză. |
| --- | --- |

(1)

În cazul în care un standard național care transpune un standard armonizat, a cărui referință s-a publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, are ca obiect una sau mai multe cerințe esențiale de sănătate și siguranță stabilite în anexa I la Directiva 98/37/CE, se presupune că o mașină construită în conformitate cu standardul respectiv satisface cerințele esențiale în cauză.

| (2) | În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 98/37/CE, Franța a formulat o obiecție formală cu privire la standardul EN 12312-9:2005, „Echipament pentru deservire aeronave la sol – Cerințe specifice – Partea 9: Încărcătoare de containere/palete” adoptat de Comitetul European pentru Standardizare (CEN) la 21 martie 2005, a cărui referință a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3). |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din Directiva 98/37/CE, Franța a formulat o obiecție formală cu privire la standardul EN 12312-9:2005, „Echipament pentru deservire aeronave la sol – Cerințe specifice – Partea 9: Încărcătoare de containere/palete” adoptat de Comitetul European pentru Standardizare (CEN) la 21 martie 2005, a cărui referință a fost publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3).

| (3) | Unul dintre riscurile principale legate de încărcătoarele de containere și de palete pentru aeroporturi este cel al căderii de la înălțimea poziției de funcționare și din alte poziții la care operatorii au acces în momentul acționării ușilor aeronavei și al manipulării încărcăturii. Mijloacele de protecție împotriva acestui risc trebuie să fie eficiente și, în același timp, adaptate la forma aeronavei și proiectate pentru a evita deteriorarea acesteia. |
| --- | --- |

(3)

Unul dintre riscurile principale legate de încărcătoarele de containere și de palete pentru aeroporturi este cel al căderii de la înălțimea poziției de funcționare și din alte poziții la care operatorii au acces în momentul acționării ușilor aeronavei și al manipulării încărcăturii. Mijloacele de protecție împotriva acestui risc trebuie să fie eficiente și, în același timp, adaptate la forma aeronavei și proiectate pentru a evita deteriorarea acesteia.

| (4) | În urma examinării standardului EN 12312-9:2005, Comisia a stabilit că acesta nu îndeplinește cerința esențială de sănătate și siguranță 1.5.15 din anexa I la Directiva 98/37/CE privind riscul de alunecare, împiedicare sau cădere, coroborată cu cerința esențială de sănătate 1.1.2 litera (b) din anexa menționată privind principiile integrării siguranței. În special, clauza 5.6 din standard, „Strivirea, forfecarea și căderea”, nu prezintă specificații privind alegerea, proiectarea și construcția mijloacelor destinate protecției împotriva căderii din încărcătoarele de containere și palete, ci se referă doar la specificațiile generale ale standardului EN 1915-1:2001, „Echipament pentru deservirea la sol a aeronavelor – Cerințe generale – Partea 1: Cerințe de bază privind siguranța”, care descrie diferitele tipuri de protecție care pot fi aplicate. |
| --- | --- |

(4)

În urma examinării standardului EN 12312-9:2005, Comisia a stabilit că acesta nu îndeplinește cerința esențială de sănătate și siguranță 1.5.15 din anexa I la Directiva 98/37/CE privind riscul de alunecare, împiedicare sau cădere, coroborată cu cerința esențială de sănătate 1.1.2 litera (b) din anexa menționată privind principiile integrării siguranței. În special, clauza 5.6 din standard, „Strivirea, forfecarea și căderea”, nu prezintă specificații privind alegerea, proiectarea și construcția mijloacelor destinate protecției împotriva căderii din încărcătoarele de containere și palete, ci se referă doar la specificațiile generale ale standardului EN 1915-1:2001, „Echipament pentru deservirea la sol a aeronavelor – Cerințe generale – Partea 1: Cerințe de bază privind siguranța”, care descrie diferitele tipuri de protecție care pot fi aplicate.

| (5) | Pentru a păstra siguranța și certitudinea juridică, publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a referinței standardului EN 12312-9:2005 ar trebui, prin urmare, să fie însoțită de o avertizare corespunzătoare. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a păstra siguranța și certitudinea juridică, publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a referinței standardului EN 12312-9:2005 ar trebui, prin urmare, să fie însoțită de o avertizare corespunzătoare.

| (6) | Statele membre ar trebui să adauge o avertizare identică la publicarea referinței standardelor lor naționale de transpunere a standardului EN 12312-9:2005, |
| --- | --- |

(6)

Statele membre ar trebui să adauge o avertizare identică la publicarea referinței standardelor lor naționale de transpunere a standardului EN 12312-9:2005,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene a referinței standardului EN 12312-9:2005 „Echipament pentru deservire aeronave la sol – Cerințe specifice – Partea 9: Încărcătoare de containere/palete” este stabilită în anexă.

