# Eiropas Savienības L 119/2009

| | ISSN 1725-5112
  doi:10.3000/17255112.L_2009.119.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 119 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 52. sējums2009. gada 14. maijs |

ISSN 1725-5112

doi:10.3000/17255112.L_2009.119.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 119

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

52. sējums2009. gada 14. maijs

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Padomes Regula (EK) Nr. 393/2009 (2009. gada 11. maijs), ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam | 1 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 394/2009 (2009. gada 13. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 19 |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 395/2009 (2009. gada 13. maijs), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 945/2008 2008./2009. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem | 21 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

*

Padomes Regula (EK) Nr. 393/2009 (2009. gada 11. maijs), ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam

1

Komisijas Regula (EK) Nr. 394/2009 (2009. gada 13. maijs), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

19

Komisijas Regula (EK) Nr. 395/2009 (2009. gada 13. maijs), ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 945/2008 2008./2009. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

21

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2009/380/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 13. janvāris) par valsts atbalstu C 22/07 (ex N 43/07) attiecībā uz režīma, ar kuru jūras transporta uzņēmumus atbrīvo no jūrnieku ienākuma nodokļa un sociālo iemaksu maksājumiem Dānijā, attiecināšanu arī uz bagarēšanas un kabeļu likšanas darbībām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 8886)

   (
  1
  ) | 23 |
| | | 2009/381/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2009. gada 13. maijs), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 3710)

   (
  1
  ) | 32 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2009/380/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 13. janvāris) par valsts atbalstu C 22/07 (ex N 43/07) attiecībā uz režīma, ar kuru jūras transporta uzņēmumus atbrīvo no jūrnieku ienākuma nodokļa un sociālo iemaksu maksājumiem Dānijā, attiecināšanu arī uz bagarēšanas un kabeļu likšanas darbībām
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 8886)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 8886)

1

23

2009/381/EK

*

Komisijas Lēmums (2009. gada 13. maijs), ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 3710)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 3710)

1

32

| | | III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību |
| --- | --- | --- |
| | | TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU |
| | * | Papildinājums POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMAM ATALANTA/3/2009 (2009. gada 21. aprīlis) par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai, lai palīdzētu kavēt, novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē (Atalanta) (2009/369/KĀDP)
  (OV L 112, 6.5.2009.) | 40 |

III   Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

*

Papildinājums POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMAM ATALANTA/3/2009 (2009. gada 21. aprīlis) par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai, lai palīdzētu kavēt, novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē (Atalanta) (2009/369/KĀDP)
  (OV L 112, 6.5.2009.)

(OV L 112, 6.5.2009.)

40

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 14.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 119/1 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 119/1

---

PADOMES REGULA (EK) Nr. 393/2009

(2009. gada 11. maijs),

ar kuru nosaka galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 384/96 (1995. gada 22. decembris) par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu,

ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

1.1.   Pagaidu pasākumi

| (1) | Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1130/2008 (2008. gada 14. novembris), ar ko uzliek antidempinga pagaidu maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam (2) (“pagaidu regula”), ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam. |
| --- | --- |

(1)

Komisija ar Regulu (EK) Nr. 1130/2008 (2008. gada 14. novembris), ar ko uzliek antidempinga pagaidu maksājumu konkrētu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam (2) (“pagaidu regula”), ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu dažu Ķīnas Tautas Republikas (ĶTR) izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam.

1.2.   Turpmākā procedūra

| (2) | Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, uz kuru pamata ieviesa antidempinga pagaidu pasākumus (“pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, kurā izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas lūdza iespēju tās uzklausīt, tādu iespēju deva. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. |
| --- | --- |

(2)

Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, uz kuru pamata ieviesa antidempinga pagaidu pasākumus (“pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, kurā izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumiem. Personām, kas lūdza iespēju tās uzklausīt, tādu iespēju deva. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem.

| (3) | Komisija turpināja izmeklēšanu saistībā ar Kopienu interesējošiem aspektiem un pēc pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanas veica importētāju, mazumtirgotāju un tirdzniecības asociāciju Kopienā sniegtās informācijas analīzi. |
| --- | --- |

(3)

Komisija turpināja izmeklēšanu saistībā ar Kopienu interesējošiem aspektiem un pēc pagaidu antidempinga pasākumu noteikšanas veica importētāju, mazumtirgotāju un tirdzniecības asociāciju Kopienā sniegtās informācijas analīzi.

| (4) | Ņēma vērā ieinteresēto personu mutiskos un rakstiski iesniegtos komentārus un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu konstatējumus. Šajā nolūkā veica papildu pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:
  nesaistīti importētāji Kopienā:






  — | Koopman International BV, Amsterdam, Nīderlande, |
| --- | --- | --- |

(4)

Ņēma vērā ieinteresēto personu mutiskos un rakstiski iesniegtos komentārus un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja pagaidu konstatējumus. Šajā nolūkā veica papildu pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:

nesaistīti importētāji Kopienā:

—

Koopman International BV, Amsterdam, Nīderlande,

| — | Salco Group PLC, Essex, AK. |
| --- | --- |

—

Salco Group PLC, Essex, AK.

Pārbaudes apmeklējumi tika veikti arī 31. apsvērumā minēto uzņēmumu telpās.

| (5) | Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu konkrētu ĶTR izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt iebildumus pēc minētās informācijas saņemšanas. |
| --- | --- |

(5)

Visas ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu konkrētu ĶTR izcelsmes sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt iebildumus pēc minētās informācijas saņemšanas.

| (6) | Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2004. gada līdz IP beigām (“attiecīgais periods”). |
| --- | --- |

(6)

Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laikposmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2004. gada līdz IP beigām (“attiecīgais periods”).

| (7) | Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka 2007. gada izvēle par izmeklēšanas periodu ir nepareiza, jo kaitējuma analīzi ietekmēja vairāki 2007. un 2008. gada notikumi, piemēram, ĶTR mainīgā eksporta subsīdija un nodarbinātības politika, kā arī valūtas maiņas kursa svārstības. |
| --- | --- |

(7)

Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka 2007. gada izvēle par izmeklēšanas periodu ir nepareiza, jo kaitējuma analīzi ietekmēja vairāki 2007. un 2008. gada notikumi, piemēram, ĶTR mainīgā eksporta subsīdija un nodarbinātības politika, kā arī valūtas maiņas kursa svārstības.

| (8) | Jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu izmeklēšanas periodam ir jābūt tieši pirms lietas izskatīšanas sākuma. Jāatgādina, ka šī izmeklēšana uzsākta 2008. gada 16. februārī. Kas attiecas uz kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaudi, tad tā parasti aptver trīs vai četrus gadus pirms izmeklēšanas sākuma un beidzas līdz ar dempinga izmeklēšanas periodu. Tāpēc šo argumentu noraidīja. |
| --- | --- |

(8)

Jāatzīmē, ka saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu izmeklēšanas periodam ir jābūt tieši pirms lietas izskatīšanas sākuma. Jāatgādina, ka šī izmeklēšana uzsākta 2008. gada 16. februārī. Kas attiecas uz kaitējuma novērtēšanai būtisko tendenču pārbaudi, tad tā parasti aptver trīs vai četrus gadus pirms izmeklēšanas sākuma un beidzas līdz ar dempinga izmeklēšanas periodu. Tāpēc šo argumentu noraidīja.

| (9) | Viena ieinteresētā persona apstrīdēja pagaidu regulas 2. apsvērumā minēto ražošanas procentuālo attiecību, kādā sūdzības iesniedzējs pārstāv kopējo Kopienas produkciju. |
| --- | --- |

(9)

Viena ieinteresētā persona apstrīdēja pagaidu regulas 2. apsvērumā minēto ražošanas procentuālo attiecību, kādā sūdzības iesniedzējs pārstāv kopējo Kopienas produkciju.

| (10) | Pēc apgalvojuma izskatīšanas jāatzīmē, ka pagaidu regulas 2. apsvērumā minētais skaitlis 60 % attiecas nevis uz Kopienas produkciju, ko ražo tikai sūdzības iesniedzēji, bet gan uz vispārējo atbalstu izmeklēšanai, ieskaitot sūdzības iesniedzējus un Kopienas ražotājus, kuri atbalstīja sūdzību un piekrita sadarboties izmeklēšanā. To apstiprina pagaidu regulas 92. apsvērums. Kas attiecas uz pagaidu regulas 2. apsvērumā minēto procentu attiecību, tā jālasa “34 %”. |
| --- | --- |

(10)

Pēc apgalvojuma izskatīšanas jāatzīmē, ka pagaidu regulas 2. apsvērumā minētais skaitlis 60 % attiecas nevis uz Kopienas produkciju, ko ražo tikai sūdzības iesniedzēji, bet gan uz vispārējo atbalstu izmeklēšanai, ieskaitot sūdzības iesniedzējus un Kopienas ražotājus, kuri atbalstīja sūdzību un piekrita sadarboties izmeklēšanā. To apstiprina pagaidu regulas 92. apsvērums. Kas attiecas uz pagaidu regulas 2. apsvērumā minēto procentu attiecību, tā jālasa “34 %”.

2.   ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS

2.1.   Attiecīgais ražojums

| (11) | Attiecīgo ražojumu provizoriski definēja kā konkrētas sveces, vaska sveces un līdzīgus ražojumus, izņemot kapu sveces un citus ārpus telpām lietojamus gaismekļus, ko eksportē uz Kopienu un kuru izcelsme ir ĶTR (“sveces” vai “attiecīgais ražojums”). |
| --- | --- |

(11)

Attiecīgo ražojumu provizoriski definēja kā konkrētas sveces, vaska sveces un līdzīgus ražojumus, izņemot kapu sveces un citus ārpus telpām lietojamus gaismekļus, ko eksportē uz Kopienu un kuru izcelsme ir ĶTR (“sveces” vai “attiecīgais ražojums”).

| (12) | Pagaidu pasākumu noteikšanai uzskatīja, ka, lai gan dažādi sveču veidi var atšķirties pēc lieluma, formas, krāsas, tā, vai svece ir vai nav smaržīga, utt., visiem definīcijā iekļautajiem sveču veidiem ir vienādas galvenās ķīmiskās un tehniskās īpašības un pielietojums un tās lielā mērā ir savstarpēji aizstājamas. |
| --- | --- |

(12)

Pagaidu pasākumu noteikšanai uzskatīja, ka, lai gan dažādi sveču veidi var atšķirties pēc lieluma, formas, krāsas, tā, vai svece ir vai nav smaržīga, utt., visiem definīcijā iekļautajiem sveču veidiem ir vienādas galvenās ķīmiskās un tehniskās īpašības un pielietojums un tās lielā mērā ir savstarpēji aizstājamas.

| (13) | Toreiz ieinteresēto personu sniegtie komentāri nepamatoja konkrētu sveču veidu izslēgšanu no izmeklēšanas jomas, jo īpaši “modernās” vai “dekoratīvās” sveces. Ieinteresētās personas nesniedza pierādījumus, kuros norādītas atšķirošās pazīmes, kuras ļautu skaidri nošķirt dažādus sveču veidus, kuri ir vai nav jāiekļauj izmeklēšanas darbības jomā. Turklāt pretēji apgalvotajam izmeklēšanas izlasē iekļautajos uzņēmumos netika konstatēts dempings vai kaitējums, kas būtiski atšķirtos pēc sveču veidiem. Tādēļ provizoriski uzskatīja, ka visi šajā izmeklēšanā iekļautie sveču veidi ir viena un tā paša ražojuma daļa un ka tie ir jāiekļauj izmeklēšanā. |
| --- | --- |

(13)

Toreiz ieinteresēto personu sniegtie komentāri nepamatoja konkrētu sveču veidu izslēgšanu no izmeklēšanas jomas, jo īpaši “modernās” vai “dekoratīvās” sveces. Ieinteresētās personas nesniedza pierādījumus, kuros norādītas atšķirošās pazīmes, kuras ļautu skaidri nošķirt dažādus sveču veidus, kuri ir vai nav jāiekļauj izmeklēšanas darbības jomā. Turklāt pretēji apgalvotajam izmeklēšanas izlasē iekļautajos uzņēmumos netika konstatēts dempings vai kaitējums, kas būtiski atšķirtos pēc sveču veidiem. Tādēļ provizoriski uzskatīja, ka visi šajā izmeklēšanā iekļautie sveču veidi ir viena un tā paša ražojuma daļa un ka tie ir jāiekļauj izmeklēšanā.

| (14) | Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas no jauna tika apgalvots, ka ĶTR ražotāji eksportētāji lielākoties ražo ar rokām veidotas vai dekoratīvas sveces, izdarot papildu uzlabošanas darbības. Tika atkārtots, ka tās ir darbietilpīgas un ka Kopienas ražotāji tās ražo ierobežotos daudzumos. Tika arī atkārtoti norādīts, ka patērētāju attieksme pret dekoratīvajām svecēm salīdzinājumā ar klasiskajām un standarta veida svecēm ir atšķirīga. Piemēram, tika apgalvots, ka – atšķirībā no klasiskajām svecēm – dekoratīvie veidi nav paredzēti dedzināšanai vai siltuma radīšanai, bet gan pēc iespējas ilgai lietošanai kā nemainīgi dekoratīvi priekšmeti. |
| --- | --- |

(14)

Pēc pagaidu pasākumu noteikšanas no jauna tika apgalvots, ka ĶTR ražotāji eksportētāji lielākoties ražo ar rokām veidotas vai dekoratīvas sveces, izdarot papildu uzlabošanas darbības. Tika atkārtots, ka tās ir darbietilpīgas un ka Kopienas ražotāji tās ražo ierobežotos daudzumos. Tika arī atkārtoti norādīts, ka patērētāju attieksme pret dekoratīvajām svecēm salīdzinājumā ar klasiskajām un standarta veida svecēm ir atšķirīga. Piemēram, tika apgalvots, ka – atšķirībā no klasiskajām svecēm – dekoratīvie veidi nav paredzēti dedzināšanai vai siltuma radīšanai, bet gan pēc iespējas ilgai lietošanai kā nemainīgi dekoratīvi priekšmeti.

| (15) | Tika arī apgalvots, ka dekoratīvās sveces ir salīdzinoši viegli atšķirt no citiem sveču veidiem, piemēram, tējas svecēm un konusveidīgajām svecēm, ņemot vērā, ka dekoratīvajām svecēm ir vismaz viena no šīm pazīmēm: i) tās ir daudzkrāsainas, un tām ir vairāki slāņi; ii) tām ir īpašas formas; iii) uz to virsmas ir izgriezti rotājumi un iv) tām ir papildu dekorācijas no materiāla, kas nav vasks/parafīns. |
| --- | --- |

(15)

Tika arī apgalvots, ka dekoratīvās sveces ir salīdzinoši viegli atšķirt no citiem sveču veidiem, piemēram, tējas svecēm un konusveidīgajām svecēm, ņemot vērā, ka dekoratīvajām svecēm ir vismaz viena no šīm pazīmēm: i) tās ir daudzkrāsainas, un tām ir vairāki slāņi; ii) tām ir īpašas formas; iii) uz to virsmas ir izgriezti rotājumi un iv) tām ir papildu dekorācijas no materiāla, kas nav vasks/parafīns.

| (16) | Citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka “dzimšanas dienas” sveces Kopienā netiek ražotas un ka tās ražo gandrīz vienīgi ĶTR, tādēļ arī tās ir jāizslēdz no šīs procedūras. |
| --- | --- |

(16)

Citas ieinteresētās personas apgalvoja, ka “dzimšanas dienas” sveces Kopienā netiek ražotas un ka tās ražo gandrīz vienīgi ĶTR, tādēļ arī tās ir jāizslēdz no šīs procedūras.

| (17) | Tika arī apgalvots, ka tā sauktās tējas sveces varētu aizstāt sveces, lai radītu gaismu, bet citi sveču veidi nevar aizstāt tējas sveces, lai radītu siltumu. Tādēļ šie abi ražojuma veidi nav savstarpēji aizstājami tāpat kā kapu sveču un citu ārpus telpām lietojamu gaismekļu, kas nepieder pie attiecīgā ražojuma, un citu sveču veidu, tostarp tējas sveču, gadījumā. Līdz ar to tika prasīts, ka no šīs procedūras jāizslēdz arī tējas sveces. |
| --- | --- |

(17)

Tika arī apgalvots, ka tā sauktās tējas sveces varētu aizstāt sveces, lai radītu gaismu, bet citi sveču veidi nevar aizstāt tējas sveces, lai radītu siltumu. Tādēļ šie abi ražojuma veidi nav savstarpēji aizstājami tāpat kā kapu sveču un citu ārpus telpām lietojamu gaismekļu, kas nepieder pie attiecīgā ražojuma, un citu sveču veidu, tostarp tējas sveču, gadījumā. Līdz ar to tika prasīts, ka no šīs procedūras jāizslēdz arī tējas sveces.

| (18) | Attiecībā uz prasību par dekoratīvajām svecēm ieinteresēto personu minētās atšķirošās pazīmes ir ļoti vispārējas, un tās neļautu skaidri nošķirt tos sveču veidus, kuri jāiekļauj izmeklēšanas darbības jomā un kuri no tās ir jāizslēdz, un kuriem attiecīgi nepiemēro pasākumus. Daudziem sveču standarta veidiem ir vairāk nekā viena krāsa, tiem var būt īpaša forma vai viens vai vairāki rotājumi, piemēram, konkrētu gada rituma svinību gadījumā. Turklāt ieinteresēto personu sniegtā un izmeklēšanā savāktā informācija, jo īpaši attiecībā uz ražojuma veidiem un ražojuma kontroles numuriem, kā tie definēti, neļautu skaidri nošķirt dažādos sveču veidus, pamatojoties uz iepriekšminētajām pazīmēm. Pirmkārt, jāatzīmē, ka tas, ka Kopienas ražotāji, iespējams, neražo konkrētus ražojuma veidus, automātiski neizslēdz šos veidus no attiecīgā ražojuma definīcijas. Otrkārt, nevar izslēgt, ka Kopienas ražotāji konkrētus sveču veidus neražo kaitējumu radošā dempinga dēļ. Tā saukto dzimšanas dienu sveču gadījumā attiecīgās personas nesniedza pierādījumus tam, ka šie sveču veidi pašlaik Kopienā netiek ražoti, kā arī neskaidroja iemeslus, kāpēc šādas sveces nevarētu ražot Kopienā. Turklāt tāpat kā dekoratīvo sveču gadījumā netika sniegta skaidra atšķirība starp dzimšanas dienas svecēm un citiem sveču veidiem, kas ļautu izslēgt šos ražojuma veidus. Šie komentāri attiecas arī uz tā sauktajām ar roku veidotajām svecēm. Jānorāda, ka 26. apsvērumā minētais apgalvojums, ka Kopienā ar roku veidotas sveces neražo, nav pareizs. |
| --- | --- |

(18)

Attiecībā uz prasību par dekoratīvajām svecēm ieinteresēto personu minētās atšķirošās pazīmes ir ļoti vispārējas, un tās neļautu skaidri nošķirt tos sveču veidus, kuri jāiekļauj izmeklēšanas darbības jomā un kuri no tās ir jāizslēdz, un kuriem attiecīgi nepiemēro pasākumus. Daudziem sveču standarta veidiem ir vairāk nekā viena krāsa, tiem var būt īpaša forma vai viens vai vairāki rotājumi, piemēram, konkrētu gada rituma svinību gadījumā. Turklāt ieinteresēto personu sniegtā un izmeklēšanā savāktā informācija, jo īpaši attiecībā uz ražojuma veidiem un ražojuma kontroles numuriem, kā tie definēti, neļautu skaidri nošķirt dažādos sveču veidus, pamatojoties uz iepriekšminētajām pazīmēm. Pirmkārt, jāatzīmē, ka tas, ka Kopienas ražotāji, iespējams, neražo konkrētus ražojuma veidus, automātiski neizslēdz šos veidus no attiecīgā ražojuma definīcijas. Otrkārt, nevar izslēgt, ka Kopienas ražotāji konkrētus sveču veidus neražo kaitējumu radošā dempinga dēļ. Tā saukto dzimšanas dienu sveču gadījumā attiecīgās personas nesniedza pierādījumus tam, ka šie sveču veidi pašlaik Kopienā netiek ražoti, kā arī neskaidroja iemeslus, kāpēc šādas sveces nevarētu ražot Kopienā. Turklāt tāpat kā dekoratīvo sveču gadījumā netika sniegta skaidra atšķirība starp dzimšanas dienas svecēm un citiem sveču veidiem, kas ļautu izslēgt šos ražojuma veidus. Šie komentāri attiecas arī uz tā sauktajām ar roku veidotajām svecēm. Jānorāda, ka 26. apsvērumā minētais apgalvojums, ka Kopienā ar roku veidotas sveces neražo, nav pareizs.

| (19) | Attiecībā uz apgalvojumu par konkrētu sveču veidu izmantošanu, proti, lai radītu gaismu un/vai siltumu, jāatgādina, ka pagaidu regulas 26. apsvērumā tika minēts, ka dažādi veidi ir savstarpēji aizvietojami un ka sveces plaši izmanto iekštelpu dekorēšanai un nevis galvenajam mērķim, t. i., siltuma radīšanai. Ieinteresētās personas nesniedza informāciju, kas šo apgalvojumu apgāztu. Attiecībā uz prasībām, kas tika iesniegtas par kapu svecēm un ārpus telpām dedzināmajām svecēm, apstiprināts, ka šos ražojumus var atšķirt no citiem sveču veidiem, pamatojoties uz tehniskajiem un ķīmiskajiem kritērijiem, kas minēti pagaidu regulas 17. apsvērumā. |
| --- | --- |

(19)

Attiecībā uz apgalvojumu par konkrētu sveču veidu izmantošanu, proti, lai radītu gaismu un/vai siltumu, jāatgādina, ka pagaidu regulas 26. apsvērumā tika minēts, ka dažādi veidi ir savstarpēji aizvietojami un ka sveces plaši izmanto iekštelpu dekorēšanai un nevis galvenajam mērķim, t. i., siltuma radīšanai. Ieinteresētās personas nesniedza informāciju, kas šo apgalvojumu apgāztu. Attiecībā uz prasībām, kas tika iesniegtas par kapu svecēm un ārpus telpām dedzināmajām svecēm, apstiprināts, ka šos ražojumus var atšķirt no citiem sveču veidiem, pamatojoties uz tehniskajiem un ķīmiskajiem kritērijiem, kas minēti pagaidu regulas 17. apsvērumā.

| (20) | Minot tikai galveno, uzskata, ka ieinteresēto personu iesniegtās prasības nav pietiekami konkrētas un nav pamatotas ar pietiekamiem pierādījumiem, kas liecina, ka attiecīgais ražojums pagaidu regulā nav pareizi definēts. Jāatgādina, ka visiem attiecīgajā ražojumā iekļautajiem sveču veidiem ir vienādas galvenās ķīmiskās un tehniskās īpašības. Turklāt šajā gadījumā konstatēts, ka svecēm ir vienāds vai līdzīgs izmantojums un tās daudzos gadījumos ir savstarpēji aizvietojamas. Tās ražo ĶTR sveču ražotāji un eksportē pa vieniem un tiem pašiem tirdzniecības kanāliem, tādējādi tās ir viena un tā paša ražojuma daļa. |
| --- | --- |

(20)

Minot tikai galveno, uzskata, ka ieinteresēto personu iesniegtās prasības nav pietiekami konkrētas un nav pamatotas ar pietiekamiem pierādījumiem, kas liecina, ka attiecīgais ražojums pagaidu regulā nav pareizi definēts. Jāatgādina, ka visiem attiecīgajā ražojumā iekļautajiem sveču veidiem ir vienādas galvenās ķīmiskās un tehniskās īpašības. Turklāt šajā gadījumā konstatēts, ka svecēm ir vienāds vai līdzīgs izmantojums un tās daudzos gadījumos ir savstarpēji aizvietojamas. Tās ražo ĶTR sveču ražotāji un eksportē pa vieniem un tiem pašiem tirdzniecības kanāliem, tādējādi tās ir viena un tā paša ražojuma daļa.

| (21) | Tā kā par attiecīgā ražojuma definīciju citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 15. līdz 23. apsvērumu. |
| --- | --- |

(21)

Tā kā par attiecīgā ražojuma definīciju citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 15. līdz 23. apsvērumu.

2.2.   Līdzīgais ražojums

| (22) | Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja pagaidu regulas 28. apsvēruma konstatējumus, kurā “līdzīgā ražojuma” noteikšanai izmantotie kritēriji galvenokārt pamatojas uz tehniskajām un ķīmiskajām īpašībām, kā arī uz ražojuma galīgo pielietojumu vai funkcijām. Citi tādi faktori kā forma, smarža, krāsa vai citas raksturīgās īpašības, ko minēja ieinteresētā persona, netika uzskatīti par būtiskiem līdzīgā ražojuma definīcijā. Iespējamās atšķirības izmēra ziņā neietekmē attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju, jo īpaši tāpēc, ka ražojuma veidiem, kas pieder pie viena ražojuma, nevar skaidri nošķirt to tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, galīgo pielietojumu un lietotāju uztveri. |
| --- | --- |

(22)

Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja pagaidu regulas 28. apsvēruma konstatējumus, kurā “līdzīgā ražojuma” noteikšanai izmantotie kritēriji galvenokārt pamatojas uz tehniskajām un ķīmiskajām īpašībām, kā arī uz ražojuma galīgo pielietojumu vai funkcijām. Citi tādi faktori kā forma, smarža, krāsa vai citas raksturīgās īpašības, ko minēja ieinteresētā persona, netika uzskatīti par būtiskiem līdzīgā ražojuma definīcijā. Iespējamās atšķirības izmēra ziņā neietekmē attiecīgā ražojuma un līdzīgā ražojuma definīciju, jo īpaši tāpēc, ka ražojuma veidiem, kas pieder pie viena ražojuma, nevar skaidri nošķirt to tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, galīgo pielietojumu un lietotāju uztveri.

| (23) | Šajā saistībā jāuzsver, ka ieinteresētās personas neapstrīdēja to, ka visiem sveču veidiem ir vienādas galvenās ķīmiskās un tehniskās īpašības vai ka visus sveču veidus ražo no vienādas izejvielas, galvenokārt vaska, ka tos ražo tie paši ražotāji un eksportam tos pārdod pa tiem pašiem tirdzniecības kanāliem vai līdzīgiem klientiem Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(23)

Šajā saistībā jāuzsver, ka ieinteresētās personas neapstrīdēja to, ka visiem sveču veidiem ir vienādas galvenās ķīmiskās un tehniskās īpašības vai ka visus sveču veidus ražo no vienādas izejvielas, galvenokārt vaska, ka tos ražo tie paši ražotāji un eksportam tos pārdod pa tiem pašiem tirdzniecības kanāliem vai līdzīgiem klientiem Kopienas tirgū.

| (24) | Galvenie ieinteresēto personu argumenti bija saistīti ar to, ka ĶTR ražotie un uz Kopienu eksportētie sveču veidi nav līdzīgi veidiem, ko Kopienā ražo Kopienas ražotāji. Visas prasības tika rūpīgi izskatītas, taču tās nesniedza jaunus svarīgus elementus salīdzinājumā ar prasībām, kas izteiktas un izskatītas pagaidu posmā. |
| --- | --- |

(24)

Galvenie ieinteresēto personu argumenti bija saistīti ar to, ka ĶTR ražotie un uz Kopienu eksportētie sveču veidi nav līdzīgi veidiem, ko Kopienā ražo Kopienas ražotāji. Visas prasības tika rūpīgi izskatītas, taču tās nesniedza jaunus svarīgus elementus salīdzinājumā ar prasībām, kas izteiktas un izskatītas pagaidu posmā.

| (25) | Prasība, kas minēta 14. apsvērumā attiecībā uz attiecīgā ražojuma definīciju, sniegta arī saistībā ar līdzīgo ražojumu. Tika apgalvots, ka ĶTR ražotāji eksportētāji lielākoties ražo ar rokām veidotas vai darbietilpīgas dažādu formu dekoratīvās sveces, izdarot papildu uzlabošanas darbības, un ka šādas sveces Kopienas ražotāji neražo vai ražo ierobežotā daudzumā. Tādēļ apgalvots, ka šie sveču veidi nav līdzīgi Kopienas ražotāju ražotajiem. |
| --- | --- |

(25)

Prasība, kas minēta 14. apsvērumā attiecībā uz attiecīgā ražojuma definīciju, sniegta arī saistībā ar līdzīgo ražojumu. Tika apgalvots, ka ĶTR ražotāji eksportētāji lielākoties ražo ar rokām veidotas vai darbietilpīgas dažādu formu dekoratīvās sveces, izdarot papildu uzlabošanas darbības, un ka šādas sveces Kopienas ražotāji neražo vai ražo ierobežotā daudzumā. Tādēļ apgalvots, ka šie sveču veidi nav līdzīgi Kopienas ražotāju ražotajiem.

| (26) | Izmeklēšanā konstatēts, ka šis apgalvojums nav pareizs. Lai gan Kopienas ražošanas nozares definīcijā iekļautie ražotāji var būt pievērsušies tirgus standarta sveču segmentam, pieejamā informācija liecina, ka Kopienā dažās tādās valstīs kā Igaunija, Francija, Vācija, Grieķija, Itālija, Polija un Slovēnija ir daudz ražotāju, kas ražo dekoratīvās sveces, tostarp ar roku veidotas un darbietilpīgas sveces. |
| --- | --- |

(26)

Izmeklēšanā konstatēts, ka šis apgalvojums nav pareizs. Lai gan Kopienas ražošanas nozares definīcijā iekļautie ražotāji var būt pievērsušies tirgus standarta sveču segmentam, pieejamā informācija liecina, ka Kopienā dažās tādās valstīs kā Igaunija, Francija, Vācija, Grieķija, Itālija, Polija un Slovēnija ir daudz ražotāju, kas ražo dekoratīvās sveces, tostarp ar roku veidotas un darbietilpīgas sveces.

| (27) | Ņemot vērā ieinteresēto personu izvirzītās prasības un iesniegtos pierādījumus, kā arī visu pārējo izmeklēšanā pieejamo informāciju, uzskata, ka attiecīgo ražojumu un sveces, ko ražo un tirgo ražotāji eksportētāji savā vietējā tirgū un ražotāji Kopienā, kuru izmantoja arī par analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR ražojumiem, var uzskatīt par līdzīgiem ražojumiem saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu. Šiem ražojumiem pamatā ir vienādas galvenās tehniskās un ķīmiskās īpašības un vienāds pamatpielietojums. |
| --- | --- |

(27)

Ņemot vērā ieinteresēto personu izvirzītās prasības un iesniegtos pierādījumus, kā arī visu pārējo izmeklēšanā pieejamo informāciju, uzskata, ka attiecīgo ražojumu un sveces, ko ražo un tirgo ražotāji eksportētāji savā vietējā tirgū un ražotāji Kopienā, kuru izmantoja arī par analogo valsti, lai noteiktu normālo vērtību ĶTR ražojumiem, var uzskatīt par līdzīgiem ražojumiem saskaņā ar pamatregulas 1. panta 4. punktu. Šiem ražojumiem pamatā ir vienādas galvenās tehniskās un ķīmiskās īpašības un vienāds pamatpielietojums.

3.   IZLASES VEIDA PĀRBAUDE

3.1.   Kopienas ražotāju, importētāju un ĶTR ražotāju eksportētāju izlases veida pārbaude

| (28) | Tā kā par Kopienas ražotāju, importētāju un ĶTR ražotāju eksportētāju izlases veida pārbaudi nav tādu komentāru, kas mainītu pagaidu konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 31. līdz 40. apsvērumu. |
| --- | --- |

(28)

Tā kā par Kopienas ražotāju, importētāju un ĶTR ražotāju eksportētāju izlases veida pārbaudi nav tādu komentāru, kas mainītu pagaidu konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 31. līdz 40. apsvērumu.