Articolul 2

În cazul în care, în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Directiva 98/37/CE, statele membre publică referința unui standard național care transpune standardul armonizat EN 12312-9:2005, acestea adaugă în publicația respectivă o avertizare identică cu cea prezentată în anexa la prezenta decizie.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 11 martie 2009.

Pentru Comisie

Günter VERHEUGEN

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 207, 23.7.1998, p. 1.

1

(2)  JO L 204, 21.7.1998, p. 37.

2

(3)  JO C 336, 31.12.2005, p. 12.

3

---

ANEXĂ

Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul Directivei 98/37/CE

| OES (1) | Referința și titlul standardului armonizat
  (și documentul de referință) | Prima publicare în JO | Referința standardului înlocuit | Data încetării prezumției de conformitate a standardului înlocuit
  (Nota 1) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| CEN | EN 12312-9:2005
  Echipament pentru deservire aeronave la sol – Partea 9: Încărcătoare de containere/palete | 31.12.2005 | — | |
| Avertizare: | Prezenta publicare nu privește clauza 5.6 din standard, a cărei aplicare nu conferă o prezumție de conformitate cu cerința esențială de sănătate și siguranță 1.5.15 din anexa I la Directiva 98/37/CE, coroborată cu cerința 1.1.2 litera (b) din anexa menționată. |

OES (1)

Referința și titlul standardului armonizat

(și documentul de referință)

Prima publicare în JO

Referința standardului înlocuit

Data încetării prezumției de conformitate a standardului înlocuit

(Nota 1)

CEN

EN 12312-9:2005

Echipament pentru deservire aeronave la sol – Partea 9: Încărcătoare de containere/palete

31.12.2005

—

Avertizare:

Prezenta publicare nu privește clauza 5.6 din standard, a cărei aplicare nu conferă o prezumție de conformitate cu cerința esențială de sănătate și siguranță 1.5.15 din anexa I la Directiva 98/37/CE, coroborată cu cerința 1.1.2 litera (b) din anexa menționată.

| Nota 1 | În general, data încetării prezumției de conformitate va fi data retragerii („dow”), stabilită de către Organismul european de standardizare, însă se atrage atenția utilizatorilor acestor standarde asupra faptului că, în anumite cazuri excepționale, aceasta poate fi diferită. |
| --- | --- |

Nota 1

În general, data încetării prezumției de conformitate va fi data retragerii („dow”), stabilită de către Organismul european de standardizare, însă se atrage atenția utilizatorilor acestor standarde asupra faptului că, în anumite cazuri excepționale, aceasta poate fi diferită.

Notă:

| — | informații cu privire la disponibilitatea standardelor se pot obține fie de la organismele europene de standardizare, fie de la organismele naționale de standardizare, a căror listă este anexată la Directiva 98/34/CE; |
| --- | --- |

—

informații cu privire la disponibilitatea standardelor se pot obține fie de la organismele europene de standardizare, fie de la organismele naționale de standardizare, a căror listă este anexată la Directiva 98/34/CE;

| — | publicarea referințelor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nu implică faptul că standardele sunt disponibile în toate limbile comunitare. |
| --- | --- |

—

publicarea referințelor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nu implică faptul că standardele sunt disponibile în toate limbile comunitare.

Informații suplimentare privind standardele armonizate sunt disponibile pe internet la adresa:

http://europa.eu.int/comm/enterprise/newapproach/standardization/harmstds/

---

(1)  OES: Organism european de standardizare:

| — | CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. +32 25 50 08 11; fax + 32 25 50 08 19 (http://www.cen.eu). |
| --- | --- |

—

CEN: rue de Stassart/de Stassartstraat 36, 1050 Bruxelles/Brussel, Belgique/België, tél./tel. +32 25 50 08 11; fax + 32 25 50 08 19 (http://www.cen.eu).

---

III Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

| 12.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 67/88 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 67/88

---

ACȚIUNEA COMUNĂ 2009/181/PESC A CONSILIULUI

din 11 martie 2009

de numire a Reprezentantului Special al Uniunii Europene în Bosnia și Herțegovina

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 14, articolul 18 alineatul (5) și articolul 23 alineatul (2),

întrucât:

| (1) | La 18 iunie 2007, Consiliul a adoptat Decizia 2007/427/PESC (1) de numire a domnului Miroslav LAJČÁK în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) în Bosnia și Herțegovina. |
| --- | --- |

(1)

La 18 iunie 2007, Consiliul a adoptat Decizia 2007/427/PESC (1) de numire a domnului Miroslav LAJČÁK în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) în Bosnia și Herțegovina.

| (2) | La 18 februarie 2008, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2008/130/PESC (2) de prelungire a mandatului RSUE până la 28 februarie 2009. |
| --- | --- |

(2)

La 18 februarie 2008, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2008/130/PESC (2) de prelungire a mandatului RSUE până la 28 februarie 2009.

| (3) | Ca urmare a reexaminării Acțiunii comune 2008/130/PESC, mandatul RSUE ar trebui să fie prelungit pe o nouă perioadă de 12 luni. |
| --- | --- |

(3)

Ca urmare a reexaminării Acțiunii comune 2008/130/PESC, mandatul RSUE ar trebui să fie prelungit pe o nouă perioadă de 12 luni.

| (4) | Printr-o scrisoare datată 26 ianuarie 2009, domnul LAJČÁK și-a înaintat demisia. De aceea un nou RSUE ar trebui numit pentru perioada 1 martie 2009-28 februarie 2010. |
| --- | --- |

(4)

Printr-o scrisoare datată 26 ianuarie 2009, domnul LAJČÁK și-a înaintat demisia. De aceea un nou RSUE ar trebui numit pentru perioada 1 martie 2009-28 februarie 2010.

| (5) | Secretarul General/Înaltul Reprezentant (SG/ÎR) a recomandat numirea domnului Valentin INZKO în calitate de nou RSUE în Bosnia și Herțegovina. |
| --- | --- |

(5)

Secretarul General/Înaltul Reprezentant (SG/ÎR) a recomandat numirea domnului Valentin INZKO în calitate de nou RSUE în Bosnia și Herțegovina.

| (6) | În vederea asigurării coerenței cu alte activități relevante care sunt de competența Comunității, mandatul RSUE ar trebui să fie pus în aplicare în coordonare cu Comisia. |
| --- | --- |

(6)

În vederea asigurării coerenței cu alte activități relevante care sunt de competența Comunității, mandatul RSUE ar trebui să fie pus în aplicare în coordonare cu Comisia.

| (7) | RSUE își va pune în aplicare mandatul în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea prejudicia obiectivele politicii externe și de securitate comune prevăzute la articolul 11 din tratat, |
| --- | --- |

(7)

RSUE își va pune în aplicare mandatul în contextul unei situații care s-ar putea deteriora și care ar putea prejudicia obiectivele politicii externe și de securitate comune prevăzute la articolul 11 din tratat,

ADOPTĂ PREZENTA ACȚIUNE COMUNĂ:

Articolul 1

Reprezentantul Special al Uniunii Europene

Domnul Valentin INZKO este numit prin prezenta în calitate de Reprezentant Special al Uniunii Europene (RSUE) în Bosnia și Herțegovina (BiH) pentru perioada 1 martie 2009-28 februarie 2010.

Articolul 2

Obiectivele politicii

Mandatul RSUE se bazează pe obiectivele politicii Uniunii Europene (UE) în BiH. Acestea se concentrează asupra progresului continuu în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului-cadru general pentru pace (ACGP) în BiH, în conformitate cu Planul de punere în aplicare a misiunii Oficiului Înaltului Reprezentant, precum și asupra progresului continuu în ceea ce privește procesul de stabilizare și de asociere, pentru a transforma BiH într-un stat stabil, viabil, pașnic și multietnic, care cooperează pașnic cu vecinii și este angajat în mod ireversibil pe calea aderării la UE.

Articolul 3

Mandatul

Pentru îndeplinirea obiectivelor politicii UE în BiH, mandatul RSUE constă în:

| (a) | a asigura, din partea UE, consultanță și facilitarea procesului politic; |
| --- | --- |

(a)

a asigura, din partea UE, consultanță și facilitarea procesului politic;

| (b) | a promova coordonarea politică generală a UE în BiH și a contribui la întărirea coordonării interne și a coerenței UE în BiH, inclusiv prin intermediul unor scurte informări adresate șefilor de misiune din UE, precum și prin participarea sau reprezentarea la ședințele periodice ale acestora, prin conducerea unui grup de coordonare alcătuit din toate entitățile UE prezente pe teren, în vederea coordonării aspectelor legate de punerea în aplicare a acțiunii UE, precum și prin consilierea acestora în ceea ce privește relațiile cu autoritățile BiH; |
| --- | --- |

(b)

a promova coordonarea politică generală a UE în BiH și a contribui la întărirea coordonării interne și a coerenței UE în BiH, inclusiv prin intermediul unor scurte informări adresate șefilor de misiune din UE, precum și prin participarea sau reprezentarea la ședințele periodice ale acestora, prin conducerea unui grup de coordonare alcătuit din toate entitățile UE prezente pe teren, în vederea coordonării aspectelor legate de punerea în aplicare a acțiunii UE, precum și prin consilierea acestora în ceea ce privește relațiile cu autoritățile BiH;

| (c) | a promova coordonarea generală a eforturilor UE și a imprima orientarea politică locală a eforturilor UE pentru combaterea criminalității organizate, fără a aduce atingere rolului conducător al Misiunii de Poliție a Uniunii Europene (MPUE) în coordonarea aspectelor care țin de competența poliției din cadrul acestor eforturi sau lanțului de comandă militară al ALTHEA (EUFOR); |
| --- | --- |