3.2.   Individuāla pārbaude

| (29) | Kā norādīts pagaidu regulas 41. līdz 43. apsvērumā, viena ražotāja eksportētāja prasību par individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu pagaidu posmā nevarēja apmierināt, jo tā šajā posmā neļautu laikā pabeigt izmeklēšanu. |
| --- | --- |

(29)

Kā norādīts pagaidu regulas 41. līdz 43. apsvērumā, viena ražotāja eksportētāja prasību par individuālu pārbaudi saskaņā ar pamatregulas 17. panta 3. punktu pagaidu posmā nevarēja apmierināt, jo tā šajā posmā neļautu laikā pabeigt izmeklēšanu.

| (30) | Taču, ņemot vērā šā gadījuma apstākļus, uzskatīja, ka pēc pagaidu pasākumu noteikšanas administratīvi ir iespējams apmierināt šo vienīgo pamatoto prasību. |
| --- | --- |

(30)

Taču, ņemot vērā šā gadījuma apstākļus, uzskatīja, ka pēc pagaidu pasākumu noteikšanas administratīvi ir iespējams apmierināt šo vienīgo pamatoto prasību.

| (31) | Tādēļ veica pārbaudes apmeklējumu šāda ĶTR uzņēmuma telpās:






  — | M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd, Taicang. |
| --- | --- | --- |

(31)

Tādēļ veica pārbaudes apmeklējumu šāda ĶTR uzņēmuma telpās:

—

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd, Taicang.

Turklāt tika veikti pārbaudes apmeklējumi šādos saistīto importētāju uzņēmumos Kopienā:

| — | Müller Fabryka Świec S.A., Grudziądz, Polija, |
| --- | --- |

—

Müller Fabryka Świec S.A., Grudziądz, Polija,

| — | Gebr. Müller Kerzenfabrik AG, Straelen, Vācija. |
| --- | --- |

—

Gebr. Müller Kerzenfabrik AG, Straelen, Vācija.

4.   DEMPINGS

4.1.   Pamatregulas 18. panta piemērošana

| (32) | Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas uzņēmums, kuram piemēroja pamatregulas 18. pantu, apstrīdēja Komisijas konstatējumus. Tas būtībā no jauna atkārtoja savas pagaidu posmā iesniegtās prasības, nesniedzot pamatotus pierādījumus, kas varētu attaisnot pagaidu konstatējumu grozījumus. |
| --- | --- |

(32)

Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas uzņēmums, kuram piemēroja pamatregulas 18. pantu, apstrīdēja Komisijas konstatējumus. Tas būtībā no jauna atkārtoja savas pagaidu posmā iesniegtās prasības, nesniedzot pamatotus pierādījumus, kas varētu attaisnot pagaidu konstatējumu grozījumus.

| (33) | Ņemot vērā iepriekšminēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 44. līdz 47. apsvērumu. |
| --- | --- |

(33)

Ņemot vērā iepriekšminēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 44. līdz 47. apsvērumu.

4.2.   Tirgus ekonomikas režīms (“TER”)

| (34) | Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas pieci ĶTR ražotāji eksportētāji, kuriem nepiešķīra TER, apstrīdēja pagaidu konstatējumus. |
| --- | --- |

(34)

Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas pieci ĶTR ražotāji eksportētāji, kuriem nepiešķīra TER, apstrīdēja pagaidu konstatējumus.

| (35) | Eksportētājs, kas nevarēja pierādīt, ka ir izpildīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. un 3. kritērijs, apgalvoja, ka minētā apakšpunkta 1. kritērijs esot izpildīts, jo no valsts saņemtais finansiālais ieguldījums, piemēram, maza un vidēja uzņēmuma tehnoloģiska centra celtniecībai, esot pieejams arī tirgus ekonomikas valstīs. Tas arī apgalvoja, ka citā antidempinga lietā subsīdiju dēļ, kuras saņēma kāds cits uzņēmums, uzņēmumam TER statuss netika liegts. |
| --- | --- |

(35)

Eksportētājs, kas nevarēja pierādīt, ka ir izpildīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. un 3. kritērijs, apgalvoja, ka minētā apakšpunkta 1. kritērijs esot izpildīts, jo no valsts saņemtais finansiālais ieguldījums, piemēram, maza un vidēja uzņēmuma tehnoloģiska centra celtniecībai, esot pieejams arī tirgus ekonomikas valstīs. Tas arī apgalvoja, ka citā antidempinga lietā subsīdiju dēļ, kuras saņēma kāds cits uzņēmums, uzņēmumam TER statuss netika liegts.

| (36) | Attiecībā uz pirmo prasību jāatzīmē, ka Kopienas iestādes TER novērtējumu veic, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu, nevis vispārīgi salīdzinot to, kādi tirgus apstākļi attiecas uz uzņēmumiem, kas darbojas ĶTR un tirgus ekonomikas valstīs. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. Attiecībā uz otro prasību jāuzsver, ka antidempinga lietu izmeklēšana tiek veikta atsevišķi un katras izmeklēšanas konstatējumi tiek veikti atkarībā no atsevišķās lietas situācijas un konteksta. Turklāt šajā lietā valsts finansējuma veids, biežums un ekonomiskā vide liecina, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. kritērijs nav izpildīts. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(36)

Attiecībā uz pirmo prasību jāatzīmē, ka Kopienas iestādes TER novērtējumu veic, pamatojoties uz pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktu, nevis vispārīgi salīdzinot to, kādi tirgus apstākļi attiecas uz uzņēmumiem, kas darbojas ĶTR un tirgus ekonomikas valstīs. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. Attiecībā uz otro prasību jāuzsver, ka antidempinga lietu izmeklēšana tiek veikta atsevišķi un katras izmeklēšanas konstatējumi tiek veikti atkarībā no atsevišķās lietas situācijas un konteksta. Turklāt šajā lietā valsts finansējuma veids, biežums un ekonomiskā vide liecina, ka pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. kritērijs nav izpildīts. Tādēļ šī prasība bija jānoraida.

| (37) | Tas pats eksportētājs attiecībā uz pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 3. kritēriju apgalvoja, ka visi attiecīgie dokumenti liecināja, ka par zemes izmantošanu maksātā cena noteikta, brīvi vienojoties ar vietējām iestādēm, un tādēļ cena ir pamatota ar tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(37)

Tas pats eksportētājs attiecībā uz pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 3. kritēriju apgalvoja, ka visi attiecīgie dokumenti liecināja, ka par zemes izmantošanu maksātā cena noteikta, brīvi vienojoties ar vietējām iestādēm, un tādēļ cena ir pamatota ar tirgus vērtību.

| (38) | Šajā saistībā jāatzīmē, ka attiecīgie zemes izmantošanas tiesību cenas pamatojuma dokumenti izdoti 1997. gadā un tie šim eksportētājam ļāva iegūt šīs tiesības uz nenoteiktu laikposmu par cenu, kas noteikta minētajā datumā. Ja neņem vērā cenas pieaugumu starp 1997. gadu un zemes izmantošanas tiesību faktiskās nodošanas dienu un to, ka nav zemes vērtības noteikšanas vai novērtējuma ziņojuma, šis eksportētājs nevarēja izskaidrot, uz kāda pamata noteikta zemes izmantošanas tiesību nodošanas cena. |
| --- | --- |

(38)

Šajā saistībā jāatzīmē, ka attiecīgie zemes izmantošanas tiesību cenas pamatojuma dokumenti izdoti 1997. gadā un tie šim eksportētājam ļāva iegūt šīs tiesības uz nenoteiktu laikposmu par cenu, kas noteikta minētajā datumā. Ja neņem vērā cenas pieaugumu starp 1997. gadu un zemes izmantošanas tiesību faktiskās nodošanas dienu un to, ka nav zemes vērtības noteikšanas vai novērtējuma ziņojuma, šis eksportētājs nevarēja izskaidrot, uz kāda pamata noteikta zemes izmantošanas tiesību nodošanas cena.

| (39) | No iepriekšminētā tiek secināts, ka šis eksportētājs nav izpildījis ne pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1., ne 3. kritēriju, un tādējādi pagaidu posmā veiktie konstatējumi tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(39)

No iepriekšminētā tiek secināts, ka šis eksportētājs nav izpildījis ne pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1., ne 3. kritēriju, un tādējādi pagaidu posmā veiktie konstatējumi tiek apstiprināti.

| (40) | Viens eksportētājs, kas neizpildīja pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. kritēriju, apgalvoja, ka tas šo kritēriju izpilda, jo diviem valdes locekļiem sniegtais finansiālais ieguldījums pretēji pagaidu posmā konstatētajam (pagaidu regulas 53. apsvērums) nav uzskatāms par “aizdevumu”. Tas apgalvoja, ka šis ieguldījums uzskatāms par rezerves fondu. |
| --- | --- |

(40)

Viens eksportētājs, kas neizpildīja pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. kritēriju, apgalvoja, ka tas šo kritēriju izpilda, jo diviem valdes locekļiem sniegtais finansiālais ieguldījums pretēji pagaidu posmā konstatētajam (pagaidu regulas 53. apsvērums) nav uzskatāms par “aizdevumu”. Tas apgalvoja, ka šis ieguldījums uzskatāms par rezerves fondu.

| (41) | Šajā saistībā jāatzīmē, ka rezerves fonds ir bilances postenis, kas paredzēts ilgtermiņa kapitāla ieguldījuma projektiem vai jebkādiem citiem lieliem un sagaidāmiem izdevumiem, kas paredzēti nākotnē. Pēc ieraksta bilancē šos līdzekļus var lietot vienīgi kapitālizdevumu projektos, kam tie sākotnēji paredzēti, izslēdzot jebkādus neparedzētus izdevumus. |
| --- | --- |

(41)

Šajā saistībā jāatzīmē, ka rezerves fonds ir bilances postenis, kas paredzēts ilgtermiņa kapitāla ieguldījuma projektiem vai jebkādiem citiem lieliem un sagaidāmiem izdevumiem, kas paredzēti nākotnē. Pēc ieraksta bilancē šos līdzekļus var lietot vienīgi kapitālizdevumu projektos, kam tie sākotnēji paredzēti, izslēdzot jebkādus neparedzētus izdevumus.

| (42) | Direktoru valdes sanāksmes protokols skaidri liecina, ka šāds nolūks nebija paredzēts. Turklāt attiecīgie ieraksti bilancē iegrāmatoti kā “citi debitoru parādi”, ko parasti izmanto īpašnieka un darbinieka īstermiņa aizdevumiem un avansiem. |
| --- | --- |

(42)

Direktoru valdes sanāksmes protokols skaidri liecina, ka šāds nolūks nebija paredzēts. Turklāt attiecīgie ieraksti bilancē iegrāmatoti kā “citi debitoru parādi”, ko parasti izmanto īpašnieka un darbinieka īstermiņa aizdevumiem un avansiem.

| (43) | Tāpēc var secināt, ka divām personām sniegtie finanšu līdzekļi nebija paredzēti kā kapitāla rezerve, bet gan ir veids, kā nodrošināt līdzekļus bez pareiza tiesiskā pamata, un jo īpaši bez līguma, kurā minēti atmaksas datumi vai maksājamie procenti. Jebkurā gadījumā šāds darījums jāuzskata kā finanšu instruments 32. starptautiskā grāmatvedības standarta (“SGS”) nozīmē. Turklāt informācija par šiem darījumiem netika sniegta saskaņā ar 24. SGS, jo uzņēmuma finanšu pārskats nesniedz informāciju par: i) darījumu summu; ii) šo darījumu noteikumiem, tostarp – vai tie ir nodrošināti; un iii) sniedzamās atlīdzības veidu, kā arī sīkāku informāciju par sniegto vai saņemto garantiju. |
| --- | --- |

(43)

Tāpēc var secināt, ka divām personām sniegtie finanšu līdzekļi nebija paredzēti kā kapitāla rezerve, bet gan ir veids, kā nodrošināt līdzekļus bez pareiza tiesiskā pamata, un jo īpaši bez līguma, kurā minēti atmaksas datumi vai maksājamie procenti. Jebkurā gadījumā šāds darījums jāuzskata kā finanšu instruments 32. starptautiskā grāmatvedības standarta (“SGS”) nozīmē. Turklāt informācija par šiem darījumiem netika sniegta saskaņā ar 24. SGS, jo uzņēmuma finanšu pārskats nesniedz informāciju par: i) darījumu summu; ii) šo darījumu noteikumiem, tostarp – vai tie ir nodrošināti; un iii) sniedzamās atlīdzības veidu, kā arī sīkāku informāciju par sniegto vai saņemto garantiju.

| (44) | No iepriekšminētā tiek secināts, ka šis eksportētājs nav izpildījis pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. kritēriju, un tādēļ ar šo pagaidu posmā veiktie konstatējumi tiek apstiprināti. |
| --- | --- |

(44)

No iepriekšminētā tiek secināts, ka šis eksportētājs nav izpildījis pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. kritēriju, un tādēļ ar šo pagaidu posmā veiktie konstatējumi tiek apstiprināti.

| (45) | Otrs eksportētājs, kas neizpildīja pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. kritērija prasības, neapstrīdēja faktu, ka grāmatvedības dokumentos ir izdarītas kļūdas, taču uzskatīja, ka dažas no tām ir nesvarīgas un ka citas ir izdarītas iepriekšējos gados un neietekmē uzņēmuma pārskatu skaidrību. |
| --- | --- |

(45)

Otrs eksportētājs, kas neizpildīja pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. kritērija prasības, neapstrīdēja faktu, ka grāmatvedības dokumentos ir izdarītas kļūdas, taču uzskatīja, ka dažas no tām ir nesvarīgas un ka citas ir izdarītas iepriekšējos gados un neietekmē uzņēmuma pārskatu skaidrību.

| (46) | Šajā saistībā jāatzīmē, ka kļūdas tika konstatētas pēc nejaušas izlases principa atlasītos grāmatvedības dokumentos un tās nebija minētas revīzijas ziņojumos, kas radīja nopietnas šaubas, vai grāmatvedības dokumentiem veiktā revīzija atbilst SGS. Turklāt kļūdainais pamatlīdzekļu iegrāmatojums iepriekšējos gados joprojām kropļo uzņēmuma izmaksu struktūru, un to nevar uzskatīt par atbilstošu 1. un 38. SGS. |
| --- | --- |

(46)

Šajā saistībā jāatzīmē, ka kļūdas tika konstatētas pēc nejaušas izlases principa atlasītos grāmatvedības dokumentos un tās nebija minētas revīzijas ziņojumos, kas radīja nopietnas šaubas, vai grāmatvedības dokumentiem veiktā revīzija atbilst SGS. Turklāt kļūdainais pamatlīdzekļu iegrāmatojums iepriekšējos gados joprojām kropļo uzņēmuma izmaksu struktūru, un to nevar uzskatīt par atbilstošu 1. un 38. SGS.

| (47) | Līdz ar to tiek apstiprināts pagaidu posmā veiktais konstatējums, ka šis ražotājs eksportētājs nav izpildījis pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. kritēriju. |
| --- | --- |

(47)

Līdz ar to tiek apstiprināts pagaidu posmā veiktais konstatējums, ka šis ražotājs eksportētājs nav izpildījis pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 2. kritēriju.

| (48) | Viens eksportētājs, kas sadarbojās un kura TER pieprasījumu noraidīja, jo tas nevarēja pierādīt, ka ir izpildīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. kritērijs, iesniedza rakstisku apstiprinājumu, ko izdevušas Ķīnas vietējās iestādes un kas, pēc eksportētāja viedokļa, liecina, ka uzņēmums pirkšanas un pārdošanas darbībās nav pakļauts ierobežojumiem. |
| --- | --- |

(48)

Viens eksportētājs, kas sadarbojās un kura TER pieprasījumu noraidīja, jo tas nevarēja pierādīt, ka ir izpildīts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. kritērijs, iesniedza rakstisku apstiprinājumu, ko izdevušas Ķīnas vietējās iestādes un kas, pēc eksportētāja viedokļa, liecina, ka uzņēmums pirkšanas un pārdošanas darbībās nav pakļauts ierobežojumiem.

| (49) | Taču, tā kā sniegtais apliecinājums ir pretrunā ar šā atsevišķā ražotāja eksportētāja statūtiem un sniegto pierādījumu vairs nav iespējams pārbaudīt, TER pieprasījums jānoraida arī galīgajā posmā. |
| --- | --- |

(49)

Taču, tā kā sniegtais apliecinājums ir pretrunā ar šā atsevišķā ražotāja eksportētāja statūtiem un sniegto pierādījumu vairs nav iespējams pārbaudīt, TER pieprasījums jānoraida arī galīgajā posmā.

| (50) | Eksportētājs, kas sadarbojās un attiecībā uz kuru tika konstatēts, ka tas neizpilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. līdz 3. kritēriju, saistībā ar minētā apakšpunkta 1. kritēriju apgalvoja, ka uzņēmums statūtos noteiktos pirkšanas un pārdošanas ierobežojumus praksē neīsteno. Saistībā ar minētā apakšpunkta 2. kritēriju tas konstatējumus neapstrīdēja, taču apgalvoja, ka kļūdas uzņēmuma grāmatvedībā radušās grāmatvežu nepareizas darbības dēļ un/vai vietējo nodokļu iestāžu norādījumu rezultātā. Saistībā ar minētā apakšpunkta 3. kritēriju, lai gan uzņēmums sniedza sava veida skaidrojumu attiecībā uz valsts piešķirtajām atlaidēm, ko uzskatīja par nepareizu zemes izmantošanas tiesību novērtējumu, tas nesniedza pierādījumus par atbilstību atlaižu nosacījumiem. |
| --- | --- |

(50)

Eksportētājs, kas sadarbojās un attiecībā uz kuru tika konstatēts, ka tas neizpilda pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. līdz 3. kritēriju, saistībā ar minētā apakšpunkta 1. kritēriju apgalvoja, ka uzņēmums statūtos noteiktos pirkšanas un pārdošanas ierobežojumus praksē neīsteno. Saistībā ar minētā apakšpunkta 2. kritēriju tas konstatējumus neapstrīdēja, taču apgalvoja, ka kļūdas uzņēmuma grāmatvedībā radušās grāmatvežu nepareizas darbības dēļ un/vai vietējo nodokļu iestāžu norādījumu rezultātā. Saistībā ar minētā apakšpunkta 3. kritēriju, lai gan uzņēmums sniedza sava veida skaidrojumu attiecībā uz valsts piešķirtajām atlaidēm, ko uzskatīja par nepareizu zemes izmantošanas tiesību novērtējumu, tas nesniedza pierādījumus par atbilstību atlaižu nosacījumiem.

| (51) | Saistībā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. kritēriju jāatzīmē, ka Ķīnas uzņēmējdarbības tiesībās ir noteikts, ka uzņēmumu AS ir saistoši uzņēmumam, akcionāriem, direktoriem, pārraugiem un augstākā līmeņa vadībai, tāpēc uzņēmuma skaidrojumi tiek noraidīti. Turklāt uzņēmuma komentāri saistībā ar minētā apakšpunkta 2. un 3. kritēriju nebija pamatojums, lai veiktu izmaiņas attiecīgajos pagaidu konstatējumos. Tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 54. apsvērumu. |
| --- | --- |

(51)

Saistībā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta 1. kritēriju jāatzīmē, ka Ķīnas uzņēmējdarbības tiesībās ir noteikts, ka uzņēmumu AS ir saistoši uzņēmumam, akcionāriem, direktoriem, pārraugiem un augstākā līmeņa vadībai, tāpēc uzņēmuma skaidrojumi tiek noraidīti. Turklāt uzņēmuma komentāri saistībā ar minētā apakšpunkta 2. un 3. kritēriju nebija pamatojums, lai veiktu izmaiņas attiecīgajos pagaidu konstatējumos. Tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 54. apsvērumu.

| (52) | Attiecībā uz pagaidu regulas 57. apsvērumu jāatzīmē, ka pēc TER konstatējumu sniegšanas saņemtās informācijas analīze nepamato izmaiņas to uzņēmumu sarakstā, kuriem piešķir TER. |
| --- | --- |

(52)

Attiecībā uz pagaidu regulas 57. apsvērumu jāatzīmē, ka pēc TER konstatējumu sniegšanas saņemtās informācijas analīze nepamato izmaiņas to uzņēmumu sarakstā, kuriem piešķir TER.

| (53) | Uzņēmums, kuram piešķīra individuālu pārbaudi, pierādīja, ka tas izpilda 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijus, un tādēļ tam varēja piešķirt TER. |
| --- | --- |

(53)

Uzņēmums, kuram piešķīra individuālu pārbaudi, pierādīja, ka tas izpilda 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta kritērijus, un tādēļ tam varēja piešķirt TER.

4.3.   Atsevišķs režīms (“AR”)

| (54) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pret konkurenci vērstas prakses un valsts iejaukšanās pieļautu pasākumu apiešanu un tāpēc nevienam ĶTR ražotājam nevajadzētu piešķirt AR. |
| --- | --- |

(54)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pret konkurenci vērstas prakses un valsts iejaukšanās pieļautu pasākumu apiešanu un tāpēc nevienam ĶTR ražotājam nevajadzētu piešķirt AR.

| (55) | Šajā saistībā jāatzīmē, ka ieinteresētā persona attiecībā uz šo apgalvojumu nesniedza pamatotus pierādījumus. Taču, lai mazinātu apiešanas risku maksājumu summu būtiskās atšķirības dēļ, uzskata, ka šajā gadījumā ir vajadzīgi īpaši pasākumi, ar ko nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu (skatīt 149. un 150. apsvērumu). |
| --- | --- |

(55)

Šajā saistībā jāatzīmē, ka ieinteresētā persona attiecībā uz šo apgalvojumu nesniedza pamatotus pierādījumus. Taču, lai mazinātu apiešanas risku maksājumu summu būtiskās atšķirības dēļ, uzskata, ka šajā gadījumā ir vajadzīgi īpaši pasākumi, ar ko nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu (skatīt 149. un 150. apsvērumu).

| (56) | Tā kā attiecībā uz AR citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 58. līdz 60. apsvērumu. |
| --- | --- |

(56)

Tā kā attiecībā uz AR citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 58. līdz 60. apsvērumu.

4.4.   Normālā vērtība

4.4.1.   Eksportētāji, kas sadarbojās un kam piešķīra TER

| (57) | Attiecībā uz ĶTR uzņēmumu, kuram piešķīra individuālo pārbaudi un pēc tam TER (“IP uzņēmums”), konstatēts, ka tas neveic pārdevumus vietējā tirgū. Tādēļ šim uzņēmumam normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, piemērojot tādu pašu metodi kā eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem nebija reprezentatīvu vietējo pārdevumu, kā aprakstīts pagaidu regulas 67. līdz 69. apsvērumā. |
| --- | --- |

(57)

Attiecībā uz ĶTR uzņēmumu, kuram piešķīra individuālo pārbaudi un pēc tam TER (“IP uzņēmums”), konstatēts, ka tas neveic pārdevumus vietējā tirgū. Tādēļ šim uzņēmumam normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, piemērojot tādu pašu metodi kā eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuriem nebija reprezentatīvu vietējo pārdevumu, kā aprakstīts pagaidu regulas 67. līdz 69. apsvērumā.

| (58) | Tā kā attiecībā uz normālo vērtību eksportētājiem, kam piešķīra TER, citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 61. līdz 69. apsvērumu. |
| --- | --- |

(58)

Tā kā attiecībā uz normālo vērtību eksportētājiem, kam piešķīra TER, citu komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 61. līdz 69. apsvērumu.

4.4.2.   Ražotāji eksportētāji, kam nepiešķīra TER, un analogā valsts

| (59) | Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja Kopienas ražošanas nozares izvēli par analogo valsti galvenokārt tāpēc, ka pastāv darba tirgus un līdz ar to darba izmaksu atšķirības. Kā skaidrots sīkāk pagaidu regulas 70. līdz 76. apsvērumā, tika pieliktas ievērojamas pūles, lai panāktu sadarbību ar analogo valsti. Tā kā sadarbība netika panākta, tika uzskatīts, ka normālās vērtības noteikšanai tirgus ekonomikas valstī var izmantot Kopienas ražošanas nozares pieejamos datus. Arguments par darba tirgus atšķirībām nav būtisks saistībā ar analogās valsts datiem. Turklāt šo ieinteresēto personu argumentiem un piezīmēm netika sniegts pamatojums vai kāds priekšlikums par konkrētu alternatīvu attiecībā uz analogās valsts izvēli. Tādēļ šos komentārus neņem vērā un var apstiprināt pagaidu konstatējumus. |
| --- | --- |

(59)

Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja Kopienas ražošanas nozares izvēli par analogo valsti galvenokārt tāpēc, ka pastāv darba tirgus un līdz ar to darba izmaksu atšķirības. Kā skaidrots sīkāk pagaidu regulas 70. līdz 76. apsvērumā, tika pieliktas ievērojamas pūles, lai panāktu sadarbību ar analogo valsti. Tā kā sadarbība netika panākta, tika uzskatīts, ka normālās vērtības noteikšanai tirgus ekonomikas valstī var izmantot Kopienas ražošanas nozares pieejamos datus. Arguments par darba tirgus atšķirībām nav būtisks saistībā ar analogās valsts datiem. Turklāt šo ieinteresēto personu argumentiem un piezīmēm netika sniegts pamatojums vai kāds priekšlikums par konkrētu alternatīvu attiecībā uz analogās valsts izvēli. Tādēļ šos komentārus neņem vērā un var apstiprināt pagaidu konstatējumus.

| (60) | Tā kā par analogo valsti citi komentāri netika saņemti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 70. līdz 76. apsvērumu. |
| --- | --- |

(60)

Tā kā par analogo valsti citi komentāri netika saņemti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 70. līdz 76. apsvērumu.

4.5.   Eksporta cena

| (61) | Tā kā IP uzņēmums eksporta pārdevumus uz Kopienu veica, izmantojot saistītus Kopienā esošus uzņēmumus, pārdevumu eksporta cenas noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Kopienā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. |
| --- | --- |

(61)

Tā kā IP uzņēmums eksporta pārdevumus uz Kopienu veica, izmantojot saistītus Kopienā esošus uzņēmumus, pārdevumu eksporta cenas noteica, pamatojoties uz tālākpārdošanas cenām pirmajiem neatkarīgajiem pircējiem Kopienā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu.

| (62) | Tā kā par eksporta cenu netika saņemti citi komentāri, kas mainītu pagaidu konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 77. un 78. apsvērumu. |
| --- | --- |

(62)

Tā kā par eksporta cenu netika saņemti citi komentāri, kas mainītu pagaidu konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 77. un 78. apsvērumu.

4.6.   Salīdzinājums

| (63) | IP uzņēmumam tika veiktas korekcijas, kas aprakstītas pagaidu regulas 81. līdz 83. apsvērumā, lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. |
| --- | --- |

(63)

IP uzņēmumam tika veiktas korekcijas, kas aprakstītas pagaidu regulas 81. līdz 83. apsvērumā, lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu.

| (64) | Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja eksporta cenas valūtas konvertēšanas korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu. Tas šo korekciju aprēķināja pēc valūtas maiņas neto zaudējumiem (kas rodas valūtas maiņas peļņas un zaudējumu starpības rezultātā), kas tam izmeklēšanas periodā radušies attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumiem Kopienā. Taču, tā kā šis eksportētājs nesniedza pierādījumus par valūtas maiņas kursu ilgstošām svārstībām IP laikā, prasība bija jānoraida. |
| --- | --- |

(64)

Viens ražotājs eksportētājs pieprasīja eksporta cenas valūtas konvertēšanas korekciju saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta j) apakšpunktu. Tas šo korekciju aprēķināja pēc valūtas maiņas neto zaudējumiem (kas rodas valūtas maiņas peļņas un zaudējumu starpības rezultātā), kas tam izmeklēšanas periodā radušies attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumiem Kopienā. Taču, tā kā šis eksportētājs nesniedza pierādījumus par valūtas maiņas kursu ilgstošām svārstībām IP laikā, prasība bija jānoraida.

| (65) | Tā kā par salīdzinājumu netika saņemti citi komentāri, kas mainītu pagaidu konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 79. līdz 83. apsvērumu. |
| --- | --- |

(65)

Tā kā par salīdzinājumu netika saņemti citi komentāri, kas mainītu pagaidu konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 79. līdz 83. apsvērumu.

4.7.   Dempinga starpība

| (66) | Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas vairāki ražotāji eksportētāji, kuriem piešķīra AR, apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu to dempinga starpības noteikšanā bija jāizmanto visi to eksporta darījumi. |
| --- | --- |

(66)

Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas vairāki ražotāji eksportētāji, kuriem piešķīra AR, apgalvoja, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu to dempinga starpības noteikšanā bija jāizmanto visi to eksporta darījumi.

| (67) | Ņemot vērā šos komentārus un lai nodrošinātu, ka lielākajai daļai no ĶTR eksportēto veidu var aprēķināt normālās vērtības, jo īpaši tāpēc, ka tika izmantoti analogās valsts dati, uzskatīja par atbilstīgu attiecīgi labot kritērijus, kurus izmantoja dažādu ražojuma veidu identifikācijai. Tādēļ, pamatojoties uz labotajiem kritērijiem, pārskatīja dempinga aprēķinu. |
| --- | --- |

(67)

Ņemot vērā šos komentārus un lai nodrošinātu, ka lielākajai daļai no ĶTR eksportēto veidu var aprēķināt normālās vērtības, jo īpaši tāpēc, ka tika izmantoti analogās valsts dati, uzskatīja par atbilstīgu attiecīgi labot kritērijus, kurus izmantoja dažādu ražojuma veidu identifikācijai. Tādēļ, pamatojoties uz labotajiem kritērijiem, pārskatīja dempinga aprēķinu.

| (68) | Vienam ražotājam eksportētājam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu piešķīra papildu korekciju attiecībā uz fiziskajām īpašībām, pamatojoties uz atšķirību starp izejvielu tirgus vērtību. |
| --- | --- |

(68)

Vienam ražotājam eksportētājam saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta a) apakšpunktu piešķīra papildu korekciju attiecībā uz fiziskajām īpašībām, pamatojoties uz atšķirību starp izejvielu tirgus vērtību.

| (69) | Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu uzņēmumiem, kam piešķirts AR, vidējo svērto normālo vērtību katram attiecīgā ražojuma veidam salīdzināja ar attiecīgā ražojuma veida, kas noteikts iepriekš, vidējo svērto eksporta cenu. |
| --- | --- |

(69)

Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu uzņēmumiem, kam piešķirts AR, vidējo svērto normālo vērtību katram attiecīgā ražojuma veidam salīdzināja ar attiecīgā ražojuma veida, kas noteikts iepriekš, vidējo svērto eksporta cenu.

| (70) | Tādējādi galīgā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:






  Uzņēmums | Galīgā dempinga starpība |
| --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd | 47,7 % |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd | 13,8 % |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd | 48,4 % |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd | 0 % |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd | 0 % |
| Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd | 14,0 % |
| Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd | 0 % |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd | 18,8 % |
| Sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē | 31,8 % |

(70)

Tādējādi galīgā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas, ir šāda:

Uzņēmums

Galīgā dempinga starpība

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd

47,7 %

Dalian Bright Wax Co., Ltd

13,8 %

Dalian Talent Gift Co., Ltd

48,4 %

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd

0 %

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd

0 %

Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd

14,0 %

Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd

0 %

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd

18,8 %

Sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē

31,8 %

| (71) | Lai veiktu izmaiņas izlasē iekļauto uzņēmumu dempinga starpībā, eksportētāju, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, vidējā svērtā dempinga starpība tika pārrēķināta atbilstīgi pagaidu regulas 86. apsvērumā aprakstītajai metodei, un, kā norādīts iepriekš, to noteica 31,8 % apjomā no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas. |
| --- | --- |

(71)

Lai veiktu izmaiņas izlasē iekļauto uzņēmumu dempinga starpībā, eksportētāju, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, vidējā svērtā dempinga starpība tika pārrēķināta atbilstīgi pagaidu regulas 86. apsvērumā aprakstītajai metodei, un, kā norādīts iepriekš, to noteica 31,8 % apjomā no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļu nomaksas.

| (72) | Pamatojums valsts mēroga dempinga starpības noteikšanai bija izklāstīts pagaidu regulas 87. un 88. apsvērumā, kura, ņemot vērā pārskatīto aprēķinu, kā skaidrots 67. apsvērumā, samazinājās no 66,1 % līdz 62,9 %. |
| --- | --- |

(72)

Pamatojums valsts mēroga dempinga starpības noteikšanai bija izklāstīts pagaidu regulas 87. un 88. apsvērumā, kura, ņemot vērā pārskatīto aprēķinu, kā skaidrots 67. apsvērumā, samazinājās no 66,1 % līdz 62,9 %.

| (73) | Viena ieinteresētā persona apšaubīja juridisko pamatu, uz kura pamata eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteikta augstāka dempinga starpība nekā ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē. Šajā saistībā jāpaskaidro, ka pagaidu regulas 87. apsvērumā aprakstītā metode, kas pamatojas uz pieejamiem datiem, tika piemērota saskaņā ar pamatregulas 18. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

(73)

Viena ieinteresētā persona apšaubīja juridisko pamatu, uz kura pamata eksportētājiem, kas nesadarbojās, noteikta augstāka dempinga starpība nekā ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē. Šajā saistībā jāpaskaidro, ka pagaidu regulas 87. apsvērumā aprakstītā metode, kas pamatojas uz pieejamiem datiem, tika piemērota saskaņā ar pamatregulas 18. panta noteikumiem.

| (74) | Uz šī pamata valsts mēroga dempinga līmeni galīgi nosaka 62,9 % apjomā no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas. |
| --- | --- |

(74)

Uz šī pamata valsts mēroga dempinga līmeni galīgi nosaka 62,9 % apjomā no CIF cenas uz Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas.