(c)

a promova coordonarea generală a eforturilor UE și a imprima orientarea politică locală a eforturilor UE pentru combaterea criminalității organizate, fără a aduce atingere rolului conducător al Misiunii de Poliție a Uniunii Europene (MPUE) în coordonarea aspectelor care țin de competența poliției din cadrul acestor eforturi sau lanțului de comandă militară al ALTHEA (EUFOR);

| (d) | fără a aduce atingere lanțului de comandă militară, a oferi consiliere politică comandantului forței UE privind aspectele militare cu dimensiune politică locală, în special operațiunile sensibile, relațiile cu autoritățile locale și cu mass-media locale; |
| --- | --- |

(d)

fără a aduce atingere lanțului de comandă militară, a oferi consiliere politică comandantului forței UE privind aspectele militare cu dimensiune politică locală, în special operațiunile sensibile, relațiile cu autoritățile locale și cu mass-media locale;

| (e) | a se consulta cu comandantul forței UE înaintea oricărei acțiuni politice care poate avea un impact asupra securității; |
| --- | --- |

(e)

a se consulta cu comandantul forței UE înaintea oricărei acțiuni politice care poate avea un impact asupra securității;

| (f) | a asigura consecvența și coerența acțiunii UE față de public; purtătorul de cuvânt al RSUE este principala persoană de contact a UE pentru mass-media din Bosnia-Herțegovina în chestiunile de politică externă și de securitate comună/politică europeană de securitate și apărare (PESC/PESA); |
| --- | --- |

(f)

a asigura consecvența și coerența acțiunii UE față de public; purtătorul de cuvânt al RSUE este principala persoană de contact a UE pentru mass-media din Bosnia-Herțegovina în chestiunile de politică externă și de securitate comună/politică europeană de securitate și apărare (PESC/PESA);

| (g) | a menține o viziune de ansamblu asupra tuturor activităților în domeniul supremației legii și, în acest context, de a oferi consultanță Secretarului General/Înaltului Reprezentant (SG/ÎR) și Comisiei, după caz; |
| --- | --- |

(g)

a menține o viziune de ansamblu asupra tuturor activităților în domeniul supremației legii și, în acest context, de a oferi consultanță Secretarului General/Înaltului Reprezentant (SG/ÎR) și Comisiei, după caz;

| (h) | a oferi consiliere politică locală șefului de misiune al MPUE; RSUE și comandantul operației civile se consultă reciproc, în funcție de necesități; |
| --- | --- |

(h)

a oferi consiliere politică locală șefului de misiune al MPUE; RSUE și comandantul operației civile se consultă reciproc, în funcție de necesități;

| (i) | a susține pregătirea și punerea în aplicare a restructurării poliției, în cadrul abordării mai largi a supremației legii din partea comunității internaționale și a autorităților BiH și pornind de la furnizarea de către MPUE de expertiză și asistență tehnică polițienească în această privință; |
| --- | --- |

(i)

a susține pregătirea și punerea în aplicare a restructurării poliției, în cadrul abordării mai largi a supremației legii din partea comunității internaționale și a autorităților BiH și pornind de la furnizarea de către MPUE de expertiză și asistență tehnică polițienească în această privință;

| (j) | a asigura susținere în vederea consolidării și sporirii eficacității interfeței dintre justiția penală și poliție din Bosnia-Herțegovina, în strânsă legătură cu MPUE; |
| --- | --- |

(j)

a asigura susținere în vederea consolidării și sporirii eficacității interfeței dintre justiția penală și poliție din Bosnia-Herțegovina, în strânsă legătură cu MPUE;

| (k) | a se consulta cu șeful MPUE înaintea oricărei acțiuni politice care poate avea un impact asupra situației poliției și de securitate; |
| --- | --- |

(k)

a se consulta cu șeful MPUE înaintea oricărei acțiuni politice care poate avea un impact asupra situației poliției și de securitate;

| (l) | în ceea ce privește activitățile aflate sub incidența titlului VI din tratat, inclusiv Europol, și activitățile conexe ale Comunității, a oferi consiliere SG/ÎR și Comisiei, după caz, precum și a participa la coordonarea locală necesară; |
| --- | --- |

(l)

în ceea ce privește activitățile aflate sub incidența titlului VI din tratat, inclusiv Europol, și activitățile conexe ale Comunității, a oferi consiliere SG/ÎR și Comisiei, după caz, precum și a participa la coordonarea locală necesară;

| (m) | continuarea rolului său consultativ privind prioritățile pentru Instrumentul de asistență de preaderare, în vederea asigurării coerenței și creării unor eventuale sinergii; |
| --- | --- |

(m)

continuarea rolului său consultativ privind prioritățile pentru Instrumentul de asistență de preaderare, în vederea asigurării coerenței și creării unor eventuale sinergii;

| (n) | a sprijini planificarea pentru constituirea unui oficiu consolidat al RSUE în contextul închiderii Oficiului Înaltului Reprezentant (OÎR), inclusiv prin consilierea cu privire la aspectele legate de informațiile publice în perioada de tranziție, în strânsă coordonare cu Comisia; |
| --- | --- |

(n)

a sprijini planificarea pentru constituirea unui oficiu consolidat al RSUE în contextul închiderii Oficiului Înaltului Reprezentant (OÎR), inclusiv prin consilierea cu privire la aspectele legate de informațiile publice în perioada de tranziție, în strânsă coordonare cu Comisia;

| (o) | a contribui la dezvoltarea și consolidarea respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale în BiH, în conformitate cu politica UE în domeniul drepturilor omului și cu liniile directoare ale UE privind drepturile omului; |
| --- | --- |

(o)

a contribui la dezvoltarea și consolidarea respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale în BiH, în conformitate cu politica UE în domeniul drepturilor omului și cu liniile directoare ale UE privind drepturile omului;

| (p) | implicarea, împreună cu autoritățile competente ale BiH, într-o cooperare deplină cu Tribunalul Internațional Penal pentru fosta Iugoslavie (TPII); |
| --- | --- |

(p)

implicarea, împreună cu autoritățile competente ale BiH, într-o cooperare deplină cu Tribunalul Internațional Penal pentru fosta Iugoslavie (TPII);

| (q) | a furniza consultanță în domeniul politic și pentru facilitarea procesului de reformă constituțională; |
| --- | --- |

(q)

a furniza consultanță în domeniul politic și pentru facilitarea procesului de reformă constituțională;

| (r) | fără a aduce atingere lanțurilor de comandă aplicabile, contribuția la asigurarea unei acțiuni coerente a tuturor instrumentelor UE aflate în zonă în vederea atingerii obiectivelor stabilite ale politicii UE. |
| --- | --- |

(r)

fără a aduce atingere lanțurilor de comandă aplicabile, contribuția la asigurarea unei acțiuni coerente a tuturor instrumentelor UE aflate în zonă în vederea atingerii obiectivelor stabilite ale politicii UE.

Articolul 4

Executarea mandatului

(1)   RSUE este responsabil pentru executarea mandatului, acționând sub autoritatea și îndrumarea operațională a SG/ÎR.

(2)   Comitetul Politic și de Securitate (COPS) menține o legătură privilegiată cu RSUE și constituie principalul punct de contact cu Consiliul. COPS îi oferă RSUE consiliere strategică și politică în cadrul mandatului acestuia.

Articolul 5

Înaltul Reprezentant

Rolul RSUE nu aduce atingere în niciun fel mandatului Înaltului Reprezentant în BiH, nici rolului coordonator al acestuia privind toate activitățile tuturor organizațiilor și agențiilor civile menționate în Acordul-cadru general pentru pace (ACGP) și în concluziile și declarațiile ulterioare ale Consiliului privind punerea în aplicare a păcii (PIC).

Articolul 6

Finanțarea

(1)   Valoarea financiară de referință destinată să acopere cheltuielile aferente mandatului RSUE în perioada 1 martie 2009-28 februarie 2010 este de 3 200 000 EUR.

(2)   Cheltuielile finanțate din suma menționată la alineatul (1) sunt eligibile începând cu 1 martie 2009. Cheltuielile sunt gestionate în conformitate cu procedurile și normele aplicabile bugetului general al Comunităților Europene.

(3)   Gestiunea cheltuielilor face obiectul unui contract între RSUE și Comisie. RSUE răspunde în fața Comisiei de toate cheltuielile sale.

Articolul 7

Constituirea și componența echipei

(1)   În limitele mandatului său și ale mijloacelor financiare puse la dispoziție, RSUE răspunde de constituirea, în urma consultărilor cu Președinția, a echipei sale, asistat fiind de SG/ÎR, precum și în deplină asociere cu Comisia. Echipa este formată din experți în chestiuni politice specifice, conform mandatului. RSUE informează Secretarul General/Înaltul Reprezentant, Președinția și Comisia cu privire la componența finală a echipei sale.