5.   KAITĒJUMS

5.1.   Kopienas ražošana

| (75) | Tā kā par Kopienas ražošanu komentāru nav un nav arī jaunu konstatējumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 90. un 91. apsvērumu. |
| --- | --- |

(75)

Tā kā par Kopienas ražošanu komentāru nav un nav arī jaunu konstatējumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 90. un 91. apsvērumu.

5.2.   Kopienas ražošanas nozares definīcija

| (76) | Tā kā par Kopienas ražošanas nozari netika saņemti komentāri, kas mainītu pagaidu konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 92. apsvērumu. |
| --- | --- |

(76)

Tā kā par Kopienas ražošanas nozari netika saņemti komentāri, kas mainītu pagaidu konstatējumus, ar šo apstiprina pagaidu regulas 92. apsvērumu.

5.3.   Kopienas patēriņš

Tabula

| Kopienas patēriņš | 2004 | 2005 | 2006 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tonnas | 511 103 | 545 757 | 519 801 | 577 332 |
| Koeficients | 100 | 107 | 102 | 113 |
| Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem. |

Kopienas patēriņš

2004

2005

2006

IP

Tonnas

511 103

545 757

519 801

577 332

Koeficients

100

107

102

113

Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (77) | Tā kā par Kopienas patēriņu, kas norādīts šajā tabulā, komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 93. un 94. apsvērumu. |
| --- | --- |

(77)

Tā kā par Kopienas patēriņu, kas norādīts šajā tabulā, komentāru nav, ar šo apstiprina pagaidu regulas 93. un 94. apsvērumu.

5.4.   Imports Kopienā no ĶTR

5.4.1.   Importa par dempinga cenām apjoms, cena un tirgus daļa

| (78) | Šajā tabulā norādīts Ķīnas ražotāju eksportētāju kopējais imports Kopienas tirgū attiecīgajā periodā.

  Tabula










  Viss imports no ĶTR | 2004 | 2005 | 2006 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (tonnās) | 147 530 | 177 662 | 168 986 | 199 112 |
| Koeficients | 100 | 120 | 115 | 135 |
| Cenas (EUR/tonna) | 1 486 | 1 518 | 1 678 | 1 599 |
| Koeficients | 100 | 102 | 113 | 108 |
| Tirgus daļa | 28,9 % | 32,6 % | 32,5 % | 34,5 % |
| Koeficients | 100 | 113 | 112 | 119 |
| Avots: Eurostat. |

(78)

Šajā tabulā norādīts Ķīnas ražotāju eksportētāju kopējais imports Kopienas tirgū attiecīgajā periodā.

Tabula

Viss imports no ĶTR

2004

2005

2006

IP

Imports (tonnās)

147 530

177 662

168 986

199 112

Koeficients

100

120

115

135

Cenas (EUR/tonna)

1 486

1 518

1 678

1 599

Koeficients

100

102

113

108

Tirgus daļa

28,9 %

32,6 %

32,5 %

34,5 %

Koeficients

100

113

112

119

Avots: Eurostat.

| (79) | Kā norādīts pagaidu regulas 97. apsvērumā, veicot pārbaudi izlases veidā, lai noteiktu dempingu, Komisija pēc tam parasti pārbauda, vai var iegūt pozitīvus pierādījumus tam, vai visi tie uzņēmumi, kuri nav iekļauti izlasē, IP laikā importē savus ražojumus uz Kopienu par dempinga cenām vai arī to nedara. |
| --- | --- |

(79)

Kā norādīts pagaidu regulas 97. apsvērumā, veicot pārbaudi izlases veidā, lai noteiktu dempingu, Komisija pēc tam parasti pārbauda, vai var iegūt pozitīvus pierādījumus tam, vai visi tie uzņēmumi, kuri nav iekļauti izlasē, IP laikā importē savus ražojumus uz Kopienu par dempinga cenām vai arī to nedara.

| (80) | Lai veiktu galīgos konstatējumus par dempingu un ņemot vērā to, ka konstatēts, ka divi citi uzņēmumi Kopienas tirgū savus ražojumus nepārdod par dempinga cenu, bija no jauna jāpārvērtē importa par dempinga cenām kopējais apjoms un cena. Šajā nolūkā, pamatojoties uz Eurostat datiem, izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju atbildēm uz anketas jautājumiem un aptaujas veidlapām, ko iesniedza visi ĶTR uzņēmumi, kas sadarbojās, vēlreiz izskatīja eksporta cenas, ko pieprasīja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un kuri netika iekļauti izlasē, un eksporta cenas, ko pieprasīja eksportētāji, kuri nesadarbojās. |
| --- | --- |

(80)

Lai veiktu galīgos konstatējumus par dempingu un ņemot vērā to, ka konstatēts, ka divi citi uzņēmumi Kopienas tirgū savus ražojumus nepārdod par dempinga cenu, bija no jauna jāpārvērtē importa par dempinga cenām kopējais apjoms un cena. Šajā nolūkā, pamatojoties uz Eurostat datiem, izlasē iekļauto ĶTR ražotāju eksportētāju atbildēm uz anketas jautājumiem un aptaujas veidlapām, ko iesniedza visi ĶTR uzņēmumi, kas sadarbojās, vēlreiz izskatīja eksporta cenas, ko pieprasīja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās un kuri netika iekļauti izlasē, un eksporta cenas, ko pieprasīja eksportētāji, kuri nesadarbojās.

| (81) | Saskaņā ar metodiku, kas tika izmantota pagaidu posmā, uzskatīja, ka dempinga neietekmēto eksporta cenu līmeni var noteikt, pieskaitot vidējo dempinga starpību, kas konstatēta, balstoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju datiem, vidējā eksporta cenām, kuras konstatētas tiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie nodarbojas ar dempingu. Pēc tam to ražotāju eksportētāju, kas netika iekļauti izlasē, eksporta cenas salīdzināja ar dempinga neietekmētajām eksporta cenām. |
| --- | --- |

(81)

Saskaņā ar metodiku, kas tika izmantota pagaidu posmā, uzskatīja, ka dempinga neietekmēto eksporta cenu līmeni var noteikt, pieskaitot vidējo dempinga starpību, kas konstatēta, balstoties uz izlasē iekļauto ražotāju eksportētāju datiem, vidējā eksporta cenām, kuras konstatētas tiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, par kuriem konstatēts, ka tie nodarbojas ar dempingu. Pēc tam to ražotāju eksportētāju, kas netika iekļauti izlasē, eksporta cenas salīdzināja ar dempinga neietekmētajām eksporta cenām.

| (82) | Šis cenu salīdzinājums parādīja, ka gan i) to ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, gan ii) to eksportētāju, kas nesadarbojās izmeklēšanā, vidējās eksporta cenas visos gadījumos bija zemākas par dempinga neietekmētajām vidējām cenām, kas noteiktas ražotājiem eksportētājiem, kuri bija iekļauti izlasē. Tā bija pietiekama norāde, ka visu izlasē neiekļauto uzņēmumu, proti, gan to, kas sadarbojās, gan to, kas nesadarbojās, imports uzskatāms par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(82)

Šis cenu salīdzinājums parādīja, ka gan i) to ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē, gan ii) to eksportētāju, kas nesadarbojās izmeklēšanā, vidējās eksporta cenas visos gadījumos bija zemākas par dempinga neietekmētajām vidējām cenām, kas noteiktas ražotājiem eksportētājiem, kuri bija iekļauti izlasē. Tā bija pietiekama norāde, ka visu izlasē neiekļauto uzņēmumu, proti, gan to, kas sadarbojās, gan to, kas nesadarbojās, imports uzskatāms par dempinga cenām.

| (83) | Kā minēts 80. apsvērumā, konstatēts, ka trīs ĶTR ražotāji eksportētāji (divi bija iekļauti izlasē, bet vienam piešķirta individuālā pārbaude) savus ražojumus Kopienas tirgū nepārdeva par dempinga cenām. Līdz ar to šo uzņēmumu eksporta apjomi ir izslēdzami no analīzes par importa par dempinga cenām attīstību Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

(83)

Kā minēts 80. apsvērumā, konstatēts, ka trīs ĶTR ražotāji eksportētāji (divi bija iekļauti izlasē, bet vienam piešķirta individuālā pārbaude) savus ražojumus Kopienas tirgū nepārdeva par dempinga cenām. Līdz ar to šo uzņēmumu eksporta apjomi ir izslēdzami no analīzes par importa par dempinga cenām attīstību Kopienas tirgū.

| (84) | Tabulā ir norādīts viss to ĶTR izcelsmes sveču imports, par kurām konstatēts vai uzskatāms, ka tās attiecīgajā periodā Kopienas tirgū pārdod par dempinga cenām.

  Tabula










  ĶTR imports par dempinga cenām | 2004 | 2005 | 2006 | IP |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Imports (tonnās) | 137 754 | 159 979 | 152 803 | 181 043 |
| Koeficients | 100 | 116 | 111 | 131 |
| Cenas (EUR/tonna) | 1 420 | 1 470 | 1 610 | 1 560 |
| Koeficients | 100 | 104 | 113 | 110 |
| Tirgus daļa | 27,0 % | 29,3 % | 29,4 % | 31,4 % |
| Koeficients | 100 | 109 | 109 | 116 |
| Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem. |

(84)

Tabulā ir norādīts viss to ĶTR izcelsmes sveču imports, par kurām konstatēts vai uzskatāms, ka tās attiecīgajā periodā Kopienas tirgū pārdod par dempinga cenām.

Tabula

ĶTR imports par dempinga cenām

2004

2005

2006

IP

Imports (tonnās)

137 754

159 979

152 803

181 043

Koeficients

100

116

111

131

Cenas (EUR/tonna)

1 420

1 470

1 610

1 560

Koeficients

100

104

113

110

Tirgus daļa

27,0 %

29,3 %

29,4 %

31,4 %

Koeficients

100

109

109

116

Avots: Eurostat un atbildes uz anketas jautājumiem.

| (85) | Kopumā attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām apjoms no ĶTR ievērojami palielinājās no 137 754 tonnām 2004. gadā līdz 181 043 tonnām IP laikā, t. i., par 31 % jeb vairāk nekā par 43 000 tonnu attiecīgajā periodā. Atbilstīgās tirgus daļas pieaugums (+ 4,4 procenta punkti) bija mazāk izteikts sakarā ar patēriņa pieaugumu Kopienā. Turklāt, neskatoties uz kopējo patēriņa samazināšanos laikposmā no 2005. gada līdz 2006. gadam, imports par dempinga cenām nezaudēja nevienu tirgus daļu. |
| --- | --- |

(85)

Kopumā attiecīgajā periodā importa par dempinga cenām apjoms no ĶTR ievērojami palielinājās no 137 754 tonnām 2004. gadā līdz 181 043 tonnām IP laikā, t. i., par 31 % jeb vairāk nekā par 43 000 tonnu attiecīgajā periodā. Atbilstīgās tirgus daļas pieaugums (+ 4,4 procenta punkti) bija mazāk izteikts sakarā ar patēriņa pieaugumu Kopienā. Turklāt, neskatoties uz kopējo patēriņa samazināšanos laikposmā no 2005. gada līdz 2006. gadam, imports par dempinga cenām nezaudēja nevienu tirgus daļu.

| (86) | Vidējās cenas importam par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %, bet bija pārliecinošas norādes, ka vidējās cenas veidoja ievērojamu dempingu, proti, IP laikā vidēji 40 %. Laikposmā no 2006. gada līdz IP importa par dempinga cenām vidējā cena samazinājās vairāk nekā par 3 % un, kā skaidrots tālāk, bija zemāka par Kopienas ražošanas nozares cenām šajā periodā. |
| --- | --- |

(86)

Vidējās cenas importam par dempinga cenām no ĶTR attiecīgajā periodā palielinājās par 10 %, bet bija pārliecinošas norādes, ka vidējās cenas veidoja ievērojamu dempingu, proti, IP laikā vidēji 40 %. Laikposmā no 2006. gada līdz IP importa par dempinga cenām vidējā cena samazinājās vairāk nekā par 3 % un, kā skaidrots tālāk, bija zemāka par Kopienas ražošanas nozares cenām šajā periodā.

| (87) | Kopumā pagaidu regulas 97. līdz 105. apsvērumā minētie novērojumi joprojām ir spēkā, un tos var apstiprināt. |
| --- | --- |

(87)

Kopumā pagaidu regulas 97. līdz 105. apsvērumā minētie novērojumi joprojām ir spēkā, un tos var apstiprināt.

5.4.2.   Cenu samazinājums

| (88) | Tiek apstiprināta pagaidu regulas 106. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metode. Taču pēc pārbaudes apmeklējumiem nesaistīto importētāju uzņēmumu telpās, ko veica pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tika pārskatīta pēcimporta izmaksu korekcija, ņemot vērā no šiem importētājiem iegūtos pārbaudītos datus. |
| --- | --- |

(88)

Tiek apstiprināta pagaidu regulas 106. apsvērumā aprakstītā cenu samazinājuma noteikšanas metode. Taču pēc pārbaudes apmeklējumiem nesaistīto importētāju uzņēmumu telpās, ko veica pēc pagaidu pasākumu noteikšanas, tika pārskatīta pēcimporta izmaksu korekcija, ņemot vērā no šiem importētājiem iegūtos pārbaudītos datus.

| (89) | Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas vairāki eksportētāji, kuriem piešķīra AR, kā arī Kopienas ražošanas nozare apstrīdēja cenu salīdzināšanas zemo salīdzināmības pakāpi. Tāpat kā attiecībā uz dempinga aprēķinu ieinteresētās personas pieprasīja palielināt salīdzināmības pakāpi. Līdz ar to salīdzināmības palielināšanai uzskatīja par lietderīgu piemērot tādus pašus kritērijus, ko piemēroja dempinga aprēķinā un kas ir aprakstīti 67. apsvērumā. Līdz ar to attiecīgi pārskatīja samazinājuma aprēķinu. |
| --- | --- |

(89)

Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas vairāki eksportētāji, kuriem piešķīra AR, kā arī Kopienas ražošanas nozare apstrīdēja cenu salīdzināšanas zemo salīdzināmības pakāpi. Tāpat kā attiecībā uz dempinga aprēķinu ieinteresētās personas pieprasīja palielināt salīdzināmības pakāpi. Līdz ar to salīdzināmības palielināšanai uzskatīja par lietderīgu piemērot tādus pašus kritērijus, ko piemēroja dempinga aprēķinā un kas ir aprakstīti 67. apsvērumā. Līdz ar to attiecīgi pārskatīja samazinājuma aprēķinu.

| (90) | Dažas ieinteresētās puses arī minēja, ka to pagaidu aprēķinā pieļautas dažas pārrakstīšanās kļūdas. Ja tas bija pamatoti, šīs kļūdas tika izlabotas. |
| --- | --- |

(90)

Dažas ieinteresētās puses arī minēja, ka to pagaidu aprēķinā pieļautas dažas pārrakstīšanās kļūdas. Ja tas bija pamatoti, šīs kļūdas tika izlabotas.

| (91) | Ņemot vērā iepriekšminēto, konstatēts, ka izmeklēšanas periodā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība, izsakot procentuāli no Kopienas ražošanas nozares ražošanas cenām, bija 15,7 %. |
| --- | --- |

(91)

Ņemot vērā iepriekšminēto, konstatēts, ka izmeklēšanas periodā vidējā svērtā cenu samazinājuma starpība, izsakot procentuāli no Kopienas ražošanas nozares ražošanas cenām, bija 15,7 %.

5.5.   Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis

| (92) | Kā minēts pagaidu regulas 130. līdz 134. apsvērumā, tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē. |
| --- | --- |

(92)

Kā minēts pagaidu regulas 130. līdz 134. apsvērumā, tika konstatēts, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums pamatregulas 3. panta 5. punkta izpratnē.

| (93) | Pagaidu analīze tiešām pierādīja, ka attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares sniegums attiecībā uz apjoma rādītājiem uzlabojās, taču krietni pasliktinājās visi rādītāji, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares finansiālo situāciju. Lai gan Kopienas ražošanas nozare spēja piesaistīt kapitālu ieguldījumiem, to ienesīgums IP laikā kļuva negatīvs, un naudas plūsma attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. Vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %, un IP tika konstatēti zaudējumi. Turklāt arī pārējie kaitējuma rādītāji attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari attiecīgajā periodā piedzīvoja negatīvas pārmaiņas, un Kopienas ražošanas nozare neguva labumu no tirgus pieauguma par 13 %, jo tās pārdošanas apjomi pieauga tikai par 3 %. |
| --- | --- |

(93)

Pagaidu analīze tiešām pierādīja, ka attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozares sniegums attiecībā uz apjoma rādītājiem uzlabojās, taču krietni pasliktinājās visi rādītāji, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares finansiālo situāciju. Lai gan Kopienas ražošanas nozare spēja piesaistīt kapitālu ieguldījumiem, to ienesīgums IP laikā kļuva negatīvs, un naudas plūsma attiecīgajā periodā ievērojami samazinājās. Vidējās pārdošanas cenas attiecīgajā periodā samazinājās par 9 %, un IP tika konstatēti zaudējumi. Turklāt arī pārējie kaitējuma rādītāji attiecībā uz Kopienas ražošanas nozari attiecīgajā periodā piedzīvoja negatīvas pārmaiņas, un Kopienas ražošanas nozare neguva labumu no tirgus pieauguma par 13 %, jo tās pārdošanas apjomi pieauga tikai par 3 %.

| (94) | Saistībā ar Kopienas ražošanas nozares krājumiem viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka krājumi gada beigās un konstatētais kaitējums radās pārprodukcijas dēļ un ka šā paša iemesla dēļ Kopienas ražošanas nozare iesniedza sūdzību. |
| --- | --- |

(94)

Saistībā ar Kopienas ražošanas nozares krājumiem viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka krājumi gada beigās un konstatētais kaitējums radās pārprodukcijas dēļ un ka šā paša iemesla dēļ Kopienas ražošanas nozare iesniedza sūdzību.

| (95) | Atbilstoši pagaidu regulas 119. apsvērumā minētajiem faktiem absolūtā izteiksmē IP laikā krājumi palielinājās, taču procentuālā izteiksmē krājumu daudzums bija salīdzinoši stabils – aptuveni 25 % no Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoma. Turklāt, veicot analīzi, kuras rezultātā secināja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, krājumus neuzskatīja par nozīmīgu kaitējuma noteikšanas faktoru. Turklāt minētā ieinteresētā persona neiesniedza nekādus pierādījumus, lai pamatotu šo apgalvojumu, kā arī nekomentēja faktus un apsvērumus, kuru rezultātā tika secināts, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, kā tas aprakstīts pagaidu regulas 130. līdz 134. apsvērumā. Ņemot vērā iepriekšminēto, prasību noraidīja. |
| --- | --- |

(95)

Atbilstoši pagaidu regulas 119. apsvērumā minētajiem faktiem absolūtā izteiksmē IP laikā krājumi palielinājās, taču procentuālā izteiksmē krājumu daudzums bija salīdzinoši stabils – aptuveni 25 % no Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoma. Turklāt, veicot analīzi, kuras rezultātā secināja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, krājumus neuzskatīja par nozīmīgu kaitējuma noteikšanas faktoru. Turklāt minētā ieinteresētā persona neiesniedza nekādus pierādījumus, lai pamatotu šo apgalvojumu, kā arī nekomentēja faktus un apsvērumus, kuru rezultātā tika secināts, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarīts būtisks kaitējums, kā tas aprakstīts pagaidu regulas 130. līdz 134. apsvērumā. Ņemot vērā iepriekšminēto, prasību noraidīja.

| (96) | Ņemot vērā to, ka par pagaidu konstatējumiem saistībā ar Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju nav saņemtas nekādas citas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 109. līdz 129. apsvērumu. |
| --- | --- |

(96)

Ņemot vērā to, ka par pagaidu konstatējumiem saistībā ar Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju nav saņemtas nekādas citas piezīmes, ar šo apstiprina pagaidu regulas 109. līdz 129. apsvērumu.

| (97) | Tiek apstiprināts arī pagaidu regulas 130. līdz 134. apsvērumā izklāstītais secinājums, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums. |
| --- | --- |

(97)

Tiek apstiprināts arī pagaidu regulas 130. līdz 134. apsvērumā izklāstītais secinājums, ka Kopienas ražošanas nozarei ir nodarīts būtisks kaitējums.

6.   CĒLOŅSAKARĪBA

6.1.   Ietekme, ko rada imports par dempinga cenām

| (98) | Pēc tam, kad konstatēja, ka vēl divi ĶTR ražotāji eksportētāji nepārdeva savu produkciju Kopienas tirgū par dempinga cenām, atkārtoti tika izvērtēts, vai joprojām ir spēkā konstatējumi un secinājumi, kas aprakstīti pagaidu regulas 136. līdz 142. apsvērumā. |
| --- | --- |

(98)

Pēc tam, kad konstatēja, ka vēl divi ĶTR ražotāji eksportētāji nepārdeva savu produkciju Kopienas tirgū par dempinga cenām, atkārtoti tika izvērtēts, vai joprojām ir spēkā konstatējumi un secinājumi, kas aprakstīti pagaidu regulas 136. līdz 142. apsvērumā.

| (99) | Atkārtotā izvērtēšana apstiprināja, ka no ĶTR uz Kopienas tirgu eksportētās sveces IP pārdeva par ļoti zemām dempinga cenām. Kā minēts 71. apsvērumā, tika konstatēts, ka ĶTR ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdeva attiecīgos ražojumus ar vidējo dempinga starpību 31,8 % apmērā. Tiek apstiprināts konstatējums, ka aptuveni 55 % Ķīnas eksportētāju izmeklēšanas laikā nesadarbojās. Kā minēts 82. apsvērumā, izmeklēšanā netika konstatētas pietiekamas pazīmes par to, ka arī šie ražotāji eksportētāji Kopienas tirgū pārdod savus ražojumus par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(99)

Atkārtotā izvērtēšana apstiprināja, ka no ĶTR uz Kopienas tirgu eksportētās sveces IP pārdeva par ļoti zemām dempinga cenām. Kā minēts 71. apsvērumā, tika konstatēts, ka ĶTR ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, pārdeva attiecīgos ražojumus ar vidējo dempinga starpību 31,8 % apmērā. Tiek apstiprināts konstatējums, ka aptuveni 55 % Ķīnas eksportētāju izmeklēšanas laikā nesadarbojās. Kā minēts 82. apsvērumā, izmeklēšanā netika konstatētas pietiekamas pazīmes par to, ka arī šie ražotāji eksportētāji Kopienas tirgū pārdod savus ražojumus par dempinga cenām.

| (100) | Attiecīgajā periodā Kopienas tirgū importa par dempinga cenām apjoms pieauga par 31 %. Pieaugumu izraisīja ļoti zemās dempinga cenas, kas IP laikā bija par 15,7 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Attiecīgi no aptuveni 27 % līdz aptuveni 31,4 % palielinājās to ražotāju eksportētāju tirgus daļa, par kuru importētajiem ražojumiem konstatēja vai uzskatīja, ka tos pārdod par dempinga cenām, tādējādi attiecīgajā periodā tirgus daļas pieaugums bija 4,4 procenta punkti. |
| --- | --- |

(100)

Attiecīgajā periodā Kopienas tirgū importa par dempinga cenām apjoms pieauga par 31 %. Pieaugumu izraisīja ļoti zemās dempinga cenas, kas IP laikā bija par 15,7 % zemākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas. Attiecīgi no aptuveni 27 % līdz aptuveni 31,4 % palielinājās to ražotāju eksportētāju tirgus daļa, par kuru importētajiem ražojumiem konstatēja vai uzskatīja, ka tos pārdod par dempinga cenām, tādējādi attiecīgajā periodā tirgus daļas pieaugums bija 4,4 procenta punkti.

| (101) | Pamatojoties uz minētajiem faktiem un apsvērumiem, konstatēja, ka pagaidu regulas 136. līdz 142. apsvērumā aprakstīto analīzi neietekmē fakts, ka vēl divi ražotāji eksportētāji nepārdeva savus ražojumus Kopienas tirgū par dempinga cenām. |
| --- | --- |

(101)

Pamatojoties uz minētajiem faktiem un apsvērumiem, konstatēja, ka pagaidu regulas 136. līdz 142. apsvērumā aprakstīto analīzi neietekmē fakts, ka vēl divi ražotāji eksportētāji nepārdeva savus ražojumus Kopienas tirgū par dempinga cenām.

| (102) | Tāpēc tiek apstiprināts, ka importa pieaugumam no ĶTR par zemām dempinga cenām bija būtiska negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli IP laikā. |
| --- | --- |

(102)

Tāpēc tiek apstiprināts, ka importa pieaugumam no ĶTR par zemām dempinga cenām bija būtiska negatīva ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli IP laikā.

6.2.   Citu faktoru ietekme

| (103) | Ņemot vērā to, ka nav komentāru par pieprasījuma pārmaiņām Kopienas tirgū, Kopienas ražošanas nozares importētām svecēm, importu no citām trešām valstīm vai par citu Kopienas sveču ražotāju darbību, tiek apstiprināts pagaidu regulas 143. līdz 151. apsvērums. |
| --- | --- |

(103)

Ņemot vērā to, ka nav komentāru par pieprasījuma pārmaiņām Kopienas tirgū, Kopienas ražošanas nozares importētām svecēm, importu no citām trešām valstīm vai par citu Kopienas sveču ražotāju darbību, tiek apstiprināts pagaidu regulas 143. līdz 151. apsvērums.

6.2.1.   Kopienas ražošanas nozares veiktais eksports

| (104) | Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja apmierināt pieprasījuma pieaugumu Kopienas tirgū, jo IP laikā tā palielināja eksporta pārdošanas apjomus. |
| --- | --- |

(104)

Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozare nevarēja apmierināt pieprasījuma pieaugumu Kopienas tirgū, jo IP laikā tā palielināja eksporta pārdošanas apjomus.

| (105) | Saskaņā ar Eiropas Kopienu statistikas biroja datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, Kopienas ražotāju veiktā sveču eksporta kopējais apjoms ārpus Kopienas laikposmā no 2006. gada līdz IP pieauga par 10 % jeb aptuveni 5 000 tonnām. Pagaidu konstatējumos bija minēts, ka šī salīdzinoši labā eksporta darbība bija īpaši izdevīga Kopienas ražošanas nozarei IP laikā. |
| --- | --- |

(105)

Saskaņā ar Eiropas Kopienu statistikas biroja datiem un atbildēm uz anketas jautājumiem, kas saņemtas no izlasē iekļautajiem Kopienas ražotājiem, Kopienas ražotāju veiktā sveču eksporta kopējais apjoms ārpus Kopienas laikposmā no 2006. gada līdz IP pieauga par 10 % jeb aptuveni 5 000 tonnām. Pagaidu konstatējumos bija minēts, ka šī salīdzinoši labā eksporta darbība bija īpaši izdevīga Kopienas ražošanas nozarei IP laikā.

| (106) | Lai pilnībā pārbaudītu šo apgalvojumu, ir jāaplūko, cik lieli ir Kopienas ražošanas nozares krājumi, kāda ir ražošanas jauda un tās izmantojuma līmenis. Atbilstoši pagaidu regulas 118. apsvērumā minētajiem faktiem IP laikā Kopienas ražošanas nozarei bija pieejami krājumi vidēji aptuveni 25 % apmērā no saražotā jeb līdz pat 56 000 tonnu. Laikā no 2006. gada līdz IP krājumi palielinājās vēl aptuveni par 2 400 tonnām. Turklāt, kā attēlots pagaidu regulas 3. tabulā, Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā tika nepārtraukti palielināta, un Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantojums IP laikā bija 76 %, turpretī 2005. gadā – 82 %. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi saražot un pārdot Kopienas tirgū vairāk ražojumu. |
| --- | --- |

(106)

Lai pilnībā pārbaudītu šo apgalvojumu, ir jāaplūko, cik lieli ir Kopienas ražošanas nozares krājumi, kāda ir ražošanas jauda un tās izmantojuma līmenis. Atbilstoši pagaidu regulas 118. apsvērumā minētajiem faktiem IP laikā Kopienas ražošanas nozarei bija pieejami krājumi vidēji aptuveni 25 % apmērā no saražotā jeb līdz pat 56 000 tonnu. Laikā no 2006. gada līdz IP krājumi palielinājās vēl aptuveni par 2 400 tonnām. Turklāt, kā attēlots pagaidu regulas 3. tabulā, Kopienas ražošanas nozares ražošanas jauda attiecīgajā periodā tika nepārtraukti palielināta, un Kopienas ražošanas nozares jaudas izmantojums IP laikā bija 76 %, turpretī 2005. gadā – 82 %. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare būtu varējusi saražot un pārdot Kopienas tirgū vairāk ražojumu.

| (107) | Ņemot vērā minētos faktus un apsvērumus, tiek noraidīts apgalvojums, ar kuru Kopienas ražošanas nozares nespēju apmierināt patēriņa pieaugumu skaidroja ar eksporta pārdevumu palielinājumu. Līdz ar to apstiprina secinājumu pagaidu regulas 153. apsvērumā par to, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība neietekmēja būtisko kaitējumu. |
| --- | --- |

(107)

Ņemot vērā minētos faktus un apsvērumus, tiek noraidīts apgalvojums, ar kuru Kopienas ražošanas nozares nespēju apmierināt patēriņa pieaugumu skaidroja ar eksporta pārdevumu palielinājumu. Līdz ar to apstiprina secinājumu pagaidu regulas 153. apsvērumā par to, ka Kopienas ražošanas nozares eksporta darbība neietekmēja būtisko kaitējumu.

6.2.2.   Kopienas ražošanas nozares veiktais sveču imports un ražotņu pārvietošana, ko īstenoja Kopienas ražošanas nozare

| (108) | Ņemot vērā to, ka nav komentāru par Kopienas ražošanas nozares veiktu sveču importu un ražotņu pārvietošanu, ko īstenoja Kopienas ražošanas nozare, tiek apstiprināts pagaidu regulas 154. līdz 160. apsvērums. |
| --- | --- |

(108)

Ņemot vērā to, ka nav komentāru par Kopienas ražošanas nozares veiktu sveču importu un ražotņu pārvietošanu, ko īstenoja Kopienas ražošanas nozare, tiek apstiprināts pagaidu regulas 154. līdz 160. apsvērums.