(2)   Statele membre și instituțiile UE pot propune detașarea de personal care să lucreze cu RSUE. Salariul personalului detașat pe lângă RSUE de către un stat membru sau o instituție a UE este suportat de statul membru în cauză sau de instituția Uniunii Europene, după caz. Experții detașați de statele membre la Secretariatul General al Consiliului pot, de asemenea, să fie afectați RSUE. Personalul contractual internațional are naționalitatea unui stat membru al Uniunii Europene.

(3)   Toți membrii personalului detașat rămân sub autoritatea administrativă a statului membru sau instituției UE care i-a detașat și își duc la îndeplinire sarcinile și acționează în interesul mandatului RSUE.

Articolul 8

Privilegiile și imunitățile RSUE și ale personalului acestuia

Privilegiile, imunitățile și alte garanții necesare executării și bunei desfășurări a misiunii RSUE, precum și membrilor personalului acestuia se stabilesc de comun acord cu partea/părțile-gazdă, după caz. Statele membre și Comisia oferă tot sprijinul necesar în acest sens.

Articolul 9

Securitatea informațiilor clasificate ale UE

RSUE și membrii echipei acestuia respectă principiile și standardele minime de securitate stabilite prin Decizia 2001/264/CE a Consiliului din 19 martie 2001 de adoptare a regulamentului de securitate al Consiliului (3), în special atunci când gestionează informații clasificate ale UE.

Articolul 10

Accesul la informații și asistența logistică

(1)   Statele membre, Comisia și Secretariatul General al Consiliului garantează accesul RSUE la toate informațiile relevante.

(2)   Președinția, Comisia și/sau statele membre, după caz, furnizează asistență logistică în regiune.

Articolul 11

Securitatea

În conformitate cu politica UE privind securitatea personalului cu atribuții operaționale desfășurat în afara UE, în conformitate cu titlul V din tratat, RSUE ia toate măsurile a căror aplicare este rezonabilă, conform mandatului său și condițiilor de securitate din regiunea geografică pentru care este responsabil, pentru a asigura securitatea personalului aflat sub directa sa autoritate, și anume:

| (a) | elaborând, sub îndrumarea Secretariatului General al Consiliului, un plan de securitate specific misiunii, care include măsuri de securitate fizice, de structură și procedurale specifice misiunii, gestionând deplasarea personalului în condiții de siguranță la și în interiorul zonei de misiune, gestionând incidentele legate de securitate și prevăzând un plan în caz de urgență și un plan de evacuare a misiunii; |
| --- | --- |

(a)

elaborând, sub îndrumarea Secretariatului General al Consiliului, un plan de securitate specific misiunii, care include măsuri de securitate fizice, de structură și procedurale specifice misiunii, gestionând deplasarea personalului în condiții de siguranță la și în interiorul zonei de misiune, gestionând incidentele legate de securitate și prevăzând un plan în caz de urgență și un plan de evacuare a misiunii;

| (b) | asigurând faptul că întreg personalul desfășurat în afara UE beneficiază de asigurările necesare pentru un grad înalt de risc, conform condițiilor specifice regiunii în care se află misiunea; |
| --- | --- |

(b)

asigurând faptul că întreg personalul desfășurat în afara UE beneficiază de asigurările necesare pentru un grad înalt de risc, conform condițiilor specifice regiunii în care se află misiunea;

| (c) | asigurând faptul că toți membrii echipei sale care urmează să fie desfășurați în afara UE, inclusiv personalul contractat la nivel local, participă, înainte de sau la sosirea pe teritoriul misiunii, la cursuri adecvate de instruire în domeniul securității, bazate pe clasificări de risc stabilite pentru regiunea misiunii de către Secretariatul General al Consiliului; |
| --- | --- |

(c)

asigurând faptul că toți membrii echipei sale care urmează să fie desfășurați în afara UE, inclusiv personalul contractat la nivel local, participă, înainte de sau la sosirea pe teritoriul misiunii, la cursuri adecvate de instruire în domeniul securității, bazate pe clasificări de risc stabilite pentru regiunea misiunii de către Secretariatul General al Consiliului;

| (d) | asigurând punerea în aplicare a tuturor recomandărilor făcute ca urmare a evaluărilor periodice privind securitatea și punerea la dispoziția SG/ÎR, Consiliului și Comisiei a unor rapoarte scrise cu privire la punerea în aplicare a acestora și la alte aspecte legate de securitate, prin intermediul rapoartelor intermediare de mandat și a celor de punere în aplicare a mandatului. |
| --- | --- |

(d)

asigurând punerea în aplicare a tuturor recomandărilor făcute ca urmare a evaluărilor periodice privind securitatea și punerea la dispoziția SG/ÎR, Consiliului și Comisiei a unor rapoarte scrise cu privire la punerea în aplicare a acestora și la alte aspecte legate de securitate, prin intermediul rapoartelor intermediare de mandat și a celor de punere în aplicare a mandatului.