6.2.3.   Eiropas parafīna vaska ražotāju karteļa pastāvēšanas ietekme

| (109) | Viena ieinteresētā persona atkārtoti pauda bažas par to, ka starp konkrētiem Kopienas parafīna vaska ražotājiem pastāv kartelis un ka Konkurences ģenerāldirektorāts to konstatēja 2005. gada sākumā uzsāktajā izmeklēšanā. Tomēr tā neiesniedza nekādus jaunus elementus, kuru dēļ varētu apšaubīt pagaidu secinājumu, ka kartelis nekādā veidā neietekmēja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. |
| --- | --- |

(109)

Viena ieinteresētā persona atkārtoti pauda bažas par to, ka starp konkrētiem Kopienas parafīna vaska ražotājiem pastāv kartelis un ka Konkurences ģenerāldirektorāts to konstatēja 2005. gada sākumā uzsāktajā izmeklēšanā. Tomēr tā neiesniedza nekādus jaunus elementus, kuru dēļ varētu apšaubīt pagaidu secinājumu, ka kartelis nekādā veidā neietekmēja Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu.

| (110) | Jāatgādina, ka, balstoties uz pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka šā karteļa ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju IP laikā (t. i., 2007. gadā) bija niecīga (vai tās nebija vispār). Lai gan IP laikā parafīna vaska cenas Kopienā pieauga, tika konstatēts, ka, Kopienas ražotājiem iepērkot identiskus parafīna veidus no karteļa dalībniekiem vai citiem piegādātājiem, netika novērotas būtiskas cenu atšķirības. Turklāt konstatēja, ka Kopienas ražotāju iepirkuma cenas atbilst to ĶTR ražotāju iepirkuma cenām, kuri sadarbojās ar izmeklēšanu. Visbeidzot, IP laikā nevarēja konstatēt nekādas atšķirības, kas liecinātu par 2004. un 2005. gada laikā notikušu vienošanos par cenu ilgtermiņa ietekmi. |
| --- | --- |

(110)

Jāatgādina, ka, balstoties uz pieejamo informāciju, tika konstatēts, ka šā karteļa ietekme uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko situāciju IP laikā (t. i., 2007. gadā) bija niecīga (vai tās nebija vispār). Lai gan IP laikā parafīna vaska cenas Kopienā pieauga, tika konstatēts, ka, Kopienas ražotājiem iepērkot identiskus parafīna veidus no karteļa dalībniekiem vai citiem piegādātājiem, netika novērotas būtiskas cenu atšķirības. Turklāt konstatēja, ka Kopienas ražotāju iepirkuma cenas atbilst to ĶTR ražotāju iepirkuma cenām, kuri sadarbojās ar izmeklēšanu. Visbeidzot, IP laikā nevarēja konstatēt nekādas atšķirības, kas liecinātu par 2004. un 2005. gada laikā notikušu vienošanos par cenu ilgtermiņa ietekmi.

| (111) | Ņemot vērā minēto informāciju un to, ka netika saņemtas citas piezīmes vai izdarīti jauni konstatējumi, tiek apstiprināts pagaidu regulas 161. līdz 169. apsvērums. |
| --- | --- |

(111)

Ņemot vērā minēto informāciju un to, ka netika saņemtas citas piezīmes vai izdarīti jauni konstatējumi, tiek apstiprināts pagaidu regulas 161. līdz 169. apsvērums.

6.2.4.   Secinājums par cēloņsakarību

| (112) | Ņemot vērā minēto informāciju un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 170. līdz 173. apsvērums. |
| --- | --- |

(112)

Ņemot vērā minēto informāciju un to, ka netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 170. līdz 173. apsvērums.

7.   KOPIENAS INTERESES

7.1.   Kopienas ražošanas nozare

| (113) | Tā kā netika saņemtas nekādas piezīmes par Kopienas ražošanas nozares interesēm, tiek apstiprināts pagaidu regulas 175. līdz 178. apsvērums. |
| --- | --- |

(113)

Tā kā netika saņemtas nekādas piezīmes par Kopienas ražošanas nozares interesēm, tiek apstiprināts pagaidu regulas 175. līdz 178. apsvērums.

7.2.   Ietekme uz mazumtirgotājiem un importētājiem

| (114) | Saskaņā ar pagaidu regulas 179. apsvērumā minēto informāciju, lai novērtētu ierosināto pasākumu iespējamo ietekmi uz mazumtirgotāju un importētāju darbību, pavisam tika izsūtītas 32 aptaujas anketas, uz kurām tika saņemtas sešas atbildes anketas, no kurām savukārt tikai divas atbildes varēja uzskatīt par lietderīgām, lai analizētu Kopienas intereses. Divas minētās atbildes tika saņemtas no sveču importētājiem. |
| --- | --- |

(114)

Saskaņā ar pagaidu regulas 179. apsvērumā minēto informāciju, lai novērtētu ierosināto pasākumu iespējamo ietekmi uz mazumtirgotāju un importētāju darbību, pavisam tika izsūtītas 32 aptaujas anketas, uz kurām tika saņemtas sešas atbildes anketas, no kurām savukārt tikai divas atbildes varēja uzskatīt par lietderīgām, lai analizētu Kopienas intereses. Divas minētās atbildes tika saņemtas no sveču importētājiem.

| (115) | Jāatgādina, ka Kopienas tirgū darbojas lieli mazumtirdzniecības uzņēmumi, kuri visbiežāk importē sveces no ĶTR bez starpniekiem un pēc tam pārdod tās tālāk patērētājiem, kā arī importētāji, kuri lielākoties pārdod preces citiem izplatīšanas ķēdes starpniekuzņēmumiem (galvenokārt mazumtirgotājiem vai vairumtirgotājiem), pirms ražojums sasniedz galīgo patērētāju. Kopienas tirgus analīze atklāja, ka izplatīšanas ķēdē patēriņa cenu parasti nosaka lielie mazumtirdzniecības uzņēmumi. Taču tas nesniedza nekādu izmeklēšanas vajadzībām lietderīgu informāciju, kas ļautu precīzi novērtēt antidempinga pasākumu iespējamo ietekmi uz viņu darbību. |
| --- | --- |

(115)

Jāatgādina, ka Kopienas tirgū darbojas lieli mazumtirdzniecības uzņēmumi, kuri visbiežāk importē sveces no ĶTR bez starpniekiem un pēc tam pārdod tās tālāk patērētājiem, kā arī importētāji, kuri lielākoties pārdod preces citiem izplatīšanas ķēdes starpniekuzņēmumiem (galvenokārt mazumtirgotājiem vai vairumtirgotājiem), pirms ražojums sasniedz galīgo patērētāju. Kopienas tirgus analīze atklāja, ka izplatīšanas ķēdē patēriņa cenu parasti nosaka lielie mazumtirdzniecības uzņēmumi. Taču tas nesniedza nekādu izmeklēšanas vajadzībām lietderīgu informāciju, kas ļautu precīzi novērtēt antidempinga pasākumu iespējamo ietekmi uz viņu darbību.

| (116) | Konkrētas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienā eksistē divi atsevišķi sveču mazumtirdzniecības tirgi un ka Kopienas ražotāji galvenokārt piegādā preces tirgus augšējam segmentam, savukārt no ĶTR importētās sveces galvenokārt tiek realizētas zemo cenu tirgus segmentā. Minētās personas apgalvoja, ka, ieviešot antidempinga maksājumus, zemo cenu tirgus segments pazudīs, jo mazumtirgotāji vairs neiekļaus sveces preču sortimentā. |
| --- | --- |

(116)

Konkrētas ieinteresētās personas apgalvoja, ka Kopienā eksistē divi atsevišķi sveču mazumtirdzniecības tirgi un ka Kopienas ražotāji galvenokārt piegādā preces tirgus augšējam segmentam, savukārt no ĶTR importētās sveces galvenokārt tiek realizētas zemo cenu tirgus segmentā. Minētās personas apgalvoja, ka, ieviešot antidempinga maksājumus, zemo cenu tirgus segments pazudīs, jo mazumtirgotāji vairs neiekļaus sveces preču sortimentā.

| (117) | Pirmkārt, jāatzīmē, ka izmeklēšanā neguva konstatējumus, kas pierādītu minēto apgalvojumu, ka Kopienā eksistē divi atsevišķi mazumtirdzniecības tirgi vai ka minētais apsvērums ir būtisks faktors, kas jāņem vērā, jo tas būtiski ietekmē Kopienas interešu jautājuma analīzi. Otrkārt, pat pieļaujot to, ka zemāko cenu tirgus segments patiešām eksistē, pretēji izteiktajam apgalvojumam arī pēc antidempinga pasākumu ieviešanas mazumtirgotājiem joprojām būtu iespēja vismaz daļu no svecēm iepirkt bez antidempinga maksājumiem. Kopienas tirgū patiešām ir pieejami vairāki piegādes avoti, tomēr ir konkrēti Ķīnas ražotāji eksportētāji, uz kuriem antidempinga maksājumi neattiecas vai arī uz tiem attiecas tāda veida antidempinga maksājumi un likmes, kas visdrīzāk joprojām ļaus saglabāt konkurētspējīgu importu no ĶTR, vienlaikus likvidējot cenas, kas noved pie kaitējuma. Visbeidzot, pamatojoties uz pieejamo informāciju, attiecīgajam ražojumam tika izvērtēts mazumtirgotāju panāktās peļņas normas līmenis, un tika secināts, ka apgalvojums ir nepamatots, tāpēc to noraidīja. |
| --- | --- |

(117)

Pirmkārt, jāatzīmē, ka izmeklēšanā neguva konstatējumus, kas pierādītu minēto apgalvojumu, ka Kopienā eksistē divi atsevišķi mazumtirdzniecības tirgi vai ka minētais apsvērums ir būtisks faktors, kas jāņem vērā, jo tas būtiski ietekmē Kopienas interešu jautājuma analīzi. Otrkārt, pat pieļaujot to, ka zemāko cenu tirgus segments patiešām eksistē, pretēji izteiktajam apgalvojumam arī pēc antidempinga pasākumu ieviešanas mazumtirgotājiem joprojām būtu iespēja vismaz daļu no svecēm iepirkt bez antidempinga maksājumiem. Kopienas tirgū patiešām ir pieejami vairāki piegādes avoti, tomēr ir konkrēti Ķīnas ražotāji eksportētāji, uz kuriem antidempinga maksājumi neattiecas vai arī uz tiem attiecas tāda veida antidempinga maksājumi un likmes, kas visdrīzāk joprojām ļaus saglabāt konkurētspējīgu importu no ĶTR, vienlaikus likvidējot cenas, kas noved pie kaitējuma. Visbeidzot, pamatojoties uz pieejamo informāciju, attiecīgajam ražojumam tika izvērtēts mazumtirgotāju panāktās peļņas normas līmenis, un tika secināts, ka apgalvojums ir nepamatots, tāpēc to noraidīja.

| (118) | Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas daži lielie mazumtirdzniecības uzņēmumi un arī dažas citas ieinteresētās personas apšaubīja metodi, kas izmantota, lai novērtētu mazumtirgotāju bruto peļņas normu attiecīgajam ražojumam, un tādējādi arī pagaidu regulas 185. apsvērumā minēto secinājumu, ka, ņemot vērā lielo bruto peļņas robežu, antidempinga pasākumiem attiecībā uz mazumtirgotājiem būtu neliela ietekme vai tās nebūtu vispār. |
| --- | --- |

(118)

Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas daži lielie mazumtirdzniecības uzņēmumi un arī dažas citas ieinteresētās personas apšaubīja metodi, kas izmantota, lai novērtētu mazumtirgotāju bruto peļņas normu attiecīgajam ražojumam, un tādējādi arī pagaidu regulas 185. apsvērumā minēto secinājumu, ka, ņemot vērā lielo bruto peļņas robežu, antidempinga pasākumiem attiecībā uz mazumtirgotājiem būtu neliela ietekme vai tās nebūtu vispār.

| (119) | Pēc prasības izskatīšanas jāatzīmē, ka pagaidu regulas minētā apsvēruma teksts būtu jārediģē. Pagaidu regulas 185. apsvēruma pirmajā teikumā vārdi “bruto peļņa” būtu jāaizstāj ar vārdu “uzcenojums”. Tomēr teksta rediģēšana nemaina secinājumus par pasākumu iespējamo ietekmi uz mazumtirgotājiem. Pagaidu regulā veikto aprēķinu rezultāts paliek spēkā. |
| --- | --- |

(119)

Pēc prasības izskatīšanas jāatzīmē, ka pagaidu regulas minētā apsvēruma teksts būtu jārediģē. Pagaidu regulas 185. apsvēruma pirmajā teikumā vārdi “bruto peļņa” būtu jāaizstāj ar vārdu “uzcenojums”. Tomēr teksta rediģēšana nemaina secinājumus par pasākumu iespējamo ietekmi uz mazumtirgotājiem. Pagaidu regulā veikto aprēķinu rezultāts paliek spēkā.

| (120) | Turklāt šīs ieinteresētās personas savus apgalvojumus nepamatoja, kā arī neiesniedza nekādus pierādījumus, kas ļautu aprēķināt precīzākas peļņas normas galīgajiem secinājumiem par Kopienas interesēm. Turklāt šīs personas neierosināja nekādas alternatīvas metodes, lai novērtētu maksājumu ietekmi uz mazumtirgotājiem. Pamatojoties uz minēto, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 185. apsvērumā minētie aprēķini. |
| --- | --- |

(120)

Turklāt šīs ieinteresētās personas savus apgalvojumus nepamatoja, kā arī neiesniedza nekādus pierādījumus, kas ļautu aprēķināt precīzākas peļņas normas galīgajiem secinājumiem par Kopienas interesēm. Turklāt šīs personas neierosināja nekādas alternatīvas metodes, lai novērtētu maksājumu ietekmi uz mazumtirgotājiem. Pamatojoties uz minēto, ar šo tiek apstiprināti pagaidu regulas 185. apsvērumā minētie aprēķini.

| (121) | Citu piezīmju nav, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 183. līdz 187. apsvērums. |
| --- | --- |

(121)

Citu piezīmju nav, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 183. līdz 187. apsvērums.

| (122) | Saistībā ar pasākumu ietekmi uz importētājiem, kuri atbilstīgi 115. apsvērumā minētajam piegādā, inter alia, ĶTR izcelsmes sveces galvenokārt mazumtirgotājiem vai vairumtirgotājiem, izmeklēšanā konstatēja, ka sveces bieži tiek iepirktas vai importētas un pēc tam iepakotas kopā ar citiem saistītiem ražojumiem, piemēram, stikla un keramikas svečturiem. Izmeklēšana arī pierādīja, ka sveces var pārdot par salīdzinoši zemām cenām, lai sekmētu citu ražojumu tirdzniecību, kas saistīti ar svecēm un kam piemēro lielāku peļņas normu. Ņemot vērā šos apstākļus, izrādījās sarežģīti novērtēt, kā pasākumi ietekmēs uzņēmējdarbību tikai ar svecēm. |
| --- | --- |

(122)

Saistībā ar pasākumu ietekmi uz importētājiem, kuri atbilstīgi 115. apsvērumā minētajam piegādā, inter alia, ĶTR izcelsmes sveces galvenokārt mazumtirgotājiem vai vairumtirgotājiem, izmeklēšanā konstatēja, ka sveces bieži tiek iepirktas vai importētas un pēc tam iepakotas kopā ar citiem saistītiem ražojumiem, piemēram, stikla un keramikas svečturiem. Izmeklēšana arī pierādīja, ka sveces var pārdot par salīdzinoši zemām cenām, lai sekmētu citu ražojumu tirdzniecību, kas saistīti ar svecēm un kam piemēro lielāku peļņas normu. Ņemot vērā šos apstākļus, izrādījās sarežģīti novērtēt, kā pasākumi ietekmēs uzņēmējdarbību tikai ar svecēm.

| (123) | Tomēr, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko sniedza divi importētāji, kas sadarbojās ar izmeklēšanu, tika konstatēts, ka šo uzņēmumu kopējās bruto peļņas robežas vienīgi attiecīgajam ražojumam nebija zemas (krietni virs 25 %). Peļņas robeža ražojumu kategorijai, kas ietver ar svecēm saistītus ražojumus, būtu vēl augstāka. Turklāt tiek uzskatīts, ka jebkāds cenu palielinājums vai vismaz daļa no iespējamā cenu palielinājuma, kas saistīts ar antidempinga pasākumu ieviešanu svecēm, varētu tikt novirzīts tālāk uz izplatīšanas ķēdi. Tāpēc uzskatīja, ka jebkāda ietekme, ko izraisītu antidempinga pasākumu ieviešana, nebūtu būtiska attiecībā uz kopējo ar svecēm saistīto uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(123)

Tomēr, pamatojoties uz pārbaudītiem datiem, ko sniedza divi importētāji, kas sadarbojās ar izmeklēšanu, tika konstatēts, ka šo uzņēmumu kopējās bruto peļņas robežas vienīgi attiecīgajam ražojumam nebija zemas (krietni virs 25 %). Peļņas robeža ražojumu kategorijai, kas ietver ar svecēm saistītus ražojumus, būtu vēl augstāka. Turklāt tiek uzskatīts, ka jebkāds cenu palielinājums vai vismaz daļa no iespējamā cenu palielinājuma, kas saistīts ar antidempinga pasākumu ieviešanu svecēm, varētu tikt novirzīts tālāk uz izplatīšanas ķēdi. Tāpēc uzskatīja, ka jebkāda ietekme, ko izraisītu antidempinga pasākumu ieviešana, nebūtu būtiska attiecībā uz kopējo ar svecēm saistīto uzņēmējdarbību.

| (124) | Importētāju sniegto datu sīkāka analīze apstiprināja, ka attiecīgais ražojums vidēji veido tikai 3,4 % no importētāju kopējā apgrozījuma. Vienam no diviem importētājiem šī daļa bija nedaudz augstāka, un tāpēc nevar izslēgt, ka pasākumu ieviešana varētu negatīvi ietekmēt šo importētāju. Tomēr, apsverot visas intereses, kas šajā lietā ir jāņem vērā, tika secināts, ka kopumā antidempinga pasākumu ietekmi uz importētāju uzņēmumu kopējo darbību nevar uzskatīt par būtisku. |
| --- | --- |

(124)

Importētāju sniegto datu sīkāka analīze apstiprināja, ka attiecīgais ražojums vidēji veido tikai 3,4 % no importētāju kopējā apgrozījuma. Vienam no diviem importētājiem šī daļa bija nedaudz augstāka, un tāpēc nevar izslēgt, ka pasākumu ieviešana varētu negatīvi ietekmēt šo importētāju. Tomēr, apsverot visas intereses, kas šajā lietā ir jāņem vērā, tika secināts, ka kopumā antidempinga pasākumu ietekmi uz importētāju uzņēmumu kopējo darbību nevar uzskatīt par būtisku.

| (125) | Pamatojoties uz minētajiem faktiem, ar šo apstiprina secinājumu, kas izklāstīts pagaidu regulas 182. apsvērumā. |
| --- | --- |

(125)

Pamatojoties uz minētajiem faktiem, ar šo apstiprina secinājumu, kas izklāstīts pagaidu regulas 182. apsvērumā.

7.3.   Ietekme uz patērētājiem

| (126) | 116. apsvērumā minētājā apgalvojumā, ka eksistē divi atsevišķi mazumtirdzniecības tirgi un ka antidempinga pasākumu dēļ zemo cenu tirgus segments varētu izzust, bija pieminēta arī ietekme uz patērētājiem, jo tādējādi tiktu ierobežota patērētāja iespēja izvēlēties zemākas kvalitātes sveces. |
| --- | --- |

(126)

116. apsvērumā minētājā apgalvojumā, ka eksistē divi atsevišķi mazumtirdzniecības tirgi un ka antidempinga pasākumu dēļ zemo cenu tirgus segments varētu izzust, bija pieminēta arī ietekme uz patērētājiem, jo tādējādi tiktu ierobežota patērētāja iespēja izvēlēties zemākas kvalitātes sveces.

| (127) | Tomēr šis apgalvojums netika pamatots. Ņemot vērā mazumtirdzniecības tirgus struktūru, mazumtirgotāju sasniegtās peļņas robežas un antidempinga maksājumu veidu un likmes, tika uzskatīts, ka ir pamatoti sagaidīt, ka zemo cenu tirgus segmenta izzušanas riska nebūs, jo importētāji un mazumtirgotāji būs spējīgi uzņemties maksājumu, nenovirzot to uz patērētājiem. |
| --- | --- |

(127)

Tomēr šis apgalvojums netika pamatots. Ņemot vērā mazumtirdzniecības tirgus struktūru, mazumtirgotāju sasniegtās peļņas robežas un antidempinga maksājumu veidu un likmes, tika uzskatīts, ka ir pamatoti sagaidīt, ka zemo cenu tirgus segmenta izzušanas riska nebūs, jo importētāji un mazumtirgotāji būs spējīgi uzņemties maksājumu, nenovirzot to uz patērētājiem.

| (128) | Turklāt jāatgādina, ka 131. apsvērumā minēto antidempinga pasākumu mērķis ir atjaunot efektīvus tirdzniecības nosacījumus Kopienas tirgū, kas būtu visu tirgus dalībnieku, tostarp patērētāju, interesēs. Minētie fakti un apsvērumi un visa šajā lietā pieejamā informācija nenorāda uz to, ka ietekme uz patērētājiem būs būtiska. |
| --- | --- |

(128)

Turklāt jāatgādina, ka 131. apsvērumā minēto antidempinga pasākumu mērķis ir atjaunot efektīvus tirdzniecības nosacījumus Kopienas tirgū, kas būtu visu tirgus dalībnieku, tostarp patērētāju, interesēs. Minētie fakti un apsvērumi un visa šajā lietā pieejamā informācija nenorāda uz to, ka ietekme uz patērētājiem būs būtiska.

| (129) | Pēc pagaidu antidempinga maksājumu ieviešanas no patērētāju asociācijām netika saņemti nekādi komentāri, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 191. apsvērumā minētais secinājums, ka antidempinga pasākumiem nav būtiskas ietekmes uz patērētājiem. |
| --- | --- |

(129)

Pēc pagaidu antidempinga maksājumu ieviešanas no patērētāju asociācijām netika saņemti nekādi komentāri, tāpēc tiek apstiprināts pagaidu regulas 191. apsvērumā minētais secinājums, ka antidempinga pasākumiem nav būtiskas ietekmes uz patērētājiem.

7.4.   Konkurenci un tirdzniecību kropļojoša ietekme

| (130) | Viena persona apgalvoja, ka, pamatojoties uz pagaidu regulā sniegtajiem datiem, pieprasījumu pēc svecēm Kopienā nevarētu apmierināt ar Kopienas produkciju vien. Tādējādi, lai apmierinātu pieprasījumu Kopienā, būtu vajadzīgas no ĶTR importētās sveces, un, ieviešot pasākumus, iespējams, tiktu novērsta šo sveču iekļūšana tirgū. |
| --- | --- |

(130)

Viena persona apgalvoja, ka, pamatojoties uz pagaidu regulā sniegtajiem datiem, pieprasījumu pēc svecēm Kopienā nevarētu apmierināt ar Kopienas produkciju vien. Tādējādi, lai apmierinātu pieprasījumu Kopienā, būtu vajadzīgas no ĶTR importētās sveces, un, ieviešot pasākumus, iespējams, tiktu novērsta šo sveču iekļūšana tirgū.

| (131) | Lai gan Kopienas kopējais produkcijas apjoms vien var būt nepietiekams, lai apmierinātu pieprasījumu pēc svecēm Kopienas tirgū, tiek atgādināts, ka ir imports no trešām valstīm un ka uz dažiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem pasākumi neattiecas. Turklāt būtu arī jāuzsver, ka antidempinga pasākumu mērķis ir atjaunot efektīvus tirdzniecības apstākļus, nevis slēgt tirgu importam. Tādējādi Kopienas tirgu arī turpmāk apgādātu visi uzņēmumi, kas pašreiz darbojas Kopienas tirgū, un ar to vajadzētu pietikt, lai apmierinātu pieprasījumu tirgū, kurā ir novērsta kaitējumu radoša dempinga negatīvā ietekme. Tādējādi uzskata, ka šis apgalvojums nav pamatots. |
| --- | --- |

(131)

Lai gan Kopienas kopējais produkcijas apjoms vien var būt nepietiekams, lai apmierinātu pieprasījumu pēc svecēm Kopienas tirgū, tiek atgādināts, ka ir imports no trešām valstīm un ka uz dažiem ĶTR ražotājiem eksportētājiem pasākumi neattiecas. Turklāt būtu arī jāuzsver, ka antidempinga pasākumu mērķis ir atjaunot efektīvus tirdzniecības apstākļus, nevis slēgt tirgu importam. Tādējādi Kopienas tirgu arī turpmāk apgādātu visi uzņēmumi, kas pašreiz darbojas Kopienas tirgū, un ar to vajadzētu pietikt, lai apmierinātu pieprasījumu tirgū, kurā ir novērsta kaitējumu radoša dempinga negatīvā ietekme. Tādējādi uzskata, ka šis apgalvojums nav pamatots.

| (132) | Ņemot vērā iepriekšminēto un tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 194. un 195. apsvērums. |
| --- | --- |

(132)

Ņemot vērā iepriekšminēto un tā kā netika saņemtas citas piezīmes, tiek apstiprināts pagaidu regulas 194. un 195. apsvērums.

7.5.   Secinājums par Kopienas interesēm

| (133) | Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu piemērošanas. |
| --- | --- |

(133)

Ņemot vērā iepriekšminēto, tiek secināts, ka nav pārliecinošu iemeslu, kas šajā konkrētajā gadījumā liktu atteikties no antidempinga maksājumu piemērošanas.

8.   GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI

8.1.   Kaitējuma novēršanas līmenis

| (134) | Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāievieš galīgi antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām var radīt Kopienas ražošanas nozarei. |
| --- | --- |

(134)

Ņemot vērā secinājumus, kas gūti attiecībā uz dempingu, kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm, jāievieš galīgi antidempinga pasākumi, lai novērstu turpmāku kaitējumu, ko imports par dempinga cenām var radīt Kopienas ražošanas nozarei.

| (135) | Tā kā pēc provizoriskas informācijas publiskošanas turpmākas atsauksmes netika saņemtas, lai noteiktu cenas, kas nerada kaitējumu, izmantoja 199. apsvērumā minēto metodiku. Tomēr kaitējuma robežvērtību aprēķinā izmantoja 89. un 90. apsvērumā minētās korekcijas un šo robežvērtību attiecīgi pielāgoja. |
| --- | --- |

(135)

Tā kā pēc provizoriskas informācijas publiskošanas turpmākas atsauksmes netika saņemtas, lai noteiktu cenas, kas nerada kaitējumu, izmantoja 199. apsvērumā minēto metodiku. Tomēr kaitējuma robežvērtību aprēķinā izmantoja 89. un 90. apsvērumā minētās korekcijas un šo robežvērtību attiecīgi pielāgoja.

8.2.   Maksājumu veids un apjoms

| (136) | Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums jānosaka tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. |
| --- | --- |

(136)

Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums jānosaka tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību.

| (137) | Ņemot vērā piezīmes, ko pēc provizoriskās publiskošanas iesniedza dažas ieinteresētās personas, un šajā regulā minēto pārskatīšanu, dažas robežvērtības tika grozītas. |
| --- | --- |

(137)

Ņemot vērā piezīmes, ko pēc provizoriskās publiskošanas iesniedza dažas ieinteresētās personas, un šajā regulā minēto pārskatīšanu, dažas robežvērtības tika grozītas.

| (138) | Konstatētās dempinga un kaitējuma likmes ir šādas:







  Uzņēmums | Dempinga starpība | Kaitējuma novēršanas līmenis |
| --- | --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd | 47,7 % | 28,3 % |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd | 13,8 % | 11,7 % |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd | 48,4 % | 25,9 % |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd | 0 % | N/A |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd | 0 % | N/A |
| Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd | 14,0 % | 0 % |
| Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd | 0 % | N/A |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd | 18,8 % | 0 % |
| Sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē | 31,8 % | 25,5 % |
| Visi pārējie uzņēmumi | 62,9 % | 37,1 % |

(138)

Konstatētās dempinga un kaitējuma likmes ir šādas:

Uzņēmums

Dempinga starpība

Kaitējuma novēršanas līmenis

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd

47,7 %

28,3 %

Dalian Bright Wax Co., Ltd

13,8 %

11,7 %

Dalian Talent Gift Co., Ltd

48,4 %

25,9 %

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd

0 %

N/A

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd

0 %

N/A

Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd

14,0 %

0 %

Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd

0 %

N/A

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd

18,8 %

0 %

Sadarbojās, bet nebija iekļauti izlasē

31,8 %

25,5 %

Visi pārējie uzņēmumi

62,9 %

37,1 %

| (139) | Kā norādīts pagaidu regulas 203. apsvērumā, ņemot vērā to, ka sveces ļoti bieži importē komplektos kopā ar turētājiem, svečturiem vai citiem priekšmetiem, tika uzskatīts par atbilstīgu noteikt maksājumus fiksētu summu veidā, pamatojoties uz degvielas saturu svecēs, tostarp daktī. |
| --- | --- |

(139)

Kā norādīts pagaidu regulas 203. apsvērumā, ņemot vērā to, ka sveces ļoti bieži importē komplektos kopā ar turētājiem, svečturiem vai citiem priekšmetiem, tika uzskatīts par atbilstīgu noteikt maksājumus fiksētu summu veidā, pamatojoties uz degvielas saturu svecēs, tostarp daktī.

| (140) | Dažas personas apgalvoja, ka pasākumiem jābalstās uz ad valorem maksājumu, jo pasākums sveču degvielas svara noteikšanas veidā apgrūtinātu importētājus un radītu neskaidrības un būtiskus traucējumus tirgū. |
| --- | --- |

(140)

Dažas personas apgalvoja, ka pasākumiem jābalstās uz ad valorem maksājumu, jo pasākums sveču degvielas svara noteikšanas veidā apgrūtinātu importētājus un radītu neskaidrības un būtiskus traucējumus tirgū.

| (141) | Šajā sakarā jāatgādina, ka komplektus, kuri satur sveces, pirms importēšanas klasificē kā sveces. Tas nozīmē, ka iespējamo ad valorem maksājumu piemērotu komplekta kopējai vērtībai. Šajā nolūkā par atbilstošāku uzskatīja noteikt fiksētus maksājumu apjomus, pamatojoties uz sveču degvielas svaru, lai izvairītos no antidempinga maksājumu nepamatotas piemērošanas importētām precēm, kuras patlaban klasificē kā sveces, bet kurās sveces var būt daļa no importētā ražojuma svara vai vērtības. Tādēļ apgalvojumu noraidīja. |
| --- | --- |

(141)

Šajā sakarā jāatgādina, ka komplektus, kuri satur sveces, pirms importēšanas klasificē kā sveces. Tas nozīmē, ka iespējamo ad valorem maksājumu piemērotu komplekta kopējai vērtībai. Šajā nolūkā par atbilstošāku uzskatīja noteikt fiksētus maksājumu apjomus, pamatojoties uz sveču degvielas svaru, lai izvairītos no antidempinga maksājumu nepamatotas piemērošanas importētām precēm, kuras patlaban klasificē kā sveces, bet kurās sveces var būt daļa no importētā ražojuma svara vai vērtības. Tādēļ apgalvojumu noraidīja.

| (142) | Antidempinga maksājuma likmes, kas šajā regulā norādītas atsevišķiem uzņēmumiem, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Uz importētiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp personas, kas saistītas ar konkrēti norādīto uzņēmumu, nevar attiecināt šo likmi, un tām piemēro maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. |
| --- | --- |

(142)

Antidempinga maksājuma likmes, kas šajā regulā norādītas atsevišķiem uzņēmumiem, tika noteiktas, pamatojoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli šajos uzņēmumos. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi ir piemērojamas vienīgi tādu attiecīgās valsts izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Uz importētiem ražojumiem, ko ražojis kāds cits uzņēmums, kura nosaukums un adrese nav norādīta šīs regulas rezolutīvajā daļā, tostarp personas, kas saistītas ar konkrēti norādīto uzņēmumu, nevar attiecināt šo likmi, un tām piemēro maksājuma likmi, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”.

| (143) | Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc vienības nosaukuma pārmaiņām vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma pārmaiņām vai ražošanas un tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. |
| --- | --- |

(143)

Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc vienības nosaukuma pārmaiņām vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības vienību darbības sākšanas) nekavējoties jāadresē Komisijai (3), sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par visām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu saistībā, piemēram, ar tā nosaukuma pārmaiņām vai ražošanas un tirdzniecības vienību pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes.

| (144) | Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt iebildumus pēc minētās informācijas saņemšanas. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā un vajadzības gadījumā izdarīja izmaiņas konstatējumos. |
| --- | --- |

(144)

Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata paredzēja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt iebildumus pēc minētās informācijas saņemšanas. Personu iesniegtās piezīmes pienācīgi ņēma vērā un vajadzības gadījumā izdarīja izmaiņas konstatējumos.

| (145) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem ražotājiem eksportētājiem un šīs regulas I pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanas periodā sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, būtu jāiekļauj noteikums, ka pēdējiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, jo pretējā gadījumā tiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu nebūtu tiesību uz pārskatīšanu, jo minēto punktu nepiemēro, kad ir izmantota izlases veida pārbaude. |
| --- | --- |

(145)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret jaunajiem ražotājiem eksportētājiem un šīs regulas I pielikumā minētajiem uzņēmumiem, kas izmeklēšanas periodā sadarbojās, bet netika iekļauti izlasē, būtu jāiekļauj noteikums, ka pēdējiem piemērojamā vidējā svērtā maksājuma likme jāpiemēro arī visiem jaunajiem eksportētājiem, jo pretējā gadījumā tiem saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu nebūtu tiesību uz pārskatīšanu, jo minēto punktu nepiemēro, kad ir izmantota izlases veida pārbaude.

8.3.   Saistības

| (146) | Pēc būtisko faktu un apsvērumu publiskošanas, uz kuriem pamatojoties paredzēja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu, viens ĶTR ražotājs eksportētājs, kuru neiekļāva izlasē, piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(146)

Pēc būtisko faktu un apsvērumu publiskošanas, uz kuriem pamatojoties paredzēja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu noteikšanu, viens ĶTR ražotājs eksportētājs, kuru neiekļāva izlasē, piedāvāja cenu saistības saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu.

| (147) | Šajā saistībā tiek atzīmēts, ka attiecīgo ražojumu raksturo vairāki simti ražojuma veidu, kuriem ir atšķirīgas īpašības, un to cenu līmenis ievērojami svārstās. Ražotājs eksportētājs piedāvāja vienu minimālo importa cenu (MIP) visiem ražojumiem tādā līmenī, kas negarantētu kaitējumu radošā dempinga likvidēšanu visiem ražojumiem. Turklāt tiek atzīmēts, ka, ņemot vērā ražojuma veidu nozīmīgo skaitu, faktiski nav iespējams noteikt atbilstošas minimālās cenas katram ražojuma veidam, kuras Komisija varētu pienācīgi uzraudzīt, pat ja ražotājs eksportētājs piedāvātu dažādas MIP katram no tiem. Ievērojot minētos apstākļus, tika secināts, ka saistību piedāvājums ir noraidāms tā nepraktiskuma dēļ. |
| --- | --- |

(147)

Šajā saistībā tiek atzīmēts, ka attiecīgo ražojumu raksturo vairāki simti ražojuma veidu, kuriem ir atšķirīgas īpašības, un to cenu līmenis ievērojami svārstās. Ražotājs eksportētājs piedāvāja vienu minimālo importa cenu (MIP) visiem ražojumiem tādā līmenī, kas negarantētu kaitējumu radošā dempinga likvidēšanu visiem ražojumiem. Turklāt tiek atzīmēts, ka, ņemot vērā ražojuma veidu nozīmīgo skaitu, faktiski nav iespējams noteikt atbilstošas minimālās cenas katram ražojuma veidam, kuras Komisija varētu pienācīgi uzraudzīt, pat ja ražotājs eksportētājs piedāvātu dažādas MIP katram no tiem. Ievērojot minētos apstākļus, tika secināts, ka saistību piedāvājums ir noraidāms tā nepraktiskuma dēļ.

8.4.   Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana un īpaša uzraudzība

| (148) | Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, uzskata par vajadzīgu atbilstīgi galīgā antidempinga maksājuma līmenim galīgi iekasēt summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kas noteikts ar pagaidu regulu. Tā kā galīgie maksājumi ir zemāki par pagaidu maksājumiem, anulē provizoriski nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apmēru. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā. |
| --- | --- |

(148)

Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, uzskata par vajadzīgu atbilstīgi galīgā antidempinga maksājuma līmenim galīgi iekasēt summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kas noteikts ar pagaidu regulu. Tā kā galīgie maksājumi ir zemāki par pagaidu maksājumiem, anulē provizoriski nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apmēru. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā.

| (149) | Lai samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājumu summu lielo atšķirību dēļ, tika izlemts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Īpašie pasākumi ietver to, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem. |
| --- | --- |

(149)

Lai samazinātu antidempinga pasākumu apiešanas risku maksājumu summu lielo atšķirību dēļ, tika izlemts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Īpašie pasākumi ietver to, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kurš atbilst II pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem ražotājiem eksportētājiem.

| (150) | Gadījumā, ja tā uzņēmuma eksporta apjoms, kas gūst labumu no zemākām individuālām maksājumu likmēm, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, tad šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājumu likmes un attiecīgo valsts mēroga maksājuma piemērošanu. |
| --- | --- |

(150)

Gadījumā, ja tā uzņēmuma eksporta apjoms, kas gūst labumu no zemākām individuālām maksājumu likmēm, pēc attiecīgo pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, tad šādu apjoma palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā cita starpā var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājumu likmes un attiecīgo valsts mēroga maksājuma piemērošanu.

| (151) | Saņemot piezīmes un atbilstošo informāciju no attiecīgiem uzņēmumiem, uzskatīja, ka ir vajadzīgi daži labojumi uzņēmumu nosaukumos, kas ir uzskaitīti pagaidu regulas pielikumā. Attiecīgi šīs izmaiņas ir iekļautas I pielikumā uzskaitīto uzņēmumu sarakstā, |
| --- | --- |

(151)

Saņemot piezīmes un atbilstošo informāciju no attiecīgiem uzņēmumiem, uzskatīja, ka ir vajadzīgi daži labojumi uzņēmumu nosaukumos, kas ir uzskaitīti pagaidu regulas pielikumā. Attiecīgi šīs izmaiņas ir iekļautas I pielikumā uzskaitīto uzņēmumu sarakstā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

1.   Ar šo nosaka galīgo antidempinga maksājumu sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importam, izņemot kapu sveces un citus ārpus telpām lietojamus gaismekļus, kuri klasificēti ar KN kodu ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 un ex 3406 00 90 (Taric kods 3406001190, 3406001990 un 3406009090) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā.

Šajā regulā “kapu sveces un citi ārpus telpām lietojami gaismekļi” ir sveces, vaska sveces un līdzīgi ražojumi, kuriem ir viena vai vairākas no šādām īpašībām:

| a) | to degviela satur vairāk nekā 500 ppm toluola; |
| --- | --- |

a)

to degviela satur vairāk nekā 500 ppm toluola;

| b) | to degviela satur vairāk nekā 100 ppm benzola; |
| --- | --- |

b)

to degviela satur vairāk nekā 100 ppm benzola;

| c) | to dakts diametrs ir vismaz pieci milimetri; |
| --- | --- |

c)

to dakts diametrs ir vismaz pieci milimetri;

| d) | tie ir atsevišķi ievietoti plastmasas traukā ar vismaz 5 cm augstām vertikālām sienām. |
| --- | --- |

d)

tie ir atsevišķi ievietoti plastmasas traukā ar vismaz 5 cm augstām vertikālām sienām.

2.   Galīgā antidempinga maksājuma likme ir nemainīga summa euro par vienu tonnu degvielas satura (parasti, bet ne obligāti, tauku, stearīna, parafīna vaska vai citu vasku formā, ieskaitot dakti) turpmāk norādīto uzņēmumu ražotajos izstrādājumos:

| Uzņēmums | Maksājuma summa (EUR par tonnu degvielas) | Taric papildkods |
| --- | --- | --- |
| Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd | 321,83 | A910 |
| Dalian Bright Wax Co., Ltd | 171,98 | A911 |
| Dalian Talent Gift Co., Ltd | 367,09 | A912 |
| Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd | 0 | A913 |
| M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd | 0 | A951 |
| Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd | 0 | A914 |
| Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd, un saistītais uzņēmums Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd | 0 | A915 |
| Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd | 0 | A916 |
| I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi | 345,86 | A917 |
| Visi pārējie uzņēmumi | 549,33 | A999 |

Uzņēmums

Maksājuma summa (EUR par tonnu degvielas)

Taric papildkods

Aroma Consumer Products (Hangzhou) Co., Ltd

321,83

A910

Dalian Bright Wax Co., Ltd

171,98

A911

Dalian Talent Gift Co., Ltd

367,09

A912

Gala-Candles (Dalian) Co., Ltd

0

A913

M.X. Candles and Gifts (Taicang) Co., Ltd

0

A951

Ningbo Kwung’s Home Interior & Gift Co., Ltd

0

A914

Ningbo Kwung’s Wisdom Art & Design Co., Ltd, un saistītais uzņēmums Shaoxing Koman Home Interior Co., Ltd

0

A915

Qingdao Kingking Applied Chemistry Co., Ltd

0

A916

I pielikumā uzskaitītie uzņēmumi

345,86

A917

Visi pārējie uzņēmumi

549,33

A999

3.   Gadījumos, kad pirms laišanas brīvā apgrozībā preces ir bojātas un tāpēc muitas vērtības noteikšanas nolūkā cenu, kas faktiski samaksāta vai maksājama, nosaka proporcionāli saskaņā ar 145. pantu Komisijas Regulā (EEK) Nr. 2454/93 (1993. gada 2. jūlijs), ar ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (4), antidempinga maksājuma summu, kas aprēķināta par iepriekš norādītajām noteiktajām summām, proporcionāli samazina atbilstoši faktiski samaksātajai vai maksājamai cenai.

4.   Šā panta 2. punktā un I pielikumā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst II pielikumā minētajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.

5.   Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem.

2. pants

Galīgi iekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1130/2008 par sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu importu, izņemot kapu sveces un citus ārpus telpām lietojamus gaismekļus, kuri klasificēti ar KN kodu ex 3406 00 11, ex 3406 00 19 un ex 3406 00 90 (Taric kods 3406001190, 3406001990 un 3406009090) un kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. Galvotās summas, kuras pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus, atmaksā. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apjomā.

3. pants

Ja kāda persona no Ķīnas Tautas Republikas sniedz pietiekamus pierādījumus Komisijai, ka tā:

| a) | nav eksportējusi 1. panta 1. punktā minētās preces (ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā) izmeklēšanas periodā, proti, laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

a)

nav eksportējusi 1. panta 1. punktā minētās preces (ar izcelsmi Ķīnas Tautas Republikā) izmeklēšanas periodā, proti, laikposmā no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim;

| b) | nav saistīta ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un |
| --- | --- |

b)

nav saistīta ar eksportētāju vai ražotāju, uz kuru attiecas ar šo regulu noteiktie pasākumi; un

| c) | ir faktiski eksportējusi attiecīgās preces vai ir uzņēmusies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu ražojumu daudzumu pēc izmeklēšanas perioda beigām, |
| --- | --- |

c)

ir faktiski eksportējusi attiecīgās preces vai ir uzņēmusies neatsaucamas līgumsaistības eksportēt uz Kopienu ievērojamu ražojumu daudzumu pēc izmeklēšanas perioda beigām,

Padome pēc Komisijas priekšlikuma, apspriežoties ar Padomdevēju komiteju, ar vienkāršu balsu vairākumu var grozīt 1. panta 2. punktu, lai noteiktu šai personai maksājumu, ko piemēro ražotājiem, kas sadarbojās, bet kurus neiekļāva izlasē, t. i., EUR 345,86 par tonnu degvielas.

4. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 11. maijā

Padomes vārdā —

priekšsēdētāja

M. KOPICOVÁ

---

(1)  OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.

1

(2)  OV L 306, 15.11.2008., 22. lpp.

2

(3)  Eiropas Komisija, Tirdzniecības ģenerāldirektorāts, H direktorāts, birojs N105 04/092, 1049 Brisele, Beļģija.

3

(4)  OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.

4

---

I PIELIKUMS

Izlasē neiekļautie Ķīnas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās

TARIC papildu kods A917

| Beijing Candleman Candle Co., Ltd | Beijing |
| --- | --- |
| Cixi Shares Arts & Crafts Co., Ltd | Cixi |
| Dalian All Bright Arts & Crafts Co., Ltd | Dalian |
| Dalian Aroma Article Co., Ltd | Dalian |
| Dalian Glory Arts & crafts Co., Ltd | Dalian |
| Dandong Kaida Arts & crafts Co., Ltd | Dandong |
| Dehua Fudong Porcelain Co., Ltd | Dehua |
| Dongguan Xunrong Wax Industry Co., Ltd | Dongguan |
| Fushun Hongxu Wax Co., Ltd | Fushun |
| Fushun Pingtian Wax Products Co., Ltd | Fushun |
| Future International (Gift) Co., Ltd | Taizhou |
| Greenbay Craft (Shanghai) Co., Ltd | Shanghai |
| Horsten Xi’an Innovation Co., Ltd | Xian |
| Ningbo Hengyu Artware Co., Ltd | Ningbo |
| Ningbo Junee Gifts Designers & Manufacturers Co., Ltd | Ningbo |
| Qingdao Allite Radiance Candle Co., Ltd | Qingdao |
| Shanghai Changran Industrial & Trade Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Daisy Gifts Manufacture Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai EGFA International Trading Co., Ltd | Shanghai |
| Shanghai Huge Scents Factory | Shanghai |
| Shanghai Kongde Arts & Crafts Co., Ltd | Shanghai |
| Shenyang Shengwang Candle Co., Ltd | Shenyang |
| Shenyang Shengjie Candle Co., Ltd | Shenyang |
| Taizhou Dazhan Arts & Crafts Co., Ltd | Taizhou |
| Xin Lian Candle Arts & Crafts Factory | Zhongshan |
| Zhaoyuan Arts & Crafts Co., Ltd | Huangyan, Taizhou |
| Zhejiang Aishen Candle Arts & Crafts Co., Ltd | Jiaxing |
| Zhejiang Hong Mao Household Co., Ltd | Taizhou |
| Zhejiang Neeo Home Decoration Co., Ltd | Taizhou |
| Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd | Taizhou |
| Zhongshan Zhongnam Candle Manufacturer Co., Ltd, un saistītais uzņēmums Zhongshan South Star Arts & Crafts Manufacturing Co., Ltd | Zhongshan |

Beijing Candleman Candle Co., Ltd

Beijing

Cixi Shares Arts & Crafts Co., Ltd

Cixi

Dalian All Bright Arts & Crafts Co., Ltd

Dalian

Dalian Aroma Article Co., Ltd

Dalian

Dalian Glory Arts & crafts Co., Ltd

Dalian

Dandong Kaida Arts & crafts Co., Ltd

Dandong

Dehua Fudong Porcelain Co., Ltd

Dehua

Dongguan Xunrong Wax Industry Co., Ltd

Dongguan

Fushun Hongxu Wax Co., Ltd

Fushun

Fushun Pingtian Wax Products Co., Ltd

Fushun

Future International (Gift) Co., Ltd

Taizhou

Greenbay Craft (Shanghai) Co., Ltd

Shanghai

Horsten Xi’an Innovation Co., Ltd

Xian

Ningbo Hengyu Artware Co., Ltd

Ningbo

Ningbo Junee Gifts Designers & Manufacturers Co., Ltd

Ningbo

Qingdao Allite Radiance Candle Co., Ltd

Qingdao

Shanghai Changran Industrial & Trade Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Daisy Gifts Manufacture Co., Ltd

Shanghai

Shanghai EGFA International Trading Co., Ltd

Shanghai

Shanghai Huge Scents Factory

Shanghai

Shanghai Kongde Arts & Crafts Co., Ltd

Shanghai

Shenyang Shengwang Candle Co., Ltd

Shenyang

Shenyang Shengjie Candle Co., Ltd

Shenyang

Taizhou Dazhan Arts & Crafts Co., Ltd

Taizhou

Xin Lian Candle Arts & Crafts Factory

Zhongshan

Zhaoyuan Arts & Crafts Co., Ltd

Huangyan, Taizhou

Zhejiang Aishen Candle Arts & Crafts Co., Ltd

Jiaxing

Zhejiang Hong Mao Household Co., Ltd

Taizhou

Zhejiang Neeo Home Decoration Co., Ltd

Taizhou

Zhejiang Ruyi Industry Co., Ltd

Taizhou

Zhongshan Zhongnam Candle Manufacturer Co., Ltd, un saistītais uzņēmums Zhongshan South Star Arts & Crafts Manufacturing Co., Ltd

Zhongshan

---

II PIELIKUMS

Šīs regulas 1. panta 4. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja parakstītai deklarācijai. Deklarācijā ir jābūt šādai informācijai:

| 1. | Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds/uzvārds un amats. |
| --- | --- |

1.

Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja vārds/uzvārds un amats.

| 2. | Šāda deklarācija:
  “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītie [daudzums] sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu, kas tiek pārdoti eksportam uz Eiropas Kopienu, ir izgatavoti (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.
  Datums un paraksts”. |
| --- | --- |

2.

Šāda deklarācija:

“Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītie [daudzums] sveču, vaska sveču un līdzīgu ražojumu, kas tiek pārdoti eksportam uz Eiropas Kopienu, ir izgatavoti (uzņēmuma nosaukums un adrese) (Taric papildu kods) Ķīnas Tautas Republikā. Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas.

Datums un paraksts”.

---

| 14.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 119/19 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 119/19

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 394/2009

(2009. gada 13. maijs),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (2), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XV pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 14. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 13. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | MA | 55,4 |
| TN | 115,0 |
| TR | 101,9 |
| ZZ | 90,8 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 41,9 |
| TR | 149,3 |
| ZZ | 115,6 |
| 0709 90 70 | JO | 216,7 |
| TR | 120,2 |
| ZZ | 168,5 |
| 0805 10 20 | EG | 43,3 |
| IL | 54,0 |
| MA | 43,1 |
| TN | 49,2 |
| TR | 102,3 |
| US | 51,0 |
| ZZ | 57,2 |
| 0805 50 10 | AR | 50,9 |
| TR | 48,7 |
| ZA | 62,5 |
| ZZ | 54,0 |
| 0808 10 80 | AR | 81,3 |
| BR | 72,1 |
| CA | 127,2 |
| CL | 85,0 |
| CN | 99,5 |
| MK | 42,0 |
| NZ | 110,2 |
| US | 131,7 |
| UY | 71,7 |
| ZA | 78,8 |
| ZZ | 90,0 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

MA

55,4

TN

115,0

TR

101,9

ZZ

90,8

0707 00 05

JO

155,5

MA

41,9

TR

149,3

ZZ

115,6

0709 90 70

JO

216,7

TR

120,2

ZZ

168,5

0805 10 20

EG

43,3

IL

54,0

MA

43,1

TN

49,2

TR

102,3

US

51,0

ZZ

57,2

0805 50 10

AR

50,9

TR

48,7

ZA

62,5

ZZ

54,0

0808 10 80

AR

81,3

BR

72,1

CA

127,2

CL

85,0

CN

99,5

MK

42,0

NZ

110,2

US

131,7

UY

71,7

ZA

78,8

ZZ

90,0

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 14.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 119/21 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 119/21

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 395/2009

(2009. gada 13. maijs),

ar ko groza ar Regulu (EK) Nr. 945/2008 2008./2009. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļus dažiem cukura nozares produktiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 30. jūnija Regulu (EK) Nr. 951/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 318/2006 saistībā ar tirdzniecību ar trešām valstīm cukura nozarē (2), un jo īpaši tās 36. panta 2. punkta otrās daļas otro teikumu,

tā kā:

| (1) | Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2008./2009. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 945/2008 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 368/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas 2008./2009. tirdzniecības gadā piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un dažu veidu sīrupam, tika noteikti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 945/2008 (3). Šajās cenās un nodokļos jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 368/2009 (4).

| (2) | Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai, |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar datiem, kas patlaban ir Komisijas rīcībā, minētās summas ir jāgroza atbilstīgi Regulā (EK) Nr. 951/2006 paredzētajiem noteikumiem un kārtībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Ar Regulu (EK) Nr. 951/2006 2008./2009. tirdzniecības gadam noteiktās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas piemērojami Regulas (EK) Nr. 945/2008 36. pantā minētajiem produktiem, tiek grozīti un ir sniegti šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2009. gada 14. maijā.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2009. gada 13. maijā

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 178, 1.7.2006., 24. lpp.

2

(3)  OV L 258, 26.9.2008., 56. lpp.

3

(4)  OV L 112, 6.5.2009., 7. lpp.

4

---

PIELIKUMS

Grozītās reprezentatīvās cenas un papildu ievedmuitas nodokļi, kas no 2009. gada 14. maija piemērojami baltajam cukuram, jēlcukuram un produktiem ar KN kodu 1702 90 95

| (EUR) |
| --- |
| KN kods | Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem | Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem |
| 1701 11 10 (1) | 28,95 | 2,60 |
| 1701 11 90 (1) | 28,95 | 7,06 |
| 1701 12 10 (1) | 28,95 | 2,47 |
| 1701 12 90 (1) | 28,95 | 6,63 |
| 1701 91 00 (2) | 32,24 | 9,11 |
| 1701 99 10 (2) | 32,24 | 4,67 |
| 1701 99 90 (2) | 32,24 | 4,67 |
| 1702 90 95 (3) | 0,32 | 0,34 |

(EUR)

KN kods

Reprezentatīvā cena par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

Papildu ievedmuitas nodoklis par attiecīgā produkta 100 tīrsvara kilogramiem

1701 11 10 (1)

28,95

2,60

1701 11 90 (1)

28,95

7,06

1701 12 10 (1)

28,95

2,47

1701 12 90 (1)

28,95

6,63

1701 91 00 (2)

32,24

9,11

1701 99 10 (2)

32,24

4,67

1701 99 90 (2)

32,24

4,67

1702 90 95 (3)

0,32

0,34

---

(1)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma III punktā.

(2)  Standarta kvalitātei, kas noteikta Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 IV pielikuma II punktā.

(3)  Aprēķins uz 1 % saharozes satura.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 14.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 119/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 119/23

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 13. janvāris)

par valsts atbalstu C 22/07 (ex N 43/07) attiecībā uz režīma, ar kuru jūras transporta uzņēmumus atbrīvo no jūrnieku ienākuma nodokļa un sociālo iemaksu maksājumiem Dānijā, attiecināšanu arī uz bagarēšanas un kabeļu likšanas darbībām

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 8886)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/380/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 88. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

uzaicinājusi ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus saskaņā ar iepriekš minētajiem pantiem (1) un ņemot vērā šos apsvērumus,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Dānija 2007. gada 15. janvāra (2) vēstulē Komisijai paziņoja par grozījumu režīmā, ar kuru kuģu īpašniekus atbrīvo no pienākuma Dānijā maksāt ienākuma nodokli par saviem jūrniekiem (grozījums tā dēvētajā DIS režīmā). DIS režīmu atļāva ar Komisijas 2002. gada 13. novembra lēmumu (3). |
| --- | --- |

(1)

Dānija 2007. gada 15. janvāra (2) vēstulē Komisijai paziņoja par grozījumu režīmā, ar kuru kuģu īpašniekus atbrīvo no pienākuma Dānijā maksāt ienākuma nodokli par saviem jūrniekiem (grozījums tā dēvētajā DIS režīmā). DIS režīmu atļāva ar Komisijas 2002. gada 13. novembra lēmumu (3).

| (2) | Paziņotais grozījums ir reģistrēts ar Nr. 43/07. Dānija 2007. gada 27. marta vēstulē (4) nosūtīja Komisijai jaunu, 2007. gada 20. marta vēstulē (5) lūgto informāciju. |
| --- | --- |

(2)

Paziņotais grozījums ir reģistrēts ar Nr. 43/07. Dānija 2007. gada 27. marta vēstulē (4) nosūtīja Komisijai jaunu, 2007. gada 20. marta vēstulē (5) lūgto informāciju.

| (3) | Komisija 2007. gada 10. jūlija (6) vēstulē informēja Dāniju par oficiālas [formālas] izmeklēšanas procedūras sākšanu atbilstoši 4. panta 4. punktam Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (turpmāk tekstā – Valsts atbalsta procedūras regula) (7). Dānija savus apsvērumus iesniedza 2007. gada 5. septembra vēstulē (8). |
| --- | --- |

(3)

Komisija 2007. gada 10. jūlija (6) vēstulē informēja Dāniju par oficiālas [formālas] izmeklēšanas procedūras sākšanu atbilstoši 4. panta 4. punktam Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus EK līguma 93. panta piemērošanai (turpmāk tekstā – Valsts atbalsta procedūras regula) (7). Dānija savus apsvērumus iesniedza 2007. gada 5. septembra vēstulē (8).

| (4) | Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (9). Ar minēto lēmumu Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par izskatāmajiem pasākumiem. |
| --- | --- |

(4)

Komisijas lēmums sākt procedūru tika publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (9). Ar minēto lēmumu Komisija uzaicināja ieinteresētās personas iesniegt savus apsvērumus par izskatāmajiem pasākumiem.

| (5) | Komisija saņēma apsvērumus no šādām ieinteresētajām personām: no Eiropas Bagarētāju asociācijas, Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācijas, Lielbritānijas Kuģniecības palātas, Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācijas, Armateurs de France, Alcatel-Lucent un Dānijas Kuģu īpašnieku asociācijas. Komisija nosūtīja attiecīgos apsvērumus Dānijai, kurai deva iespēju sniegt atbildi. Dānija savus apsvērumus nosūtīja 2008. gada 9. janvāra vēstulē (10). |
| --- | --- |

(5)

Komisija saņēma apsvērumus no šādām ieinteresētajām personām: no Eiropas Bagarētāju asociācijas, Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācijas, Lielbritānijas Kuģniecības palātas, Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācijas, Armateurs de France, Alcatel-Lucent un Dānijas Kuģu īpašnieku asociācijas. Komisija nosūtīja attiecīgos apsvērumus Dānijai, kurai deva iespēju sniegt atbildi. Dānija savus apsvērumus nosūtīja 2008. gada 9. janvāra vēstulē (10).

2.   SĪKS PAZIŅOTO PASĀKUMU APRAKSTS

| (6) | Paziņoto pasākumu apraksts jau bija izklāstīts iepriekš minētajā 2007. gada 10. jūlija lēmumā. |
| --- | --- |

(6)

Paziņoto pasākumu apraksts jau bija izklāstīts iepriekš minētajā 2007. gada 10. jūlija lēmumā.

2.1.   
  DIS režīma paziņotā grozījuma apraksts

| (7) | Paziņoto pasākumu (Likumprojekta Nr. L 110 (2006-07) 11. pants) galvenais nolūks ir attiecināt tā dēvēto DIS režīmu arī uz jūrniekiem, kuri strādā uz kabeļu kuģiem un bagarkuģiem. |
| --- | --- |

(7)

Paziņoto pasākumu (Likumprojekta Nr. L 110 (2006-07) 11. pants) galvenais nolūks ir attiecināt tā dēvēto DIS režīmu arī uz jūrniekiem, kuri strādā uz kabeļu kuģiem un bagarkuģiem.

| (8) | Uz kabeļu kuģu darbībām līdz šim nav bijis attiecināms DIS režīms, kaut arī kabeļu licējiem bija atļauts reģistrēties DIS reģistrā saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(8)

Uz kabeļu kuģu darbībām līdz šim nav bijis attiecināms DIS režīms, kaut arī kabeļu licējiem bija atļauts reģistrēties DIS reģistrā saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem.

| (9) | Dānija vēlas no šā brīža attiecināt visas DIS režīma priekšrocības arī uz kabeļu kuģiem. |
| --- | --- |

(9)

Dānija vēlas no šā brīža attiecināt visas DIS režīma priekšrocības arī uz kabeļu kuģiem.

| (10) | Attiecībā uz bagarkuģiem 2005. gada 27. maija izpildrīkojumā, ar kuru īsteno DIS režīmu (turpmāk tekstā – izpildrīkojums), ir precizēts, ko var uzskatīt par jūras transportu bagarkuģu nozarē, lai izstrādātu noteikumus par bagarēšanas darbību attiecināmību. Atbilstīgi izpildrīkojuma 13. iedaļai par jūras transportu uzskatāmas šādas bagarkuģu darbības:






  1) | kuģošana no ostas uz bagarēšanas darbu veikšanas vietu; |
| --- | --- | --- |

(10)

Attiecībā uz bagarkuģiem 2005. gada 27. maija izpildrīkojumā, ar kuru īsteno DIS režīmu (turpmāk tekstā – izpildrīkojums), ir precizēts, ko var uzskatīt par jūras transportu bagarkuģu nozarē, lai izstrādātu noteikumus par bagarēšanas darbību attiecināmību. Atbilstīgi izpildrīkojuma 13. iedaļai par jūras transportu uzskatāmas šādas bagarkuģu darbības:

1)

kuģošana no ostas uz bagarēšanas darbu veikšanas vietu;

| 2) | kuģošana no bagarēšanas darbu veikšanas vietas uz vietu, kurā jāizkrauj izsmeltā grunts, ieskaitot pašu izkraušanu; |
| --- | --- |

2)

kuģošana no bagarēšanas darbu veikšanas vietas uz vietu, kurā jāizkrauj izsmeltā grunts, ieskaitot pašu izkraušanu;

| 3) | kuģošana no izkraušanas vietas uz ostu; |
| --- | --- |

3)

kuģošana no izkraušanas vietas uz ostu;

| 4) | kuģošana pa un starp bagarēšanas darbu veikšanas vietām; |
| --- | --- |

4)

kuģošana pa un starp bagarēšanas darbu veikšanas vietām;

| 5) | kuģošana, sniedzot palīdzību pēc valsts iestāžu pieprasījuma, piemēram, saistībā ar naftas piesārņojuma likvidēšanu. |
| --- | --- |

5)

kuģošana, sniedzot palīdzību pēc valsts iestāžu pieprasījuma, piemēram, saistībā ar naftas piesārņojuma likvidēšanu.

| (11) | Saskaņā ar spēkā esošajiem Dānijas tiesību aktiem smilšu bagarkuģus nevar reģistrēt DIS reģistrā. Tāpēc smilšu bagarkuģi neatbilst pamatnosacījumiem, ar ko tiem varētu piemērot DIS režīmu. Tā kā smilšu bagarkuģus zināmā mērā izmanto arī, piemēram, būvdarbiem teritoriālajos ūdeņos, Dānija uzskatīja, ka ir sarežģīti smilšu bagarkuģus iekļaut vispārīgajā neto algu shēmā. Tā vietā Dānija nolēma, saskaņā ar vispārējiem nodokļu uzlikšanas noteikumiem, aplikt ar nodokli personas, kuras strādā uz smilšu bagarkuģiem, un vēlāk – kad ir izpildīti attiecīgie nosacījumi – atlīdzināt minēto nodokli kuģu īpašniekiem. |
| --- | --- |

(11)

Saskaņā ar spēkā esošajiem Dānijas tiesību aktiem smilšu bagarkuģus nevar reģistrēt DIS reģistrā. Tāpēc smilšu bagarkuģi neatbilst pamatnosacījumiem, ar ko tiem varētu piemērot DIS režīmu. Tā kā smilšu bagarkuģus zināmā mērā izmanto arī, piemēram, būvdarbiem teritoriālajos ūdeņos, Dānija uzskatīja, ka ir sarežģīti smilšu bagarkuģus iekļaut vispārīgajā neto algu shēmā. Tā vietā Dānija nolēma, saskaņā ar vispārējiem nodokļu uzlikšanas noteikumiem, aplikt ar nodokli personas, kuras strādā uz smilšu bagarkuģiem, un vēlāk – kad ir izpildīti attiecīgie nosacījumi – atlīdzināt minēto nodokli kuģu īpašniekiem.

| (12) | Tādējādi DIS režīms netieši attiecas uz bagarēšanas darbiem, un tiem piemēro tās pašas priekšrocības, no kurām labumu gūst jūras transporta uzņēmumi, kuri ekspluatē DIS reģistrā reģistrētos kuģus. |
| --- | --- |

(12)

Tādējādi DIS režīms netieši attiecas uz bagarēšanas darbiem, un tiem piemēro tās pašas priekšrocības, no kurām labumu gūst jūras transporta uzņēmumi, kuri ekspluatē DIS reģistrā reģistrētos kuģus.