Articolul 12

Raportarea

RSUE prezintă SG/ÎR și COPS, periodic, rapoarte verbale și scrise. De asemenea, RSUE prezintă rapoarte grupurilor de lucru, dacă este cazul. Rapoartele scrise periodice sunt difuzate prin rețeaua COREU. La recomandarea SG/ÎR sau COPS, RSUE poate prezenta rapoarte Consiliului Afaceri Generale și Relații Externe.

Articolul 13

Coordonarea

(1)   Activitățile RSUE se coordonează cu cele ale Președinției și ale Comisiei, precum și cu cele ale altor RSUE activi în regiune, dacă este cazul. RSUE furnizează scurte informări periodice misiunilor statelor membre și delegațiilor Comisiei.

Pe teren, se menține o strânsă legătură cu Președinția, Comisia și șefii de misiune ai statelor membre. Aceștia depun toate eforturile pentru a-l susține pe RSUE în executarea mandatului. RSUE stabilește, de asemenea, contacte strânse cu alți factori internaționali și regionali de pe teren.

(2)   Pentru a sprijini operațiunile UE de gestionare a crizei, RSUE, împreună cu alte entități UE prezente în zonă, îmbunătățește diseminarea și punerea în comun a informațiilor de către entitățile UE respective, urmărind atingerea unui înalt nivel de înțelegere și apreciere comună a situației.

Articolul 14

Reexaminarea

Punerea în aplicare a prezentei acțiuni comune și coerența acesteia cu alte contribuții ale UE în regiune sunt reexaminate în mod periodic. RSUE prezintă SG/ÎR, Consiliului și Comisiei un raport privind progresele înregistrate înainte de sfârșitul lunii iunie 2009, precum și un raport cuprinzător privind punerea în aplicare a mandatului, până la mijlocul lunii noiembrie 2009. Aceste rapoarte constituie elemente de bază ale evaluării prezentei acțiuni comune de către grupurile de lucru relevante și de către COPS. În contextul priorităților globale în materie de personal desfășurat, SG/ÎR face recomandări COPS cu privire la decizia Consiliului de a reînnoi, modifica sau încheia mandatul.

Articolul 15

Intrarea în vigoare

Prezenta acțiune comună intră în vigoare la data adoptării sale.

Articolul 16

Publicarea

Prezenta acțiune comună se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 11 martie 2009.

Pentru Consiliu

Președintele

K. SCHWARZENBERG

---

(1)  JO L 159, 20.6.2007, p. 63.

1

(2)  JO L 43, 19.2.2008, p. 22.

2

(3)  JO L 101, 11.4.2001, p. 1.

3

---

IV Alte acte

SPAȚIUL ECONOMIC EUROPEAN

Comitetului permanent al statelor AELS

| 12.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 67/93 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 67/93

---

DECIZIA NR. 5/2008/CP A COMITETULUI PERMANENT AL STATELOR AELS

din 4 decembrie 2008

de modificare si a Deciziei nr. 5/2004/CP și a Deciziei nr. 1/2007/CP ale Comitetului permanent de instituire a principiului de repartizare a costurilor pentru mecanismul financiar al SEE

COMITETUL PERMANENT AL STATELOR AELS,

având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare „Acordul SEE”,

având în vedere Protocolul 38a privind mecanismul financiar al SEE inserat în Acordul SEE prin Acordul privind participarea Republicii Cehe, a Republicii Estonia, a Republicii Cipru, a Republicii Letonia, a Republicii Lituania, a Republicii Ungare, a Republicii Malta, a Republicii Polone, a Republicii Slovenia și a Republicii Slovace la Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Acordul privind participarea Bulgariei și a României la Spațiul Economic European,

având în vedere Decizia nr. 5/2004/CP a Comitetului permanent al statelor AELS din 23 septembrie 2004 de instituire a principiului de repartizare a costurilor pentru mecanismul financiar al SEE,

având în vedere că, în prezent, Liechtenstein este în măsură să furnizeze date oficiale privind produsul intern brut (PIB), deși cu o întârziere de doi ani, în mod normal,

având în vedere recomandările din 24 aprilie 2008 ale directorilor institutelor naționale de statistică,

DECIDE:

Articolul 1

Textul articolului 1 din Decizia nr. 1/2007/CP a Comitetului permanent de modificare a Deciziei nr. 5/2004/CP a Comitetului permanent de instituire a principiului de repartizare a costurilor pentru mecanismul financiar al SEE se înlocuiește cu următorul text:

„Punctele 6 și 7 din anexa la Decizia nr. 5/2004/CP a Comitetului permanent de instituire a principiului de repartizare a costurilor pentru mecanismul financiar al SEE se înlocuiesc cu următorul text:

| «6. | Datele privind PIB-ul pe baza cărora se stabilesc contribuțiile pentru un an t sunt comunicate până la data de 1 februarie a aceluiași an și se referă la anul t – 2. Atunci când datele privind PIB-ul pentru anul t – 2 nu sunt disponibile, în cazul Liechtensteinului se utilizează un substitut bazat pe cele mai recente date privind PIB-ul disponibile (t – 4), ajustat cu rata de creștere a PIB-ului elvețian pentru anii t – 3 și t – 2. Această metodă face obiectul unei revizuiri în termen de trei ani.» ” |
| --- | --- |

«6.