2.2.   Esošā DIS režīma apraksts

| (13) | DIS režīms tika aprakstīts iepriekš minētajā Komisijas 2007. gada 10. jūlija lēmumā (11). |
| --- | --- |

(13)

DIS režīms tika aprakstīts iepriekš minētajā Komisijas 2007. gada 10. jūlija lēmumā (11).

| (14) | Spēkā esošais režīms ir atbrīvojums kuģu īpašniekiem no sociālo iemaksu un ienākumu nodokļa maksāšanas par jūrniekiem, kuri strādā uz tādu kuģu klāja, kas reģistrēti Dansk Internationalt Skibsregister (Dānijas Starptautiskajā kuģu reģistrā), turpmāk tekstā – DIS reģistrs, ja kuģi tiek izmantoti pasažieru vai kravas komercpārvadājumiem. |
| --- | --- |

(14)

Spēkā esošais režīms ir atbrīvojums kuģu īpašniekiem no sociālo iemaksu un ienākumu nodokļa maksāšanas par jūrniekiem, kuri strādā uz tādu kuģu klāja, kas reģistrēti Dansk Internationalt Skibsregister (Dānijas Starptautiskajā kuģu reģistrā), turpmāk tekstā – DIS reģistrs, ja kuģi tiek izmantoti pasažieru vai kravas komercpārvadājumiem.

| (15) | Komisija atgādina, ka DIS reģistru ieviesa ar 1988. gada 1. jūlija Likumu Nr. 408, un tas stājās spēkā 1988. gada 23. augustā. Tas tika izstrādāts nolūkā apkarot kuģu izrakstīšanu no Dānijas valsts reģistra un ierakstīšanu trešo valstu reģistros, pieņemot tādas trešās valstis par karoga valsti. |
| --- | --- |

(15)

Komisija atgādina, ka DIS reģistru ieviesa ar 1988. gada 1. jūlija Likumu Nr. 408, un tas stājās spēkā 1988. gada 23. augustā. Tas tika izstrādāts nolūkā apkarot kuģu izrakstīšanu no Dānijas valsts reģistra un ierakstīšanu trešo valstu reģistros, pieņemot tādas trešās valstis par karoga valsti.

| (16) | Ir spēkā šāds nosacījums: nosakot algu, jāņem vērā nodokļu atbrīvojums. Tādējādi nodokļu priekšrocības uzkrāj kuģniecības uzņēmums, nevis katrs atsevišķs jūrnieks. |
| --- | --- |

(16)

Ir spēkā šāds nosacījums: nosakot algu, jāņem vērā nodokļu atbrīvojums. Tādējādi nodokļu priekšrocības uzkrāj kuģniecības uzņēmums, nevis katrs atsevišķs jūrnieks.

| (17) | Komisija 2002. gada 13. novembrī tomēr apstiprināja DIS režīmu. |
| --- | --- |

(17)

Komisija 2002. gada 13. novembrī tomēr apstiprināja DIS režīmu.

| (18) | Dānija pašlaik piemēro arī kādu citu shēmu, kas ir labvēlīga jūras transporta uzņēmumiem, proti, tonnāžas nodokļa shēmu (12). |
| --- | --- |

(18)

Dānija pašlaik piemēro arī kādu citu shēmu, kas ir labvēlīga jūras transporta uzņēmumiem, proti, tonnāžas nodokļa shēmu (12).

2.3.   Budžets

| (19) | DIS režīma kopējais budžets ir apmēram 600 miljoni Dānijas kronu. |
| --- | --- |

(19)

DIS režīma kopējais budžets ir apmēram 600 miljoni Dānijas kronu.

3.   IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS IEMESLI

3.1.   Šaubas par to pasākumu saderību, kuri attiecas uz kabeļu likšanu

| (20) | Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija uzskatīja, ka tai jāizskata režīma piemērošanas jomas paplašināšanas potenciālā ekonomiskā ietekme uz konkrēto nozari. Aplūkojamā nozare ir telekomunikāciju un elektroenerģijas pārvadei paredzēto kabeļu izvilkšana jūras gultnē, kā arī jūras gultnē atrodošos kabeļu remonts. |
| --- | --- |

(20)

Lēmumā par procedūras sākšanu Komisija uzskatīja, ka tai jāizskata režīma piemērošanas jomas paplašināšanas potenciālā ekonomiskā ietekme uz konkrēto nozari. Aplūkojamā nozare ir telekomunikāciju un elektroenerģijas pārvadei paredzēto kabeļu izvilkšana jūras gultnē, kā arī jūras gultnē atrodošos kabeļu remonts.

| (21) | Komisija uzskatīja par neiespējamu minēto jūras braucienu sadalīt daļās, no kurām viena ir uzskatāma par jūras transportu, bet otra – nav. Tā drīzāk atbalstīja uzskatu, ka ikviena darbība jūrā jāuzlūko kā kopums, lai noteiktu, vai uz pārbaudīto jūras braucienu attiecas jūras transporta jēdziens vai neattiecas. |
| --- | --- |

(21)

Komisija uzskatīja par neiespējamu minēto jūras braucienu sadalīt daļās, no kurām viena ir uzskatāma par jūras transportu, bet otra – nav. Tā drīzāk atbalstīja uzskatu, ka ikviena darbība jūrā jāuzlūko kā kopums, lai noteiktu, vai uz pārbaudīto jūras braucienu attiecas jūras transporta jēdziens vai neattiecas.

| (22) | Tāpēc Komisija lēmumā par oficiālu procedūras sākšanu pauda uzskatu, ka kabeļu likšanu jūrā nevar iedalīt jūras transporta pakalpojumu apakšpozīcijā un faktiskās kabeļu likšanas apakšpozīcijā. |
| --- | --- |

(22)

Tāpēc Komisija lēmumā par oficiālu procedūras sākšanu pauda uzskatu, ka kabeļu likšanu jūrā nevar iedalīt jūras transporta pakalpojumu apakšpozīcijā un faktiskās kabeļu likšanas apakšpozīcijā.

| (23) | Kabeļu kuģi parasti netransportē kabeļu spoles no vienas ostas uz citu vai no kādas ostas uz iekārtu atklātā jūrā – šādi jūras pārvadājumi [transports] definēti Padomes 1986. gada 22. decembra Regulā (EEK) Nr. 4055/86, ar ko brīvas pakalpojumu sniegšanas principu piemēro jūras pārvadājumiem starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm (13), un Padomes 1992. gada 7. decembra Regulā (EEK) Nr. 3577/92, ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (14). Tā vietā kabeļu kuģi pēc klienta pieprasījuma izvelk kabeļus no noteiktas vietas krastā uz noteiktu vietu citā krastā. Tāpēc nešķiet, ka kabeļu kuģi sniegtu tiešus jūras transporta pakalpojumus minēto EK regulu nozīmē, tas ir, preču pārvadāšanu pa jūru starp jebkuru dalībvalsts ostu un jebkuru citas dalībvalsts ostu vai iekārtu atklātā jūrā. Pat ja tādi kuģi var dažkārt transportēt preces pa jūru – kā paredzēts ar Regulu (EEK) Nr. 4055/86 un Regulu (EEK) Nr. 3577/92 –, šī darbība, kas atbilst jūras transporta definīcijai, šķiet tikai kā papilddarbība galvenajai darbībai – kabeļu likšanai. |
| --- | --- |

(23)

Kabeļu kuģi parasti netransportē kabeļu spoles no vienas ostas uz citu vai no kādas ostas uz iekārtu atklātā jūrā – šādi jūras pārvadājumi [transports] definēti Padomes 1986. gada 22. decembra Regulā (EEK) Nr. 4055/86, ar ko brīvas pakalpojumu sniegšanas principu piemēro jūras pārvadājumiem starp dalībvalstīm un starp dalībvalstīm un trešām valstīm (13), un Padomes 1992. gada 7. decembra Regulā (EEK) Nr. 3577/92, ar ko piemēro principu, kurš paredz jūras transporta pakalpojumu sniegšanas brīvību dalībvalstīs (jūras kabotāža) (14). Tā vietā kabeļu kuģi pēc klienta pieprasījuma izvelk kabeļus no noteiktas vietas krastā uz noteiktu vietu citā krastā. Tāpēc nešķiet, ka kabeļu kuģi sniegtu tiešus jūras transporta pakalpojumus minēto EK regulu nozīmē, tas ir, preču pārvadāšanu pa jūru starp jebkuru dalībvalsts ostu un jebkuru citas dalībvalsts ostu vai iekārtu atklātā jūrā. Pat ja tādi kuģi var dažkārt transportēt preces pa jūru – kā paredzēts ar Regulu (EEK) Nr. 4055/86 un Regulu (EEK) Nr. 3577/92 –, šī darbība, kas atbilst jūras transporta definīcijai, šķiet tikai kā papilddarbība galvenajai darbībai – kabeļu likšanai.

| (24) | Turklāt Komisija norādītajā posmā atzīmēja, ka vēl nav pierādīts, ka Kopienā reģistrētie kabeļu likšanas uzņēmumus nelabvēlīgi ietekmētu tie paši konkurences ierobežojumi, kas ietekmē jūras transporta uzņēmumus pasaules tirgū. Komisija pauž, ka nav skaidrs, vai Kopienas kabeļu likšanas uzņēmumus skar tikpat intensīva konkurence, kāda jūras transporta jomā raksturīga izdevīgu karoga valstu kuģu dēļ. |
| --- | --- |

(24)

Turklāt Komisija norādītajā posmā atzīmēja, ka vēl nav pierādīts, ka Kopienā reģistrētie kabeļu likšanas uzņēmumus nelabvēlīgi ietekmētu tie paši konkurences ierobežojumi, kas ietekmē jūras transporta uzņēmumus pasaules tirgū. Komisija pauž, ka nav skaidrs, vai Kopienas kabeļu likšanas uzņēmumus skar tikpat intensīva konkurence, kāda jūras transporta jomā raksturīga izdevīgu karoga valstu kuģu dēļ.

| (25) | Tāpēc Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu uzskatīja, ka kabeļu likšanu nevar uzskatīt par jūras transportu un līdz ar to tā nevar pretendēt uz valsts atbalstu jūras transportam Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu jūras transportam (turpmāk tekstā – “pamatnostādnes”) nozīmē (15). |
| --- | --- |

(25)

Tāpēc Komisija savā lēmumā par procedūras sākšanu uzskatīja, ka kabeļu likšanu nevar uzskatīt par jūras transportu un līdz ar to tā nevar pretendēt uz valsts atbalstu jūras transportam Kopienas pamatnostādņu par valsts atbalstu jūras transportam (turpmāk tekstā – “pamatnostādnes”) nozīmē (15).

3.2.   Šaubas par to pasākumu saderību, kuri attiecas uz bagarēšanu

| (26) | Procedūras sākšanas lēmumā bija teikts, ka Komisijai ir nopietnas šaubas par to, vai visas bagarēšanas darbības, uz ko attiecas minētā shēma, ir jūras transports pamatnostādņu nozīmē. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka ne visas minētās bagarēšanas darbības var pretendēt uz valsts atbalstu jūras transportam. |
| --- | --- |

(26)

Procedūras sākšanas lēmumā bija teikts, ka Komisijai ir nopietnas šaubas par to, vai visas bagarēšanas darbības, uz ko attiecas minētā shēma, ir jūras transports pamatnostādņu nozīmē. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka ne visas minētās bagarēšanas darbības var pretendēt uz valsts atbalstu jūras transportam.

4.   DĀNIJAS APSVĒRUMI SAISTĪBĀ AR LĒMUMU SĀKT IZMEKLĒŠANU

4.1.   Ar kabeļu likšanu saistītie apsvērumi

| (27) | Attiecībā uz kabeļu kuģiem Dānija uzsver, ka Komisijas dienesti 2006. gada 11. augusta vēstulē (16) apliecināja Dānijai, ka konkrētos valsts atbalsta pasākumus var attiecināt uz kabeļu kuģiem, ja ir izpildīta prasība par to, ka 50 % visu darbību jābūt jūras transportam. |
| --- | --- |

(27)

Attiecībā uz kabeļu kuģiem Dānija uzsver, ka Komisijas dienesti 2006. gada 11. augusta vēstulē (16) apliecināja Dānijai, ka konkrētos valsts atbalsta pasākumus var attiecināt uz kabeļu kuģiem, ja ir izpildīta prasība par to, ka 50 % visu darbību jābūt jūras transportam.

| (28) | Dānija uzskata, ka Komisija apgalvoja, ka kabeļu likšanas darbības var pielīdzināt jūras transportam attiecībā uz to darbību daļu, kurā ietilpst kabeļu spoļu transportēšana no iekraušanas ostas līdz vietai atklātā jūrā, kur jāsākas kabeļu likšanai, un ka tāds apgalvojums netieši nozīmē to, ka jūras darbību proporcija no visām darbībām jāaprēķina, pamatojoties uz attālumu, ko kuģis nokuģo, neliekot kabeli. |
| --- | --- |

(28)

Dānija uzskata, ka Komisija apgalvoja, ka kabeļu likšanas darbības var pielīdzināt jūras transportam attiecībā uz to darbību daļu, kurā ietilpst kabeļu spoļu transportēšana no iekraušanas ostas līdz vietai atklātā jūrā, kur jāsākas kabeļu likšanai, un ka tāds apgalvojums netieši nozīmē to, ka jūras darbību proporcija no visām darbībām jāaprēķina, pamatojoties uz attālumu, ko kuģis nokuģo, neliekot kabeli.

| (29) | Turklāt Dānija uzsver, ka nav saprotams, kāpēc Komisija 2007. gada 10. jūlija vēstulē pauž uzskatu, ka kabeļu likšana nevar būt jūras transporta un citu darbību komplekss, un Dānija apgalvo, ka minētais uzskats ir pretrunā Komisijas dienestu 2006. gada 11. augusta vēstulei. |
| --- | --- |

(29)

Turklāt Dānija uzsver, ka nav saprotams, kāpēc Komisija 2007. gada 10. jūlija vēstulē pauž uzskatu, ka kabeļu likšana nevar būt jūras transporta un citu darbību komplekss, un Dānija apgalvo, ka minētais uzskats ir pretrunā Komisijas dienestu 2006. gada 11. augusta vēstulei.

4.2.   Ar bagarēšanu saistītie apsvērumi

| (30) | Dānija uzskata, ka pamatnostādnēs ir paredzēta iespēja sadalīt bagarkuģu vispārējo darbību jūras transportā un citās darbībās. Tāpēc Dānija pauž neizpratni par to, kāpēc līdzīgu sadalījumu nevar piemērot kabeļu kuģiem. |
| --- | --- |

(30)

Dānija uzskata, ka pamatnostādnēs ir paredzēta iespēja sadalīt bagarkuģu vispārējo darbību jūras transportā un citās darbībās. Tāpēc Dānija pauž neizpratni par to, kāpēc līdzīgu sadalījumu nevar piemērot kabeļu kuģiem.

| (31) | Dānija uzsver, ka Eiropas Kopienu Tiesas spriedums Lietā C-251/04, ko Komisija pieminējusi savā procedūras sākšanas lēmumā, negroza pamatu apliecinājumam, ko Komisija Dānijai sniegusi iepriekš minētajā 2006. gada 11. augusta vēstulē. Dānija uzskata, ka Tiesa rada atbildi uz jautājumu, vai Regula (EEK) Nr. 3577/92 attiecas uz velkoņlaivu darbībām, secinot, ka neattiecas. Dānija uzskata, ka konkrētais spriedums ir maznozīmīgs, runājot par pamatnostādņu piemērošanu kabeļu kuģiem. |
| --- | --- |

(31)

Dānija uzsver, ka Eiropas Kopienu Tiesas spriedums Lietā C-251/04, ko Komisija pieminējusi savā procedūras sākšanas lēmumā, negroza pamatu apliecinājumam, ko Komisija Dānijai sniegusi iepriekš minētajā 2006. gada 11. augusta vēstulē. Dānija uzskata, ka Tiesa rada atbildi uz jautājumu, vai Regula (EEK) Nr. 3577/92 attiecas uz velkoņlaivu darbībām, secinot, ka neattiecas. Dānija uzskata, ka konkrētais spriedums ir maznozīmīgs, runājot par pamatnostādņu piemērošanu kabeļu kuģiem.

| (32) | Dānijas pārvaldes iestādes piebilst, ka pamatnostādnes attiecas ne tikai uz jūras transportu, kā definēts Regulā (EEK) Nr. 4055/86 un Regulā (EEK) Nr. 3577/92, bet “... atsevišķas daļas attiecas arī uz vilkšanu tauvā un bagarēšanu”. |
| --- | --- |

(32)

Dānijas pārvaldes iestādes piebilst, ka pamatnostādnes attiecas ne tikai uz jūras transportu, kā definēts Regulā (EEK) Nr. 4055/86 un Regulā (EEK) Nr. 3577/92, bet “... atsevišķas daļas attiecas arī uz vilkšanu tauvā un bagarēšanu”.

| (33) | Saskaņā ar pamatnostādnēm vismaz 50 % visu darbību jābūt jūras transportam, kas saskaņā ar Dānijas iestāžu uzskatu attiecībā uz bagarkuģiem pamatnostādnēs ir definēts kā “... izrakto materiālu transportēšana jūrā ...”. Dānijas iestādes uzskata, ka pamatnostādnes jāinterpretē, izrakto materiālu transportēšanu jūrā kvalificējot kā jūras transportu. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar pamatnostādnēm vismaz 50 % visu darbību jābūt jūras transportam, kas saskaņā ar Dānijas iestāžu uzskatu attiecībā uz bagarkuģiem pamatnostādnēs ir definēts kā “... izrakto materiālu transportēšana jūrā ...”. Dānijas iestādes uzskata, ka pamatnostādnes jāinterpretē, izrakto materiālu transportēšanu jūrā kvalificējot kā jūras transportu.

| (34) | Dānija arī apstrīd Komisija ierosmi vienpusēji paplašināt izmeklēšanas procedūras tvērumu, lai tajā iekļautu jomas, kuras nav ietvertas paziņojumā, kas ir tās izmeklēšanas priekšmets, ko Komisija, šķiet, veic (17). Dānija uzskata, ka Valsts atbalsta procedūras regulas II nodaļā nav noteikuma par paziņoto atbalstu, kas ļauj Komisijai ietvert izmeklēšanā jau esošus valsts atbalsta pasākumus. Ja Komisija vēlas izmeklēt esošus valsts atbalsta pasākumus, tad atbilstīgi Dānijas uzskatam Komisijai tas jādara saskaņā ar minētās regulas V nodaļu par procedūru attiecībā uz pastāvošajām atbalsta shēmām. |
| --- | --- |

(34)

Dānija arī apstrīd Komisija ierosmi vienpusēji paplašināt izmeklēšanas procedūras tvērumu, lai tajā iekļautu jomas, kuras nav ietvertas paziņojumā, kas ir tās izmeklēšanas priekšmets, ko Komisija, šķiet, veic (17). Dānija uzskata, ka Valsts atbalsta procedūras regulas II nodaļā nav noteikuma par paziņoto atbalstu, kas ļauj Komisijai ietvert izmeklēšanā jau esošus valsts atbalsta pasākumus. Ja Komisija vēlas izmeklēt esošus valsts atbalsta pasākumus, tad atbilstīgi Dānijas uzskatam Komisijai tas jādara saskaņā ar minētās regulas V nodaļu par procedūru attiecībā uz pastāvošajām atbalsta shēmām.

| (35) | Dānija apgalvo, ka tā grozījumus 2005. gada 21. janvārī paziņoja divu likumprojektu veidā, ko valdība bija iesniegusi parlamentam 2005. gada 12. janvārī (Likumprojekts par nodokļu uzlikšanu jūrniekiem un Likumprojekts, ar ko groza tonnāžas nodokļa likumu). Dānijas uzskata, ka abus minētos likumprojektus var uzskatīt par Komisijas apstiprinātiem šādu divu iemeslu dēļ:






  — | pirmkārt, tāpēc, ka – saskaņā Dānijas iestāžu apgalvojumu – Komisija uz pastāvīgās pārstāvniecības 2005. gada 21. janvāra vēstuli neatbildēja termiņā, kas noteikts Valsts atbalsta procedūras regulā, |
| --- | --- | --- |

(35)

Dānija apgalvo, ka tā grozījumus 2005. gada 21. janvārī paziņoja divu likumprojektu veidā, ko valdība bija iesniegusi parlamentam 2005. gada 12. janvārī (Likumprojekts par nodokļu uzlikšanu jūrniekiem un Likumprojekts, ar ko groza tonnāžas nodokļa likumu). Dānijas uzskata, ka abus minētos likumprojektus var uzskatīt par Komisijas apstiprinātiem šādu divu iemeslu dēļ:

—

pirmkārt, tāpēc, ka – saskaņā Dānijas iestāžu apgalvojumu – Komisija uz pastāvīgās pārstāvniecības 2005. gada 21. janvāra vēstuli neatbildēja termiņā, kas noteikts Valsts atbalsta procedūras regulā,

| — | otrkārt, Komisijas dienesti vēlāk apstiprināja, ka grozījumi atbilst pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

—

otrkārt, Komisijas dienesti vēlāk apstiprināja, ka grozījumi atbilst pamatnostādnēm.

| (36) | Tāpēc Dānija apgalvo, ka Likums par nodokļu uzlikšanu jūrniekiem tā 2005. gada pavasara redakcijā ir apstiprināts valsts atbalsta pasākums saskaņā ar ES tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(36)

Tāpēc Dānija apgalvo, ka Likums par nodokļu uzlikšanu jūrniekiem tā 2005. gada pavasara redakcijā ir apstiprināts valsts atbalsta pasākums saskaņā ar ES tiesību aktiem.

| (37) | Līdz ar to Dānija secina, ka izmeklēšanas procedūra var attiekties tikai uz iespējamo vienīgo paziņoto pasākumu, t. i., uz kabeļu kuģiem strādājošo jūrnieku iespējamo iekļaušanu DIS shēmā. |
| --- | --- |

(37)

Līdz ar to Dānija secina, ka izmeklēšanas procedūra var attiekties tikai uz iespējamo vienīgo paziņoto pasākumu, t. i., uz kabeļu kuģiem strādājošo jūrnieku iespējamo iekļaušanu DIS shēmā.

| (38) | Attiecībā uz bagarkuģiem Dānijas valdība norāda, ka 2006. gada 13. decembrī tā pieņēma Likumu, ar ko groza Likumu par nodokļu uzlikšanu jūrniekiem. Minētais grozījums Likumā par nodokļu uzlikšanu jūrniekiem tika paziņots 2007. gada 15. janvārī. |
| --- | --- |

(38)

Attiecībā uz bagarkuģiem Dānijas valdība norāda, ka 2006. gada 13. decembrī tā pieņēma Likumu, ar ko groza Likumu par nodokļu uzlikšanu jūrniekiem. Minētais grozījums Likumā par nodokļu uzlikšanu jūrniekiem tika paziņots 2007. gada 15. janvārī.

| (39) | Dānija uzskata, ka izrakto materiālu transportēšana selgā ir jūras transports pamatnostādņu vajadzībām. Līdz ar to pamatnostādnes uz bagarkuģiem attiecas neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 4055/86 un Regulas (EEK) Nr. 3577/92 satura, ja bagarkuģi veic jūras transportu (kas atbilstīgi Dānijas uzskatam definēti kā “izrakto materiālu transports jūrā”) vismaz 50 % sava darbības laika. |
| --- | --- |

(39)

Dānija uzskata, ka izrakto materiālu transportēšana selgā ir jūras transports pamatnostādņu vajadzībām. Līdz ar to pamatnostādnes uz bagarkuģiem attiecas neatkarīgi no Regulas (EEK) Nr. 4055/86 un Regulas (EEK) Nr. 3577/92 satura, ja bagarkuģi veic jūras transportu (kas atbilstīgi Dānijas uzskatam definēti kā “izrakto materiālu transports jūrā”) vismaz 50 % sava darbības laika.

| (40) | Dānijas pārvaldes iestādes piebilst, ka Dānijas valsts atbalsta shēmas neattiecas uz “ierobežota jūras satiksmes” darbībām. Ar “ierobežotu jūras transportu” saprot, piemēram, darbības ostās un fjordos. Tāpēc rakšanas vai bagarēšanas darbi ostās un fjordos, un to apkārtnē nekad neietilpst DIS režīma darbības jomā. Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad kuģis ir stacionārs. |
| --- | --- |

(40)

Dānijas pārvaldes iestādes piebilst, ka Dānijas valsts atbalsta shēmas neattiecas uz “ierobežota jūras satiksmes” darbībām. Ar “ierobežotu jūras transportu” saprot, piemēram, darbības ostās un fjordos. Tāpēc rakšanas vai bagarēšanas darbi ostās un fjordos, un to apkārtnē nekad neietilpst DIS režīma darbības jomā. Tas pats attiecas uz gadījumiem, kad kuģis ir stacionārs.

| (41) | Dānijas iestādes paskaidro, ka praksē rakšanas un bagarēšanas darbus (vis)biežāk veic, izmantojot daudzkausu bagarkuģus, kam nav savu dzinēju un kas līdz ar to minētā iemesla dēļ arī neietilpst DIS režīma darbības jomā. To var attiecināt uz kuģiem, kuriem ir pašiem savs dzinējspēks. Tomēr no DIS režīma ir izslēgti arī kuģi, kurus ekspluatē līgumdarbībām jūrā. Ar līgumdarbībām saprot ostu, molu, tiltu, naftas urbjtorņu, vēja elektrostaciju parku un citu jūrā novietotu iekārtu būvniecību un remontu. |
| --- | --- |

(41)

Dānijas iestādes paskaidro, ka praksē rakšanas un bagarēšanas darbus (vis)biežāk veic, izmantojot daudzkausu bagarkuģus, kam nav savu dzinēju un kas līdz ar to minētā iemesla dēļ arī neietilpst DIS režīma darbības jomā. To var attiecināt uz kuģiem, kuriem ir pašiem savs dzinējspēks. Tomēr no DIS režīma ir izslēgti arī kuģi, kurus ekspluatē līgumdarbībām jūrā. Ar līgumdarbībām saprot ostu, molu, tiltu, naftas urbjtorņu, vēja elektrostaciju parku un citu jūrā novietotu iekārtu būvniecību un remontu.

5.   IEINTERESĒTO PERSONU PAUSTIE APSVĒRUMI

5.1.   Eiropas Bagarētāju asociācija (turpmāk tekstā – EUDA)

| (42) | EUDA uzskata, ka Komisija ir ieviesusi daudz stingrāku režīmu attiecībā uz valsts atbalstu bagarēšanas darbībām, nekā tas bija saskaņā ar 1997. gada pamatnostādnēm. Vienlaikus atbalstot mērķi uzturēt bagarkuģu floti Kopienā, EUDA pauž šādus divus vispārīgus apsvērumus:






  — | pirmkārt, EUDA atbalsta viedokli, ka Eiropas bagarēšanas nozares jūras atzaram jāgūst labums no valsts atbalsta saskaņā ar pamatnostādnēm visos gadījumos, kad tā saskaras ar konkurenci no trešo valstu kuģu puses, |
| --- | --- | --- |

(42)

EUDA uzskata, ka Komisija ir ieviesusi daudz stingrāku režīmu attiecībā uz valsts atbalstu bagarēšanas darbībām, nekā tas bija saskaņā ar 1997. gada pamatnostādnēm. Vienlaikus atbalstot mērķi uzturēt bagarkuģu floti Kopienā, EUDA pauž šādus divus vispārīgus apsvērumus:

—

pirmkārt, EUDA atbalsta viedokli, ka Eiropas bagarēšanas nozares jūras atzaram jāgūst labums no valsts atbalsta saskaņā ar pamatnostādnēm visos gadījumos, kad tā saskaras ar konkurenci no trešo valstu kuģu puses,

| — | otrkārt, EUDA uzskata, ka Komisijas apstiprinātajam valsts atbalstam saskaņā ar pamatnostādnēm nav jārada pārmērīgs administratīvs slogs Eiropas bagarēšanas nozares jūras atzaram. |
| --- | --- |

—

otrkārt, EUDA uzskata, ka Komisijas apstiprinātajam valsts atbalstam saskaņā ar pamatnostādnēm nav jārada pārmērīgs administratīvs slogs Eiropas bagarēšanas nozares jūras atzaram.

5.2.   Eiropas Kopienas Kuģu īpašnieku asociācija (EKKĪA)

| (43) | EKKĪA uzskata, ka Komisijas pieeja ir ļoti teorētiska un tajā nav ņemti vērā pamatnostādņu mērķi un saturs. |
| --- | --- |

(43)

EKKĪA uzskata, ka Komisijas pieeja ir ļoti teorētiska un tajā nav ņemti vērā pamatnostādņu mērķi un saturs.

| (44) | EKKĪA uzskata, ka pamatnostādnēs jau ir ietverts priekšnoteikums, ka būtisku daļu no bagarēšanas darbības veido jūras transports. EKKĪA uzskata, ka bagarkuģi un kabeļu kuģi transportē attiecīgi izraktos materiālus un kabeļus no punkta A līdz punktam B. Ņemot vērā iepriekšminēto, EKKĪA uzskata, ka iekraušanas un izkraušanas punkts nav svarīgs faktors. |
| --- | --- |

(44)

EKKĪA uzskata, ka pamatnostādnēs jau ir ietverts priekšnoteikums, ka būtisku daļu no bagarēšanas darbības veido jūras transports. EKKĪA uzskata, ka bagarkuģi un kabeļu kuģi transportē attiecīgi izraktos materiālus un kabeļus no punkta A līdz punktam B. Ņemot vērā iepriekšminēto, EKKĪA uzskata, ka iekraušanas un izkraušanas punkts nav svarīgs faktors.

| (45) | EKKĪA uzsver, ka bagarkuģu un kabeļu kuģu transporta darbību ietvērums pamatnostādnēs pilnībā atbilst pamatnostādņu mērķiem, jo tādi specializētie kuģi darbojas arī pasaules tirgū ar spēcīgu vispārēju konkurenci un pasaules darba tirgū. |
| --- | --- |

(45)

EKKĪA uzsver, ka bagarkuģu un kabeļu kuģu transporta darbību ietvērums pamatnostādnēs pilnībā atbilst pamatnostādņu mērķiem, jo tādi specializētie kuģi darbojas arī pasaules tirgū ar spēcīgu vispārēju konkurenci un pasaules darba tirgū.

5.3.   Lielbritānijas Kuģniecības palāta

| (46) | Lielbritānijas Kuģniecības palāta uzsver, ka pamatnostādnēs ir atzīts, ka bagarkuģu attiecināmās un neattiecināmās darbības tik tiešām var veikt uz viena kuģa, tāpēc tās jānošķir. Tāpēc Lielbritānijas Kuģniecības palāta savā paziņojumā pauž bažas par to, ka “Komisija uzskata par neiespējamu sadalīt konkrētu darbību daļā, kas ietilpst jūras transporta jēdzienā, un daļā, kas tajā neietilpst”. |
| --- | --- |

(46)

Lielbritānijas Kuģniecības palāta uzsver, ka pamatnostādnēs ir atzīts, ka bagarkuģu attiecināmās un neattiecināmās darbības tik tiešām var veikt uz viena kuģa, tāpēc tās jānošķir. Tāpēc Lielbritānijas Kuģniecības palāta savā paziņojumā pauž bažas par to, ka “Komisija uzskata par neiespējamu sadalīt konkrētu darbību daļā, kas ietilpst jūras transporta jēdzienā, un daļā, kas tajā neietilpst”.

| (47) | Lielbritānijas Kuģniecības palāta uzskata, ka nav vajadzības nošķirt preču vai pasažieru transportu, ko veic no vietas vai uz vietu, kas iekļauta ostu un iekārtu sarakstā, un šādu transportu uz dažiem citiem konkrētiem punktiem jūrā. Tā ir nobažījusies, ka, šķiet, tiek ieviests jauns tests saistībā ar kravas vai pasažiera transportēšanas nolūku. Tāpēc tā uzskata, ka klienta motīvs nav būtisks kuģošanas operācijas attiecināmības aspekts. Lielbritānijas Kuģniecības palāta paskaidro, ka transportētā materiāla konkrēto galamērķi galvenokārt nosaka klients, atbilstīgi tā turpmāko izmantošanu un/vai vides vai citām licencēm. |
| --- | --- |

(47)

Lielbritānijas Kuģniecības palāta uzskata, ka nav vajadzības nošķirt preču vai pasažieru transportu, ko veic no vietas vai uz vietu, kas iekļauta ostu un iekārtu sarakstā, un šādu transportu uz dažiem citiem konkrētiem punktiem jūrā. Tā ir nobažījusies, ka, šķiet, tiek ieviests jauns tests saistībā ar kravas vai pasažiera transportēšanas nolūku. Tāpēc tā uzskata, ka klienta motīvs nav būtisks kuģošanas operācijas attiecināmības aspekts. Lielbritānijas Kuģniecības palāta paskaidro, ka transportētā materiāla konkrēto galamērķi galvenokārt nosaka klients, atbilstīgi tā turpmāko izmantošanu un/vai vides vai citām licencēm.

| (48) | Attiecībā uz kabeļu kuģa parastas darbības aprakstu paziņojumā, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Lielbritānijas Kuģniecības palāta nepiekrīt Komisijas provizoriskajam novērtējumam: atbilstīgi tam kabeļu kuģi ostās iekrauj sava klienta kabeļu kravu un transportē to uz citām secīgām vietām, kuru vidū var būt citas ostas, kur to nogādā, pakāpeniski liekot to uz jūras gultnes vai jūras gultnē. |
| --- | --- |

(48)

Attiecībā uz kabeļu kuģa parastas darbības aprakstu paziņojumā, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Lielbritānijas Kuģniecības palāta nepiekrīt Komisijas provizoriskajam novērtējumam: atbilstīgi tam kabeļu kuģi ostās iekrauj sava klienta kabeļu kravu un transportē to uz citām secīgām vietām, kuru vidū var būt citas ostas, kur to nogādā, pakāpeniski liekot to uz jūras gultnes vai jūras gultnē.

5.4.   Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācija

| (49) | Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācija uzskata, ka Komisijai “jūras transporta” jēdziens jāinterpretē elastīgi, ņemot vērā to, ka kabeļu likšanas un bagarēšanas uzņēmumiem ir tāda pati starptautiska mobilitāte un tie pakļauti tādiem pašiem vispārējās konkurences spēkiem kā klasiskais “jūras transports”. |
| --- | --- |

(49)

Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācija uzskata, ka Komisijai “jūras transporta” jēdziens jāinterpretē elastīgi, ņemot vērā to, ka kabeļu likšanas un bagarēšanas uzņēmumiem ir tāda pati starptautiska mobilitāte un tie pakļauti tādiem pašiem vispārējās konkurences spēkiem kā klasiskais “jūras transports”.

| (50) | Atbilstīgi viņu uzskatam kabeļa transportēšana un likšana no punkta A līdz punktam B notiek vienlaicīgi un ir integrēta operācija, kurā kabeli pakāpeniski “izkrauj” jūras gultnē. |
| --- | --- |

(50)

Atbilstīgi viņu uzskatam kabeļa transportēšana un likšana no punkta A līdz punktam B notiek vienlaicīgi un ir integrēta operācija, kurā kabeli pakāpeniski “izkrauj” jūras gultnē.

| (51) | Tāpat Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācija uzskata, ka transportēšana, kuras mērķis ir likvidēt bagarēšanas operācijā iegūtās dūņas, jāuzskata par transportēšanu, pat ja bagarēšanas un/vai izkraušanas vieta nav ne osta, ne piekrastes iekārta. |
| --- | --- |

(51)

Tāpat Norvēģijas Kuģu īpašnieku asociācija uzskata, ka transportēšana, kuras mērķis ir likvidēt bagarēšanas operācijā iegūtās dūņas, jāuzskata par transportēšanu, pat ja bagarēšanas un/vai izkraušanas vieta nav ne osta, ne piekrastes iekārta.

5.5.   Armateurs de France

| (52) | Armateurs de France uzskata, ka jūras transporta [pārvadājumi] Regulā (EEK) Nr. 4055/86 un Regulā (EEK) Nr. 3577/92, uz kurām atsaucas pamatnostādnes, nav definēti vienādi. Līdz ar to jūras transporta definīcijai attiecībā uz valsts atbalsta jautājumiem nav jābūt tādai pašai kā definīcijai, kas izklāstīta regulās. Armateurs de France uzskata, ka Regulā (EEK) Nr. 3577/92 paredzēto definīciju tomēr saprot kā vispusīgu. Armateurs de France uzskata, ka pamatnostādnes tādējādi neizslēdz kabeļu likšanas un bagarēšanas darbības. |
| --- | --- |

(52)

Armateurs de France uzskata, ka jūras transporta [pārvadājumi] Regulā (EEK) Nr. 4055/86 un Regulā (EEK) Nr. 3577/92, uz kurām atsaucas pamatnostādnes, nav definēti vienādi. Līdz ar to jūras transporta definīcijai attiecībā uz valsts atbalsta jautājumiem nav jābūt tādai pašai kā definīcijai, kas izklāstīta regulās. Armateurs de France uzskata, ka Regulā (EEK) Nr. 3577/92 paredzēto definīciju tomēr saprot kā vispusīgu. Armateurs de France uzskata, ka pamatnostādnes tādējādi neizslēdz kabeļu likšanas un bagarēšanas darbības.

| (53) | Armateurs de France viedoklis ir tāds, ka Eiropas Kopienu Tiesas 2007. gada 11. janvāra spriedums Lietā C-251/04 nav attiecināms uz konkrētajām darbībām, jo neizslēdz kabeļu likšanas vai bagarēšanas darbības no jūras transporta. Armateurs de France uzsver, ka minētās darbības nav pakalpojumi, kas “saistīti, ir papildu vai palīgpakalpojumi jūras transporta pakalpojumu sniegšanai” sprieduma nozīmē, bet drīzāk ir preču transportēšana jūrā uz piekrastes iekārtām vai no tām. |
| --- | --- |

(53)

Armateurs de France viedoklis ir tāds, ka Eiropas Kopienu Tiesas 2007. gada 11. janvāra spriedums Lietā C-251/04 nav attiecināms uz konkrētajām darbībām, jo neizslēdz kabeļu likšanas vai bagarēšanas darbības no jūras transporta. Armateurs de France uzsver, ka minētās darbības nav pakalpojumi, kas “saistīti, ir papildu vai palīgpakalpojumi jūras transporta pakalpojumu sniegšanai” sprieduma nozīmē, bet drīzāk ir preču transportēšana jūrā uz piekrastes iekārtām vai no tām.

| (54) | Tā kā pamatnostādnes jau attiecas uz vilcējkuģiem un bagarkuģiem (ja vairāk nekā 50 % darbības, ko gadā faktiski veicis velkonis, ir jūras transports), tad saskaņā ar Armateurs de France uzskatu minētais jēdziens jāattiecina arī uz visiem pakalpojumu sniedzējiem kuģiem kā bagarkuģi un kabeļu licēji kuģi. |
| --- | --- |

(54)

Tā kā pamatnostādnes jau attiecas uz vilcējkuģiem un bagarkuģiem (ja vairāk nekā 50 % darbības, ko gadā faktiski veicis velkonis, ir jūras transports), tad saskaņā ar Armateurs de France uzskatu minētais jēdziens jāattiecina arī uz visiem pakalpojumu sniedzējiem kuģiem kā bagarkuģi un kabeļu licēji kuģi.

5.6.   Alcatel-Lucent

| (55) | Alcatel-Lucent uzsver kabeļu licēju nozīmi jūras darba tirgū, ņemot vērā prasību pēc augsta līmeņa tehniskajām zināšanām minētajā jomā. Alcatel-Lucent uzskata, ka kabeļu kuģi nodarbina viskvalificētākos strādniekus jūras darba tirgū. Tādējādi DIS režīma attiecināšana arī uz kabeļu kuģiem izpilda mērķi, kas jāsasniedz jūras transportam sniegtajam valsts atbalstam, kā noteikts pamatnostādnēs, jo tas Eiropā palīdzētu saglabāt augstu nodarbinātības līmeni jūrniecības nozarē. Tā kā telesakaru tirgū valda krīze, tad to telesakaru kabeļu kuģu, kas kuģo ar Kopienas karogu, flote ir sarukusi no 80 līdz 35 kuģiem, konkurējot ar kuģiem, kuri reģistrēti izdevīgākā karoga valstī. |
| --- | --- |

(55)

Alcatel-Lucent uzsver kabeļu licēju nozīmi jūras darba tirgū, ņemot vērā prasību pēc augsta līmeņa tehniskajām zināšanām minētajā jomā. Alcatel-Lucent uzskata, ka kabeļu kuģi nodarbina viskvalificētākos strādniekus jūras darba tirgū. Tādējādi DIS režīma attiecināšana arī uz kabeļu kuģiem izpilda mērķi, kas jāsasniedz jūras transportam sniegtajam valsts atbalstam, kā noteikts pamatnostādnēs, jo tas Eiropā palīdzētu saglabāt augstu nodarbinātības līmeni jūrniecības nozarē. Tā kā telesakaru tirgū valda krīze, tad to telesakaru kabeļu kuģu, kas kuģo ar Kopienas karogu, flote ir sarukusi no 80 līdz 35 kuģiem, konkurējot ar kuģiem, kuri reģistrēti izdevīgākā karoga valstī.

| (56) | Tirgus ir globāls. Interneta buma ziedu laikos tā apjoms bija sasniedzis 100 000 km gadā; laikā no 2003. gada līdz 2006. gadam tas samazinājās līdz 20 000 km gadā, bet pašlaik tuvojas apjomam no 50 000 līdz 70 000 km gadā. |
| --- | --- |

(56)

Tirgus ir globāls. Interneta buma ziedu laikos tā apjoms bija sasniedzis 100 000 km gadā; laikā no 2003. gada līdz 2006. gadam tas samazinājās līdz 20 000 km gadā, bet pašlaik tuvojas apjomam no 50 000 līdz 70 000 km gadā.

| (57) | Ņemot vērā to, ka kabeļu savienojumi ietver pārokeāna braucienus un ka lielākie kabeļu kuģi var krājumā transportēt tikai apmēram 3 000 km kabeļu spoles, Alcatel-Lucent uzskata, ka kabeļu kuģu nozīmīgākā darbība ir kabeļu spoļu transportēšana no kabeļu spoļu rūpnīcas līdz vietai jūrā, kur kabelis jāpievieno un no kuras to ieliks jūras gultnē. Alcatel uzskata, ka kabeļu kuģis ietilpst jūras transporta kategorijā, ņemot vērā kuģa kuģošanas laikā notiekošo pastāvīgo kravas izkraušanu maršrutā. Tāpēc kabeļu likšanas operācija jāuzskata par kravas transportu. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā to, ka kabeļu savienojumi ietver pārokeāna braucienus un ka lielākie kabeļu kuģi var krājumā transportēt tikai apmēram 3 000 km kabeļu spoles, Alcatel-Lucent uzskata, ka kabeļu kuģu nozīmīgākā darbība ir kabeļu spoļu transportēšana no kabeļu spoļu rūpnīcas līdz vietai jūrā, kur kabelis jāpievieno un no kuras to ieliks jūras gultnē. Alcatel uzskata, ka kabeļu kuģis ietilpst jūras transporta kategorijā, ņemot vērā kuģa kuģošanas laikā notiekošo pastāvīgo kravas izkraušanu maršrutā. Tāpēc kabeļu likšanas operācija jāuzskata par kravas transportu.

| (58) | Alcatel-Lucent uzskata, ka Regula (EEK) Nr. 4055/86 un Regula (EEK) Nr. 3577/92 stingri neierobežo galamērķu jūrā veidus (starp divām ostām vai starp ostu un iekārtu atklātā jūrā). Tas uzskata, ka konkrēta vieta jūrā arī jāuzskata par galamērķi, uz ko attiecas pamatnostādnes. Turklāt var uzskatīt, ka ar pirmo jūras gultnē ielikto kabeļa metru kabeļu kuģis kļūst par iekārtu atklātā jūrā, un līdz ar to turpmākā kabeļa likšana ir transportēšana uz šo iekārtu atklātā jūrā. |
| --- | --- |

(58)

Alcatel-Lucent uzskata, ka Regula (EEK) Nr. 4055/86 un Regula (EEK) Nr. 3577/92 stingri neierobežo galamērķu jūrā veidus (starp divām ostām vai starp ostu un iekārtu atklātā jūrā). Tas uzskata, ka konkrēta vieta jūrā arī jāuzskata par galamērķi, uz ko attiecas pamatnostādnes. Turklāt var uzskatīt, ka ar pirmo jūras gultnē ielikto kabeļa metru kabeļu kuģis kļūst par iekārtu atklātā jūrā, un līdz ar to turpmākā kabeļa likšana ir transportēšana uz šo iekārtu atklātā jūrā.

| (59) | Alcatel-Lucent uzskata, ka Eiropas Kopienu Tiesas 2007. gada 11. janvāra spriedums Lietā C-251/04 netieši atļauj paplašināt jūras transporta definīciju tiktāl, cik uz to attiecas pamatnostādņu mērķi. Saskaņā ar Alcatel-Lucent viedokli to galvenie mērķi ir aizsargāt kuģus, kuri kuģo ar Kopienas karogu, un uzturēt konkurētspējīgu floti pasaules tirgos. Tāpēc, pat ja kabeļu likšanas darbības uzskatītu par pakalpojuma sniegšanu (nejaušu vai papildus jūras transporta pakalpojumu sniegšanai), pamatnostādnes ir piemērojamas kabeļu likšanas darbībām, jo tādas darbības arī atbilst pamatnostādņu mērķiem. |
| --- | --- |

(59)

Alcatel-Lucent uzskata, ka Eiropas Kopienu Tiesas 2007. gada 11. janvāra spriedums Lietā C-251/04 netieši atļauj paplašināt jūras transporta definīciju tiktāl, cik uz to attiecas pamatnostādņu mērķi. Saskaņā ar Alcatel-Lucent viedokli to galvenie mērķi ir aizsargāt kuģus, kuri kuģo ar Kopienas karogu, un uzturēt konkurētspējīgu floti pasaules tirgos. Tāpēc, pat ja kabeļu likšanas darbības uzskatītu par pakalpojuma sniegšanu (nejaušu vai papildus jūras transporta pakalpojumu sniegšanai), pamatnostādnes ir piemērojamas kabeļu likšanas darbībām, jo tādas darbības arī atbilst pamatnostādņu mērķiem.

| (60) | Visbeidzot, Alcatel-Lucent uzskata, ka, ņemot vērā ar vidi saistītus apsvērumus, ir svarīgi uzturēt lielu floti ar kabeļu kuģiem, kuri kuģo ar Kopienas karogu. |
| --- | --- |

(60)

Visbeidzot, Alcatel-Lucent uzskata, ka, ņemot vērā ar vidi saistītus apsvērumus, ir svarīgi uzturēt lielu floti ar kabeļu kuģiem, kuri kuģo ar Kopienas karogu.

5.7.   Dānijas Kuģu īpašnieku asociācija

| (61) | Dānijas Kuģu īpašnieku asociācija uzskata, ka kabeļu likšana ir darbība “pati par sevi”, nevis palīgpakalpojums vilkšanas līnijās, uz ko saskaņā ar EKT 2007. gada 11. janvāra spriedumu Lietā C-251/04 neattiecas Regula (EEK) Nr. 4055/86 un Regula (EEK) Nr. 3577/92. Turklāt Dānijas Kuģu īpašnieku asociācija uzskata par svarīgāku ņemt vērā pamatnostādņu mērķus. Tāpēc Dānijas Kuģu īpašnieku asociācija atgādina, ka Eiropas kabeļu likšanas nozare nodrošina darba vietas daudziem jūrniekiem Eiropā. Turklāt kabeļu likšana var palīdzēt nodrošināt drošības normas un standartus, kā arī tādu kuģu reģistrāciju Kopienas reģistros. |
| --- | --- |

(61)

Dānijas Kuģu īpašnieku asociācija uzskata, ka kabeļu likšana ir darbība “pati par sevi”, nevis palīgpakalpojums vilkšanas līnijās, uz ko saskaņā ar EKT 2007. gada 11. janvāra spriedumu Lietā C-251/04 neattiecas Regula (EEK) Nr. 4055/86 un Regula (EEK) Nr. 3577/92. Turklāt Dānijas Kuģu īpašnieku asociācija uzskata par svarīgāku ņemt vērā pamatnostādņu mērķus. Tāpēc Dānijas Kuģu īpašnieku asociācija atgādina, ka Eiropas kabeļu likšanas nozare nodrošina darba vietas daudziem jūrniekiem Eiropā. Turklāt kabeļu likšana var palīdzēt nodrošināt drošības normas un standartus, kā arī tādu kuģu reģistrāciju Kopienas reģistros.

| (62) | Dānijas Kuģu īpašnieku asociācija uzskata, ka kabeļu likšana ir pakļauta tādiem pašiem konkurences ierobežojumiem, kādi ir zināmi Kopienas jūras transporta veicējiem pasaules tirgū. Kabeļu licēju uzdevums ir arī kuģot starp kontinentiem. |
| --- | --- |

(62)

Dānijas Kuģu īpašnieku asociācija uzskata, ka kabeļu likšana ir pakļauta tādiem pašiem konkurences ierobežojumiem, kādi ir zināmi Kopienas jūras transporta veicējiem pasaules tirgū. Kabeļu licēju uzdevums ir arī kuģot starp kontinentiem.

| (63) | Turklāt Dānijas Kuģu īpašnieku asociācija uzskata, ka, ievērojot līdzīgu formulējumu, pamatnostādnes attiecas uz Dānijas normām smilšu bagarēšanas jomā. Atbilstīgi Dānijas Kuģu īpašnieku asociācijas uzskatam konkrētie Dānijas tiesību akti neattiecas uz ekskavācijas darbiem. Turklāt bagarēšana ir attiecināma tikai tad, ja ir izpildīta prasība par to, ka vismaz 50 % konkrēto darbību jābūt jūras transportam. |
| --- | --- |

(63)

Turklāt Dānijas Kuģu īpašnieku asociācija uzskata, ka, ievērojot līdzīgu formulējumu, pamatnostādnes attiecas uz Dānijas normām smilšu bagarēšanas jomā. Atbilstīgi Dānijas Kuģu īpašnieku asociācijas uzskatam konkrētie Dānijas tiesību akti neattiecas uz ekskavācijas darbiem. Turklāt bagarēšana ir attiecināma tikai tad, ja ir izpildīta prasība par to, ka vismaz 50 % konkrēto darbību jābūt jūras transportam.

5.8.   Dānijas apsvērumi saistībā ar trešo personu komentāriem

| (64) | Komentējot ieinteresēto personu iesniegtos apsvērumus, Dānijas iestādes atkārto savus iepriekšējos argumentus un uzsver, ka visas ieinteresētās personas atbalstīja viedokli, ka pamatnostādnes attiecas uz kabeļu kuģiem. |
| --- | --- |

(64)

Komentējot ieinteresēto personu iesniegtos apsvērumus, Dānijas iestādes atkārto savus iepriekšējos argumentus un uzsver, ka visas ieinteresētās personas atbalstīja viedokli, ka pamatnostādnes attiecas uz kabeļu kuģiem.

6.   PASĀKUMU NOVĒRTĒJUMS

6.1.   Kabeļu likšana

| (65) | Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka tāpat kā jūras transportā arī kabeļu likšanas darbībās ir vajadzīgi kvalificēti jūrnieki, kuru kvalifikācijas līdzinās tiem jūrniekiem, kuri strādā uz tradicionāliem jūras transporta kuģiem. Tā atzīmē arī to, ka uz tiem jūrniekiem, kuri strādā uz kabeļu kuģiem, attiecas tās pašas darba tiesības un sociālā sistēma, kas uz citiem jūrniekiem. |
| --- | --- |

(65)

Pirmkārt, Komisija atzīmē, ka tāpat kā jūras transportā arī kabeļu likšanas darbībās ir vajadzīgi kvalificēti jūrnieki, kuru kvalifikācijas līdzinās tiem jūrniekiem, kuri strādā uz tradicionāliem jūras transporta kuģiem. Tā atzīmē arī to, ka uz tiem jūrniekiem, kuri strādā uz kabeļu kuģiem, attiecas tās pašas darba tiesības un sociālā sistēma, kas uz citiem jūrniekiem.

| (66) | Otrkārt, Komisija atzīst, ka kabeļu licēji ir jūras kuģi un ka tiem jāiziet tādas pašas tehniskās un drošības kontroles, kas kuģiem, kuri veic tikai jūras transportu. |
| --- | --- |

(66)

Otrkārt, Komisija atzīst, ka kabeļu licēji ir jūras kuģi un ka tiem jāiziet tādas pašas tehniskās un drošības kontroles, kas kuģiem, kuri veic tikai jūras transportu.

| (67) | Treškārt, Komisija piekrīt, ka pastāv risks, ka kabeļu likšanas uzņēmumi var pārvietot savas krasta darbības ārpus Kopienas nolūkā atrast labvēlīgākus nodokļu režīmus un tad savu kuģu karogus pārreģistrēt izdevīgākā karoga valstī. Minētajā kontekstā Komisija atzīst, ka kabeļu likšana pēc būtības ir pasaules tirgus. |
| --- | --- |

(67)

Treškārt, Komisija piekrīt, ka pastāv risks, ka kabeļu likšanas uzņēmumi var pārvietot savas krasta darbības ārpus Kopienas nolūkā atrast labvēlīgākus nodokļu režīmus un tad savu kuģu karogus pārreģistrēt izdevīgākā karoga valstī. Minētajā kontekstā Komisija atzīst, ka kabeļu likšana pēc būtības ir pasaules tirgus.

| (68) | Komisija atzīmē arī to, ka DIS režīma attiecināšana arī uz kabeļu likšanas darbībām jūrā palīdzētu saglabāt Kopienas nodarbinātību uz jūras kabeļu kuģiem, kurus kontrolē Dānija. |
| --- | --- |

(68)

Komisija atzīmē arī to, ka DIS režīma attiecināšana arī uz kabeļu likšanas darbībām jūrā palīdzētu saglabāt Kopienas nodarbinātību uz jūras kabeļu kuģiem, kurus kontrolē Dānija.

| (69) | Grūtības, ar ko Kopienas kabeļu likšanas nozarei jāsaskaras vispārējās konkurences un krasta darbību pārvietošanas ziņā, ir līdzīgas Kopienas jūras transporta nozares grūtībām. Līdzīgi, Kopienas kabeļu likšanas darbības ir pakļautas tai pašai tiesiskajai videi darbaspēka, tehniskajā un drošības jomā, kurai ir pakļautas Kopienas jūras transporta darbības. Visbeidzot, ir vajadzīgi kvalificēti un apmācīti jūrnieki tāpat kā jūras transporta gadījumā. |
| --- | --- |

(69)

Grūtības, ar ko Kopienas kabeļu likšanas nozarei jāsaskaras vispārējās konkurences un krasta darbību pārvietošanas ziņā, ir līdzīgas Kopienas jūras transporta nozares grūtībām. Līdzīgi, Kopienas kabeļu likšanas darbības ir pakļautas tai pašai tiesiskajai videi darbaspēka, tehniskajā un drošības jomā, kurai ir pakļautas Kopienas jūras transporta darbības. Visbeidzot, ir vajadzīgi kvalificēti un apmācīti jūrnieki tāpat kā jūras transporta gadījumā.

| (70) | Minētās iezīmes ir pamatnostādņu izstrādes pamatā. Tik tiešām, pamatnostādņu 2.2. iedaļas pirmajā punktā kā galvenie sasniedzamie mērķi ir minēti: uzlabot drošību jūrā, veicināt kuģu karogu reģistrāciju vai pārreģistrāciju dalībvalstu reģistros, veicināt jūras atzara konsolidāciju dalībvalstīs, aizsargāt un uzlabot jūras zinātību, kā arī veicināt Eiropas jūrnieku nodarbinātību. Tas it īpaši attiecas uz gadījumu, kas skar valsts atbalstu darbaspēka izmaksu samazinājuma veidā (pamatnostādņu 3.2. iedaļa), ko uzskata par “sociāliem pasākumiem konkurētspējas uzlabošanai” (skatīt pamatnostādņu 3. iedaļas virsrakstu). |
| --- | --- |

(70)

Minētās iezīmes ir pamatnostādņu izstrādes pamatā. Tik tiešām, pamatnostādņu 2.2. iedaļas pirmajā punktā kā galvenie sasniedzamie mērķi ir minēti: uzlabot drošību jūrā, veicināt kuģu karogu reģistrāciju vai pārreģistrāciju dalībvalstu reģistros, veicināt jūras atzara konsolidāciju dalībvalstīs, aizsargāt un uzlabot jūras zinātību, kā arī veicināt Eiropas jūrnieku nodarbinātību. Tas it īpaši attiecas uz gadījumu, kas skar valsts atbalstu darbaspēka izmaksu samazinājuma veidā (pamatnostādņu 3.2. iedaļa), ko uzskata par “sociāliem pasākumiem konkurētspējas uzlabošanai” (skatīt pamatnostādņu 3. iedaļas virsrakstu).

| (71) | Līdz ar to (lai gan Komisija joprojām uzskata, ka kabeļa likšanas darbības neietilpst jūras transporta definīcijā, kas iestrādāta iepriekš minētajās regulās un pamatnostādnēs) Komisija uzskata, ka kabeļu likšana pēc analoģijas jāsaista ar jūras transportam pamatnostādņu 3.2. iedaļas piemērošanas nolūkā un tāpēc jāiekļauj tā paša noteikuma tvērumā. |
| --- | --- |

(71)

Līdz ar to (lai gan Komisija joprojām uzskata, ka kabeļa likšanas darbības neietilpst jūras transporta definīcijā, kas iestrādāta iepriekš minētajās regulās un pamatnostādnēs) Komisija uzskata, ka kabeļu likšana pēc analoģijas jāsaista ar jūras transportam pamatnostādņu 3.2. iedaļas piemērošanas nolūkā un tāpēc jāiekļauj tā paša noteikuma tvērumā.

| (72) | Tāpēc Komisija secina, ka DIS režīma attiecināšanu arī uz kabeļu kuģiem var pieņemt, pēc analoģijas piemērojot tiem pamatnostādņu 3.2. iedaļu, un ka līdz ar to tāda attiecināšana ir saderīga ar kopējo tirgu. |
| --- | --- |

(72)

Tāpēc Komisija secina, ka DIS režīma attiecināšanu arī uz kabeļu kuģiem var pieņemt, pēc analoģijas piemērojot tiem pamatnostādņu 3.2. iedaļu, un ka līdz ar to tāda attiecināšana ir saderīga ar kopējo tirgu.

6.2.   Bagarēšana

| (73) | Komisija atspēko Dānijas argumentu par domājamo pilnvaru pārkāpumu no Komisijas puses, kad tā sāka izmeklēšanas procedūru par DIS režīma noteikumiem attiecībā uz bagarēšanu. Iepriekš minētais izpildrīkojums tika pievienots paziņojumam: Komisija uzskata, ka tai bija pienākums izskatīt arī minēto pielikumu un noteikt, vai izpildrīkojums bija vai nebija grozījums DIS režīmā, ko Komisija apstiprināja savā iepriekš minētajā 2002. gada 12. decembra lēmumā Lietā NN 116/98, un pasākumos, ko Dānija paziņoja Komisijai 2005. gadā, lai pielāgotu DIS režīmu 2004. gada pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

(73)

Komisija atspēko Dānijas argumentu par domājamo pilnvaru pārkāpumu no Komisijas puses, kad tā sāka izmeklēšanas procedūru par DIS režīma noteikumiem attiecībā uz bagarēšanu. Iepriekš minētais izpildrīkojums tika pievienots paziņojumam: Komisija uzskata, ka tai bija pienākums izskatīt arī minēto pielikumu un noteikt, vai izpildrīkojums bija vai nebija grozījums DIS režīmā, ko Komisija apstiprināja savā iepriekš minētajā 2002. gada 12. decembra lēmumā Lietā NN 116/98, un pasākumos, ko Dānija paziņoja Komisijai 2005. gadā, lai pielāgotu DIS režīmu 2004. gada pamatnostādnēm.

| (74) | Turklāt Komisija atspēko apgalvojumu, ka abi likumprojekti tika apstiprināti ar Komisijas dienestu 2005. gada 18. maija vēstuli. Minētajā vēstulē bija skaidri noteikts, ka fakts, ka dalībvalsts pieņēmusi attiecīgus pasākumus, kurus Komisija ierosinājusi ar pamatnostādņu starpniecību, no procedūras viedokļa nav jāuzskata par paziņojumu par jaunu atbalstu vai par esoša atbalsta grozījumu. Minētajā atbildē Komisija arī skaidri noteica, ka Dānijas iestāžu iesniegtie pasākumi ir pamatnostādnēs ierosināto atbilstošo pasākumu tīra transpozīcija un ka par tiem nav vajadzīgs paziņojums atbilstīgi EK līguma 88. panta 3. punktam. |
| --- | --- |

(74)

Turklāt Komisija atspēko apgalvojumu, ka abi likumprojekti tika apstiprināti ar Komisijas dienestu 2005. gada 18. maija vēstuli. Minētajā vēstulē bija skaidri noteikts, ka fakts, ka dalībvalsts pieņēmusi attiecīgus pasākumus, kurus Komisija ierosinājusi ar pamatnostādņu starpniecību, no procedūras viedokļa nav jāuzskata par paziņojumu par jaunu atbalstu vai par esoša atbalsta grozījumu. Minētajā atbildē Komisija arī skaidri noteica, ka Dānijas iestāžu iesniegtie pasākumi ir pamatnostādnēs ierosināto atbilstošo pasākumu tīra transpozīcija un ka par tiem nav vajadzīgs paziņojums atbilstīgi EK līguma 88. panta 3. punktam.

| (75) | Turklāt paziņojumam pievienotais izpildrīkojums būtiski novirzās no likumprojekta, kas iesniegts iepriekš minētajā 2008. gada 21. janvāra vēstulē, krietni paplašinot attiecināmo bagarēšanas darbību tvērumu ārpus tā, kas bija paredzēts likumprojektā, ko nosūtīja ar iepriekš minēto iesniegumu. Sākot izmeklēšanu, Komisija uzskatīja izpildrīkojuma noteikumus nevis par jaunu atbalstu (un nelikumīgu atbalstu, jo noteikumi jau bija stājušies spēkā), bet gan par esošā atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu, ievērojot Valsts atbalsta procedūras regulas 16. pantu. Tāpēc attiecīgā regulas nodaļa ir nevis V nodaļa par procedūru attiecībā uz pastāvošajām atbalsta shēmām, kā savās atsauksmēs pieņēma Dānijas iestādes, bet IV nodaļa par procedūru attiecībā uz ļaunprātīgi izmantotu atbalstu. |
| --- | --- |

(75)

Turklāt paziņojumam pievienotais izpildrīkojums būtiski novirzās no likumprojekta, kas iesniegts iepriekš minētajā 2008. gada 21. janvāra vēstulē, krietni paplašinot attiecināmo bagarēšanas darbību tvērumu ārpus tā, kas bija paredzēts likumprojektā, ko nosūtīja ar iepriekš minēto iesniegumu. Sākot izmeklēšanu, Komisija uzskatīja izpildrīkojuma noteikumus nevis par jaunu atbalstu (un nelikumīgu atbalstu, jo noteikumi jau bija stājušies spēkā), bet gan par esošā atbalsta ļaunprātīgu izmantošanu, ievērojot Valsts atbalsta procedūras regulas 16. pantu. Tāpēc attiecīgā regulas nodaļa ir nevis V nodaļa par procedūru attiecībā uz pastāvošajām atbalsta shēmām, kā savās atsauksmēs pieņēma Dānijas iestādes, bet IV nodaļa par procedūru attiecībā uz ļaunprātīgi izmantotu atbalstu.

| (76) | Tāpēc Komisijai bija visas tiesības sākt izmeklēšanas procedūru attiecībā uz izpildrīkojumu. |
| --- | --- |

(76)

Tāpēc Komisijai bija visas tiesības sākt izmeklēšanas procedūru attiecībā uz izpildrīkojumu.

| (77) | Pamatnostādņu 3.2. iedaļas piektajā punktā ir noteikti nosacījumi, atbilstīgi kuriem par bagarēšanas darbībām var piešķirt valsts atbalstu darbaspēka izmaksu samazinājuma veidā. DIS režīmā jau ir iekļauti nosacījumi par to, ka jūrniekiem jābūt Kopienas jūrniekiem, kuri strādā uz jūras kuģiem pamatnostādņu 3.2. iedaļas trešā punkta nozīmē, un ka bagarkuģiem jābūt reģistrētiem kādā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(77)