Datele privind PIB-ul pe baza cărora se stabilesc contribuțiile pentru un an t sunt comunicate până la data de 1 februarie a aceluiași an și se referă la anul t – 2. Atunci când datele privind PIB-ul pentru anul t – 2 nu sunt disponibile, în cazul Liechtensteinului se utilizează un substitut bazat pe cele mai recente date privind PIB-ul disponibile (t – 4), ajustat cu rata de creștere a PIB-ului elvețian pentru anii t – 3 și t – 2. Această metodă face obiectul unei revizuiri în termen de trei ani.» ”

Articolul 2

Prezenta decizie intră în vigoare imediat și se aplică celei de-a cincea/ultimei perioade (2008/2009).

Articolul 3

Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalului Oficial al Uniunii Europene

Adoptată la Bruxelles, 4 decembrie 2008.

Pentru Comitetul permanent

Președintele

A.S.S. Prințul Nikolaus de LIECHTENSTEIN

Secretarul general

Kåre BRYN

---

Rectificări

| 12.3.2009 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 67/95 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2009

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 67/95

---

Rectificare la Directiva 96/96/CE a Consiliului din 20 decembrie 1996 de apropiere a legislațiilor statelor membre referitoare la inspecția tehnică auto pentru autovehicule și remorcile acestora

(
  Jurnalul Oficial al Comunităților Europene L 46 din 17 februarie 1997
  )

(Ediția specială în limba română, capitolul 7, volumul 4, p. 113)

La pagina 123, în tabelul din anexa II, punctul 2:

în loc de:

| 2. | Direcția și volanul de direcție |
| --- | --- |

2.

| 2. | Direcția |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Stare mecanică |
| --- | --- |

2.1.

Stare mecanică

| 2.2. | Volan de direcție |
| --- | --- |

2.2.

Volan de direcție

| 2.3. | Joc direcție |
| --- | --- |

2.3.

Joc direcție

| 2.4. | Rulmenți roată |
| --- | --- |

2.4.

Rulmenți roată

| 2.1. | Stare mecanică |
| --- | --- |

2.1.

Stare mecanică

| 2.2. | Joc direcție |
| --- | --- |

2.2.

Joc direcție

| 2.3. | Fixare sistem de direcție |
| --- | --- |

2.3.

Fixare sistem de direcție

se va citi:

| 2. | Direcția și volanul de direcție |
| --- | --- |

2.

| 2. | Direcția |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Stare mecanică |
| --- | --- |

2.1.

Stare mecanică

| 2.2. | Volan de direcție |
| --- | --- |

2.2.

Volan de direcție

| 2.3. | Joc direcție |
| --- | --- |

2.3.

Joc direcție

| 2.1. | Stare mecanică |
| --- | --- |

2.1.

Stare mecanică

| 2.2. | Joc direcție |
| --- | --- |

2.2.

Joc direcție

| 2.3. | Fixare sistem de direcție |
| --- | --- |

2.3.

Fixare sistem de direcție

| 2.4. | Rulmenți roată |
| --- | --- |

2.4.

Rulmenți roată

La pagina 125, în tabelul din anexa II, punctul 7.5:

în loc de:

| 7.5. | Trusă de prim-ajutor |
| --- | --- |

7.5.

Trusă de prim-ajutor

| 7.5. | Centuri de siguranță |
| --- | --- |

7.5.

Centuri de siguranță

| 7.5.1. | Siguranța fixării |
| --- | --- |

7.5.1.

Siguranța fixării

| 7.5.3. | Funcționare |
| --- | --- |

7.5.3.

Funcționare

| 7.5.2. | Starea centurilor de siguranță |
| --- | --- |

7.5.2.

Starea centurilor de siguranță

se va citi:

| 7.5. | Trusă de prim-ajutor |
| --- | --- |

7.5.

Trusă de prim-ajutor

| 7.5. | Centuri de siguranță |
| --- | --- |

7.5.

Centuri de siguranță

| 7.5.1. | Siguranța fixării |
| --- | --- |

7.5.1.

Siguranța fixării

| 7.5.2. | Starea centurilor de siguranță |
| --- | --- |

7.5.2.

Starea centurilor de siguranță

| 7.5.3. | Funcționare |
| --- | --- |

7.5.3.

Funcționare

---