Pamatnostādņu 3.2. iedaļas piektajā punktā ir noteikti nosacījumi, atbilstīgi kuriem par bagarēšanas darbībām var piešķirt valsts atbalstu darbaspēka izmaksu samazinājuma veidā. DIS režīmā jau ir iekļauti nosacījumi par to, ka jūrniekiem jābūt Kopienas jūrniekiem, kuri strādā uz jūras kuģiem pamatnostādņu 3.2. iedaļas trešā punkta nozīmē, un ka bagarkuģiem jābūt reģistrētiem kādā dalībvalstī.

| (78) | Turklāt Dānijas iestādes savās atsauksmēs par procedūras sākšanas lēmumu ir skaidri pateikušas, ka uz DIS režīmu ir attiecināmi tikai pašgājēji bagarkuģi un ka cita starpā bagarēšanas darbības, ko veic ostās un fjordos un to apkārtnē, ir izslēgtas no DIS režīma. |
| --- | --- |

(78)

Turklāt Dānijas iestādes savās atsauksmēs par procedūras sākšanas lēmumu ir skaidri pateikušas, ka uz DIS režīmu ir attiecināmi tikai pašgājēji bagarkuģi un ka cita starpā bagarēšanas darbības, ko veic ostās un fjordos un to apkārtnē, ir izslēgtas no DIS režīma.

| (79) | Attiecībā uz nosacījumu, ka bagarkuģiem vismaz 50 % sava darbības laika jāveic jūras transports jūrā, Komisija atzīmē, ka “jūras transports” bagarēšanas gadījumā pamatnostādņu 3.1. iedaļas sešpadsmitajā punktā ir definēts kā “izrakto materiālu transports selgā” un izslēdz “rakšanu vai bagarēšanu kā tādu”. Minētajā kontekstā Komisija ievēro, ka rakšana vai bagarēšana kā tādas ir izslēgtas no attiecināmo bagarēšanas darbību definīcijas, kas aprakstīta iepriekš minētajā Dānijas rīkojumā. Komisija uzskata, ka “kuģošana starp rakšanas vietu un vietu, kur izraktie materiāli jāizkrauj” un “kuģošana starp rakšanas vietām” tik tiešām ir izrakto materiālu transports. Komisija arī piekrīt, ka zināmas tirdzniecības asimetrijas dēļ kuģi jūras transporta nozarē ne vienmēr kuģo ar kravu. Tāpēc ir loģiski pēc analoģijas uzskatīt, ka “kuģošana starp ostu un rakšanas vietu” un “kuģošana starp izkraušanas vietu un ostu” ir jūras transports. Līdzīgi, “izkraušana” ir raksturīga jūras transportam. Visbeidzot, kad bagarkuģi pēc valsts iestāžu lūguma sniedz palīdzību selgā, kuģu tam tieši un ekskluzīvi patērētais laiks dod labumu jūras transportam. |
| --- | --- |

(79)

Attiecībā uz nosacījumu, ka bagarkuģiem vismaz 50 % sava darbības laika jāveic jūras transports jūrā, Komisija atzīmē, ka “jūras transports” bagarēšanas gadījumā pamatnostādņu 3.1. iedaļas sešpadsmitajā punktā ir definēts kā “izrakto materiālu transports selgā” un izslēdz “rakšanu vai bagarēšanu kā tādu”. Minētajā kontekstā Komisija ievēro, ka rakšana vai bagarēšana kā tādas ir izslēgtas no attiecināmo bagarēšanas darbību definīcijas, kas aprakstīta iepriekš minētajā Dānijas rīkojumā. Komisija uzskata, ka “kuģošana starp rakšanas vietu un vietu, kur izraktie materiāli jāizkrauj” un “kuģošana starp rakšanas vietām” tik tiešām ir izrakto materiālu transports. Komisija arī piekrīt, ka zināmas tirdzniecības asimetrijas dēļ kuģi jūras transporta nozarē ne vienmēr kuģo ar kravu. Tāpēc ir loģiski pēc analoģijas uzskatīt, ka “kuģošana starp ostu un rakšanas vietu” un “kuģošana starp izkraušanas vietu un ostu” ir jūras transports. Līdzīgi, “izkraušana” ir raksturīga jūras transportam. Visbeidzot, kad bagarkuģi pēc valsts iestāžu lūguma sniedz palīdzību selgā, kuģu tam tieši un ekskluzīvi patērētais laiks dod labumu jūras transportam.

| (80) | Tāpēc Komisija secina, ka bagarkuģu darbības, kā definēts izpildrīkojumā, var gūt labumu no DIS režīma, izņemot tās darbības, kuras atbilst “kuģošanai rakšanas vietās” un ko tik tiešām nevar nošķirt no rakšanas vai bagarēšanas kā tādas. |
| --- | --- |

(80)

Tāpēc Komisija secina, ka bagarkuģu darbības, kā definēts izpildrīkojumā, var gūt labumu no DIS režīma, izņemot tās darbības, kuras atbilst “kuģošanai rakšanas vietās” un ko tik tiešām nevar nošķirt no rakšanas vai bagarēšanas kā tādas.

| (81) | Tas, ka Komisija atzīst par attiecināmām uz DIS režīmu lielāko daļu darbību, ko Dānijas iestādes definējušas iepriekš minētajā rīkojumā, arī pamatojas uz šādiem elementiem. |
| --- | --- |

(81)

Tas, ka Komisija atzīst par attiecināmām uz DIS režīmu lielāko daļu darbību, ko Dānijas iestādes definējušas iepriekš minētajā rīkojumā, arī pamatojas uz šādiem elementiem.

| (82) | Bagarēšanā ir vajadzīgi kvalificēti jūrnieki, kurus reglamentē tās pašas darba tiesības un sociālā sistēma, kas reglamentē citu jūrnieku nodarbinātību. |
| --- | --- |

(82)

Bagarēšanā ir vajadzīgi kvalificēti jūrnieki, kurus reglamentē tās pašas darba tiesības un sociālā sistēma, kas reglamentē citu jūrnieku nodarbinātību.

| (83) | Bagarkuģi ir jūras kuģi, un tiem jāiziet tādas pašas tehniskās un drošības kontroles, kas kuģiem, kuri veic tikai jūras transportu. |
| --- | --- |

(83)

Bagarkuģi ir jūras kuģi, un tiem jāiziet tādas pašas tehniskās un drošības kontroles, kas kuģiem, kuri veic tikai jūras transportu.

| (84) | Visbeidzot, pastāv risks, ka bagarēšanas uzņēmumi – nolūkā atrast labvēlīgākus nodokļu režīmus un sociālās nodrošināšanas režīmus – pārvietos savas krasta darbības ārpus Kopienas un tad aizstās savu kuģu karogus ar izdevīgāku valstu karogiem. |
| --- | --- |

(84)

Visbeidzot, pastāv risks, ka bagarēšanas uzņēmumi – nolūkā atrast labvēlīgākus nodokļu režīmus un sociālās nodrošināšanas režīmus – pārvietos savas krasta darbības ārpus Kopienas un tad aizstās savu kuģu karogus ar izdevīgāku valstu karogiem.

| (85) | Tāpēc Komisija uzskata, ka DIS režīmu, kā noteikts izpildrīkojumā, var piemērot bagarēšanai jūrā – izņemot kuģošanu rakšanas vietās. |
| --- | --- |

(85)

Tāpēc Komisija uzskata, ka DIS režīmu, kā noteikts izpildrīkojumā, var piemērot bagarēšanai jūrā – izņemot kuģošanu rakšanas vietās.

6.3.   Komisijas lēmumu, kas pieņemti valsts atbalsta jomā, spēkā esības ilguma ierobežojums

| (86) | Savā nesenajā praksē Komisija vairs neapstiprina beztermiņa valsts atbalsta režīmus vai to grozījumus un tāpēc tagad pieprasa, lai shēmas tiktu paziņotas, ilgākais, uz desmit gadu periodu. |
| --- | --- |

(86)

Savā nesenajā praksē Komisija vairs neapstiprina beztermiņa valsts atbalsta režīmus vai to grozījumus un tāpēc tagad pieprasa, lai shēmas tiktu paziņotas, ilgākais, uz desmit gadu periodu.

| (87) | Tāpēc Komisijas pienākums ir noteikt paziņotā pasākuma beigas, kas ir saskaņā ar pašreizējo praksi. Līdz ar to Komisijai jāpieņem lēmums, ka Dānijas iestādēm atkārtoti jāpaziņo šajā lēmumā novērtētais grozījums DIS shēmā, ievērojot EK līguma 88. panta 3. punktu, vēlākais, desmit gadus pēc šā lēmuma paziņošanas dienas, |
| --- | --- |

(87)

Tāpēc Komisijas pienākums ir noteikt paziņotā pasākuma beigas, kas ir saskaņā ar pašreizējo praksi. Līdz ar to Komisijai jāpieņem lēmums, ka Dānijas iestādēm atkārtoti jāpaziņo šajā lēmumā novērtētais grozījums DIS shēmā, ievērojot EK līguma 88. panta 3. punktu, vēlākais, desmit gadus pēc šā lēmuma paziņošanas dienas,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

1.   Pasākumi, ko Dānija paredzējusi īstenot par labu jūras kabeļu kuģiem, ir saderīgi ar kopējo tirgu EK līguma 87. panta 1. punkta nozīmē.

2.   Pasākumi, ko Dānija īstenojusi par labu jūras bagarēšanai, ir saderīgi ar kopējo tirgu, ja kuģošana rakšanas vietās ir izslēgta no attiecināmajām darbībām.

2. pants

Dānijai saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu desmit gadu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas dienas ir atkārtoti jāpaziņo šajā lēmumā novērtētais grozījums DIS shēmā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2009. gada 13. janvārī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Antonio TAJANI

---

(1)  OV C 213, 12.9.2007., 22. lpp.

1

(2)  Reģistrēta ar atsauci TREN(2007) A/21157.

2

(3)  Lietā N 116/98 pieņemtā lēmuma teksts oficiālajā valodā ir publicēts šajā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf

3

(4)  Reģistrēta ar atsauci TREN(2007) A/28077.

4

(5)  Reģistrēta ar atsauci TREN(2007) D/306985.

5

(6)  Reģistrēts ar atsauci C(2007) 3219, galīgā redakcija.

6

(7)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

7

(8)  Reģistrēta ar atsauci TREN(2007) A/41561.

8

(9)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

9

(10)  Reģistrēta ar atsauci TREN(2008) A/80508.

10

(11)  Reģistrēts ar atsauci C(2007) 3219, galīgā redakcija.

11

(12)  Lietu NN 116/98 apstiprināja ar Komisijas 2002. gada 13. novembra lēmumu. Lēmuma teksts oficiālajā valodā ir publicēts http://europa.eu.int/comm/secretariat_general/sgb/state_aids/transports-1998/nn116-98.pdf.

12

(13)  OV L 378, 31.12.1986., 1. lpp.

13

(14)  OV L 364, 12.12.1992., 7. lpp.

14

(15)  OV C 13, 17.1.2004., 3. lpp.

15

(16)  Reģistrēta ar atsauci TREN(2006) D/212345.

16

(17)  Komisijas 2007. gada 10. novembra paziņojums presei IP/07/1047.

17

---

| 14.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 119/32 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 119/32

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2009. gada 13. maijs),

ar ko izdara grozījumus Lēmumā 2006/771/EK par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra saskaņošanu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2009) 3710)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2009/381/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2006/771/EK (2) harmonizē tehniskos nosacījumus radiofrekvenču spektra izmantošanai plašam klāstam maza darbības attāluma ierīču, tostarp tādiem lietojumiem kā trauksmes signalizācijas ierīces, lokālo sakaru iekārtas, durvju atvēršanas ierīces un medicīniskie implanti. Maza darbības attāluma ierīces parasti ir plaša patēriņa tirgus prece un/vai pārnēsājams izstrādājums, kuru var vienkārši izvest un izmantot ārvalstīs; tāpēc atšķirības radiofrekvenču spektra piekļuves nosacījumos aizkavē to brīvu kustību, palielina to ražošanas izmaksas un rada kaitīgu traucējumu risku citiem radiosakaru lietojumiem un dienestiem. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2006/771/EK (2) harmonizē tehniskos nosacījumus radiofrekvenču spektra izmantošanai plašam klāstam maza darbības attāluma ierīču, tostarp tādiem lietojumiem kā trauksmes signalizācijas ierīces, lokālo sakaru iekārtas, durvju atvēršanas ierīces un medicīniskie implanti. Maza darbības attāluma ierīces parasti ir plaša patēriņa tirgus prece un/vai pārnēsājams izstrādājums, kuru var vienkārši izvest un izmantot ārvalstīs; tāpēc atšķirības radiofrekvenču spektra piekļuves nosacījumos aizkavē to brīvu kustību, palielina to ražošanas izmaksas un rada kaitīgu traucējumu risku citiem radiosakaru lietojumiem un dienestiem.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2008/432/EK (3) grozīja harmonizētos tehniskos nosacījumus maza darbības attāluma ierīcēm, kas ietverti Lēmumā 2006/771/EK, aizstājot attiecīgā lēmuma pielikumu. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2008/432/EK (3) grozīja harmonizētos tehniskos nosacījumus maza darbības attāluma ierīcēm, kas ietverti Lēmumā 2006/771/EK, aizstājot attiecīgā lēmuma pielikumu.

| (3) | Tomēr, strauji mainoties tehnoloģijām un sabiedrības vajadzībām, maza darbības attāluma ierīcēm var rasties jauni lietojuma veidi, un tāpēc regulāri jāatjaunina radiofrekvenču spektra harmonizācijas nosacījumi. |
| --- | --- |

(3)

Tomēr, strauji mainoties tehnoloģijām un sabiedrības vajadzībām, maza darbības attāluma ierīcēm var rasties jauni lietojuma veidi, un tāpēc regulāri jāatjaunina radiofrekvenču spektra harmonizācijas nosacījumi.

| (4) | Komisija saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktu 2006. gada 5. jūlijā Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferencei (CEPT) piešķīra pastāvīgu pilnvarojumu (4) atjaunināt Lēmuma 2006/771/EK pielikumu, ņemot vērā tehnoloģiju un tirgus attīstību maza darbības attāluma ierīču jomā. |
| --- | --- |

(4)

Komisija saskaņā ar Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktu 2006. gada 5. jūlijā Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferencei (CEPT) piešķīra pastāvīgu pilnvarojumu (4) atjaunināt Lēmuma 2006/771/EK pielikumu, ņemot vērā tehnoloģiju un tirgus attīstību maza darbības attāluma ierīču jomā.

| (5) | Ziņojumā (5), kas 2008. gada novembrī iesniegts atbilstīgi minētajam pilnvarojumam, CEPT ieteica Komisijai izdarīt grozījumus attiecībā uz vairākiem tehniskiem aspektiem Lēmuma 2006/771/EK pielikumā. |
| --- | --- |

(5)

Ziņojumā (5), kas 2008. gada novembrī iesniegts atbilstīgi minētajam pilnvarojumam, CEPT ieteica Komisijai izdarīt grozījumus attiecībā uz vairākiem tehniskiem aspektiem Lēmuma 2006/771/EK pielikumā.

| (6) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/771/EK. |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/771/EK.

| (7) | Lai efektīvi izmantotu radiofrekvenču spektru un izvairītos no kaitīgiem traucējumiem, iekārtām, ko ekspluatē saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem, ir jāatbilst arī prasībām Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (6); minēto atbilstību pierāda, izpildot harmonizētu standartu prasības vai veicot alternatīvas atbilstības novērtēšanas procedūras. |
| --- | --- |

(7)

Lai efektīvi izmantotu radiofrekvenču spektru un izvairītos no kaitīgiem traucējumiem, iekārtām, ko ekspluatē saskaņā ar šajā lēmumā izklāstītajiem nosacījumiem, ir jāatbilst arī prasībām Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (6); minēto atbilstību pierāda, izpildot harmonizētu standartu prasības vai veicot alternatīvas atbilstības novērtēšanas procedūras.

| (8) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2006/771/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Brisele, 2009. gada 13. maijā

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  OV L 312, 11.11.2006., 66. lpp.

2

(3)  OV L 151, 11.6.2008., 49. lpp.

3

(4)  Pastāvīgs pilnvarojums CEPT katru gadu atjaunināt tehnisko pielikumu Komisijas lēmumam par maza darbības attāluma ierīcēs izmantotā radiofrekvenču spektra tehnisko harmonizāciju (2006. gada 5. jūlijs).

4

CEPT

(5)  CEPT 26. ziņojums, RSCOM 08-88.

5

CEPT

(6)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp.

6

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

Harmonizētas radiofrekvenču joslas un tehniskie parametri maza darbības attāluma ierīcēm

| Maza darbības attāluma ierīces veids | Radiofrekvenču josla | Maksimālā jauda/ maksimālā lauka intensitāte/ maksimālais jaudas blīvums (1) | Papildu parametri/prasības attiecībā uz piekļuvi radiofrekvenču spektram un traucējumu mazināšanu (2) | Citi izmantošanas ierobežojumi (3) | Īstenošanas termiņš |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Dažāda izmantojuma (nespecifiskas) maza darbības attāluma ierīces (4) | 6 765–6 795 kHz | 42 dΒμΑ/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 13,553–13,567 MHz | 42 dΒμΑ/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 26,957–27,283 MHz | 10 mW efektīvā izstarotā jauda (e.r.p.), kas atbilst 42 dΒμΑ/m 10 m attālumā | | Izņemot video lietojumus | 2007. gada 1. jūnijs |
| 40,660–40,700 MHz | 10 mW e.r.p. | | Izņemot video lietojumus | 2007. gada 1. jūnijs |
| 433,050–434,040 (5) MHz | 1 mW e.r.p.
  un jaudas blīvums – 13 dBm/10 kHz modulācijai ar joslas platumu, kas lielāks par 250 kHz | | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 10 mW e.r.p. | Darbības cikls (6): 10 % | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2007. gada 1. jūnijs |
| 434,040–434,790 (5) MHz | 1 mW e.r.p.
  un jaudas blīvums – 13 dBm/10 kHz modulācijai ar joslas platumu, kas lielāks par 250 kHz | | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 10 mW e.r.p. | Darbības cikls (6): 10 % | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2007. gada 1. jūnijs |
| Darbības cikls (6) 100 %, ja kanālu solis nepārsniedz 25 kHz | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 863,000–868,000 MHz | 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 868,000–868,600 (5) MHz | 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 868,700–869,200 (5) MHz | 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 869,400–869,650 (5) MHz | 500 mW e.r.p. | Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 10 % lielu darbības ciklu (6)

  Kanālu solim jābūt 25 kHz, izņemot gadījumus, kad visu joslu var izmantot arī kā vienu kopēju kanālu ātrdarbīgai datu pārraidei | Izņemot video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 869,700–870,000 (5) MHz | 5 mW e.r.p. | Balss lietojumus atļauts izmantot ar progresīviem traucējumu mazināšanas paņēmieniem | Izņemot audio un video lietojumus | 2007. gada 1. jūnijs |
| 25 mW e.r.p. | Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6) | Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus | 2008. gada 1. oktobris |
| 2 400–2 483,5 MHz | 10 mW ekvivalentā izotropi izstarotā jauda (e.i.r.p.) | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 5 725–5 875 MHz | 25 mW e.i.r.p. | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 24,150–24,250 GHz | 100 mW e.i.r.p. | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 61,0–61,5 GHz | 100 mW e.i.r.p. | | | 2008. gada 1. oktobris |
| Platjoslas datu pārraides sistēmas | 2 400–2 483,5 MHz | 100 mW e.i.r.p.
  un 100 mW/100 kHz e.i.r.p. blīvums, ja izmanto frekvences lēkāšanas modulāciju; 10 mW/MHz e.i.r.p. blīvums, ja izmanto citu veidu modulāciju | Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos | | 2009. gada 1. novembris |
| 57,0–66,0 (5) GHz | 40 dBm e.i.r.p.
  un 13 dBm/MHz e.i.r.p. blīvums | | Izņemot ārpustelpu lietojumus | 2009. gada 1. novembris |
| 25 dBm e.i.r.p.
  un – 2 dBm/MHz e.i.r.p. blīvums | | Izņemot fiksētas ārpustelpu instalācijas | 2009. gada 1. novembris |
| Trauksmes signalizācijas sistēmas | 868,600–868,700 MHz | 10 mW e.r.p. | Kanālu solis: 25 kHz
  Visu radiofrekvenču joslu var izmantot arī kā vienu kopēju kanālu ātrdarbīgai datu pārraidei
  Darbības cikls (6): 1,0 % | | 2008. gada 1. oktobris |
| 869,250–869,300 MHz | 10 mW e.r.p. | Kanālu solis: 25 kHz
  Darbības cikls (6): 0,1 % | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 869,300–869,400 MHz | 10 mW e.r.p. | Kanālu solis: 25 kHz
  Darbības cikls (6): 1,0 % | | 2008. gada 1. oktobris |
| 869,650–869,700 MHz | 25 mW e.r.p. | Kanālu solis: 25 kHz
  Darbības cikls (6): 10 % | | 2007. gada 1. jūnijs |
| Sociālās trauksmes ierīces (7) | 869,200–869,250 MHz | 10 mW e.r.p. | Kanālu solis: 25 kHz
  Darbības cikls (6): 0,1 % | | 2007. gada 1. jūnijs |
| Induktīvas ierīces (8) | 20,050–59,750 kHz | 72 dΒμΑ/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 59,750–60,250 kHz | 42 dΒμΑ/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 60,250–70,000 kHz | 69 dΒμΑ/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 70–119 kHz | 42 dΒμΑ/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 119–127 kHz | 66 dΒμΑ/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 127–140 kHz | 42 dΒμΑ/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 140–148,5 kHz | 37,7 dΒμΑ/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 148,5–5 000 kHz
  Konkrētām turpmāk norādītajām radiofrekvenču joslām nosaka lielāku lauka intensitāti un papildu izmantošanas ierobežojumus | – 15 dBμA/m 10 attālumā jebkurā 10 kHz platā joslā
  Turklāt kopējā lauka intensitāte ir – 5 dΒμΑ/m 10 m attālumā sistēmām, kuras darbojas joslās, kas platākas par 10 kHz | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 400–600 kHz | – 8 dBμA/m 10 m attālumā | | Šie izmantošanas nosacījumi attiecas vienīgi uz RFID
   (9) | 2008. gada 1. oktobris |
| 3 155–3 400 kHz | 13,5 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 5 000–30 000 kHz
  Konkrētām turpmāk norādītajām radiofrekvenču joslām nosaka lielāku lauka intensitāti un papildu izmantošanas ierobežojumus | – 20 dBμA/m 10 m attālumā jebkurā 10 kHz platā joslā
  Turklāt kopējā lauka intensitāte ir – 5 dΒμΑ/m 10 m attālumā sistēmām, kuras darbojas joslās, kas platākas par 10 kHz | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 6 765–6 795 kHz | 42 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 7 400–8 800 kHz | 9 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 10 200–11 000 kHz | 9 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| 13 553–13 567 kHz | 42 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| 60 dBμA/m 10 m attālumā | | Šie izmantošanas nosacījumi attiecas vienīgi uz RFID (9) un EAS
   (10) | 2008. gada 1. oktobris |
| 26 957–27 283 kHz | 42 dBμA/m 10 m attālumā | | | 2008. gada 1. oktobris |
| Aktīvas implantējamas medicīniskas ierīces (11) | 9–315 kHz | 30 dBμA/m 10m attālumā | Darbības cikls (6): 10 % | | 2008. gada 1. oktobris |
| 402–405 MHz | 25 μW e.r.p. | Kanālu solis: 25 kHz
  Atsevišķi raidītāji var apvienot blakusesošus kanālus joslas platuma palielināšanai līdz 300 kHz.
  Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram vai mazinātu traucējumus, tostarp joslas platumā, kas lielāks par 300 kHz, var izmantot citus tehniskus paņēmienus, ja panāktais rezultāts ir vismaz līdzvērtīgs rezultātam, kas iegūts ar tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos, lai nodrošinātu sadarbspēju ar citiem lietotājiem un it sevišķi ar meteoroloģiskajām radiozondēm | | 2009. gada 1. novembris |
| Bezvadu audiolietojumi (12) | 87,5–108,0 MHz | 50 nW e.r.p. | Kanālu solis nepārsniedz 200 kHz | | 2008. gada 1. oktobris |
| 863–865 MHz | 10 mW e.r.p. | | | 2007. gada 1. jūnijs |
| Radionoteikšanas lietojumi (13) | 2 400–2 483,5 MHz | 25 mW e.i.r.p. | | | 2009. gada 1. novembris |
| 17,1–17,3 GHz | 26 dBm e.i.r.p. | Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos | Šie izmantošanas nosacījumi attiecas vienīgi uz sistēmām, kas izvietotas uz zemes | 2009. gada 1. novembris |
| Tvertnes līmeņa zondēšanas radars (14) | 4,5–7,0 GHz | 24 dBm e.i.r.p (15) | | | 2009. gada 1. novembris |
| 8,5–10,6 GHz | 30 dBm e.i.r.p (15) | | | 2009. gada 1. novembris |
| 24,05–27,0 GHz | 43 dBm e.i.r.p (15) | | | 2009. gada 1. novembris |
| 57,0–64,0 GHz | 43 dBm e.i.r.p (15) | | | 2009. gada 1. novembris |
| 75,0–85,0 GHz | 43 dBm e.i.r.p (15) | | | 2009. gada 1. novembris |
| Modeļu vadība (16) | 26 990–27 000 kHz | 100 mW e.r.p | | | 2009. gada 1. novembris |
| 27 040–27 050 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 2009. gada 1. novembris |
| 27 090–27 100 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 2009. gada 1. novembris |
| 27 140–27 150 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 2009. gada 1. novembris |
| 27 190–27 200 kHz | 100 mW e.r.p. | | | 2009. gada 1. novembris |
| Radiofrekvenču identifikācija (RFID) | 2 446–2 454 MHz | 100 mW e.i.r.p. | | | 2009. gada 1. novembris |

Maza darbības attāluma ierīces veids

Radiofrekvenču josla

Maksimālā jauda/ maksimālā lauka intensitāte/ maksimālais jaudas blīvums (1)

Papildu parametri/prasības attiecībā uz piekļuvi radiofrekvenču spektram un traucējumu mazināšanu (2)

Citi izmantošanas ierobežojumi (3)

Īstenošanas termiņš

Dažāda izmantojuma (nespecifiskas) maza darbības attāluma ierīces (4)

6 765–6 795 kHz

42 dΒμΑ/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

13,553–13,567 MHz

42 dΒμΑ/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

26,957–27,283 MHz

10 mW efektīvā izstarotā jauda (e.r.p.), kas atbilst 42 dΒμΑ/m 10 m attālumā

Izņemot video lietojumus

2007. gada 1. jūnijs

40,660–40,700 MHz

10 mW e.r.p.

Izņemot video lietojumus

2007. gada 1. jūnijs

433,050–434,040 (5) MHz

1 mW e.r.p.

un jaudas blīvums – 13 dBm/10 kHz modulācijai ar joslas platumu, kas lielāks par 250 kHz

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

10 mW e.r.p.

Darbības cikls (6): 10 %

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2007. gada 1. jūnijs

434,040–434,790 (5) MHz

1 mW e.r.p.

un jaudas blīvums – 13 dBm/10 kHz modulācijai ar joslas platumu, kas lielāks par 250 kHz

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

10 mW e.r.p.

Darbības cikls (6): 10 %

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2007. gada 1. jūnijs

Darbības cikls (6) 100 %, ja kanālu solis nepārsniedz 25 kHz

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

863,000–868,000 MHz

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

868,000–868,600 (5) MHz

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

868,700–869,200 (5) MHz

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

869,400–869,650 (5) MHz

500 mW e.r.p.

Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 10 % lielu darbības ciklu (6)

Kanālu solim jābūt 25 kHz, izņemot gadījumus, kad visu joslu var izmantot arī kā vienu kopēju kanālu ātrdarbīgai datu pārraidei

Izņemot video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

869,700–870,000 (5) MHz

5 mW e.r.p.

Balss lietojumus atļauts izmantot ar progresīviem traucējumu mazināšanas paņēmieniem

Izņemot audio un video lietojumus

2007. gada 1. jūnijs

25 mW e.r.p.

Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos. Kā alternatīvu var izmantot arī 0,1 % lielu darbības ciklu (6)

Izņemot audio un balss signālus, kā arī video lietojumus

2008. gada 1. oktobris

2 400–2 483,5 MHz

10 mW ekvivalentā izotropi izstarotā jauda (e.i.r.p.)

2007. gada 1. jūnijs

5 725–5 875 MHz

25 mW e.i.r.p.

2007. gada 1. jūnijs

24,150–24,250 GHz

100 mW e.i.r.p.

2008. gada 1. oktobris

61,0–61,5 GHz

100 mW e.i.r.p.

2008. gada 1. oktobris

Platjoslas datu pārraides sistēmas

2 400–2 483,5 MHz

100 mW e.i.r.p.

un 100 mW/100 kHz e.i.r.p. blīvums, ja izmanto frekvences lēkāšanas modulāciju; 10 mW/MHz e.i.r.p. blīvums, ja izmanto citu veidu modulāciju

Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos

2009. gada 1. novembris

57,0–66,0 (5) GHz

40 dBm e.i.r.p.

un 13 dBm/MHz e.i.r.p. blīvums

Izņemot ārpustelpu lietojumus

2009. gada 1. novembris

25 dBm e.i.r.p.

un – 2 dBm/MHz e.i.r.p. blīvums

Izņemot fiksētas ārpustelpu instalācijas

2009. gada 1. novembris

Trauksmes signalizācijas sistēmas

868,600–868,700 MHz

10 mW e.r.p.

Kanālu solis: 25 kHz

Visu radiofrekvenču joslu var izmantot arī kā vienu kopēju kanālu ātrdarbīgai datu pārraidei

Darbības cikls (6): 1,0 %

2008. gada 1. oktobris

869,250–869,300 MHz

10 mW e.r.p.

Kanālu solis: 25 kHz

Darbības cikls (6): 0,1 %

2007. gada 1. jūnijs

869,300–869,400 MHz

10 mW e.r.p.

Kanālu solis: 25 kHz

Darbības cikls (6): 1,0 %

2008. gada 1. oktobris

869,650–869,700 MHz

25 mW e.r.p.

Kanālu solis: 25 kHz

Darbības cikls (6): 10 %

2007. gada 1. jūnijs

Sociālās trauksmes ierīces (7)

869,200–869,250 MHz

10 mW e.r.p.

Kanālu solis: 25 kHz

Darbības cikls (6): 0,1 %

2007. gada 1. jūnijs

Induktīvas ierīces (8)

20,050–59,750 kHz

72 dΒμΑ/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

59,750–60,250 kHz

42 dΒμΑ/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

60,250–70,000 kHz

69 dΒμΑ/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

70–119 kHz

42 dΒμΑ/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

119–127 kHz

66 dΒμΑ/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

127–140 kHz

42 dΒμΑ/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

140–148,5 kHz

37,7 dΒμΑ/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

148,5–5 000 kHz

Konkrētām turpmāk norādītajām radiofrekvenču joslām nosaka lielāku lauka intensitāti un papildu izmantošanas ierobežojumus

– 15 dBμA/m 10 attālumā jebkurā 10 kHz platā joslā

Turklāt kopējā lauka intensitāte ir – 5 dΒμΑ/m 10 m attālumā sistēmām, kuras darbojas joslās, kas platākas par 10 kHz

2008. gada 1. oktobris

400–600 kHz

– 8 dBμA/m 10 m attālumā

Šie izmantošanas nosacījumi attiecas vienīgi uz RFID
   (9)

2008. gada 1. oktobris

3 155–3 400 kHz

13,5 dBμA/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

5 000–30 000 kHz

Konkrētām turpmāk norādītajām radiofrekvenču joslām nosaka lielāku lauka intensitāti un papildu izmantošanas ierobežojumus

– 20 dBμA/m 10 m attālumā jebkurā 10 kHz platā joslā

Turklāt kopējā lauka intensitāte ir – 5 dΒμΑ/m 10 m attālumā sistēmām, kuras darbojas joslās, kas platākas par 10 kHz

2008. gada 1. oktobris

6 765–6 795 kHz

42 dBμA/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

7 400–8 800 kHz

9 dBμA/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

10 200–11 000 kHz

9 dBμA/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

13 553–13 567 kHz

42 dBμA/m 10 m attālumā

2007. gada 1. jūnijs

60 dBμA/m 10 m attālumā

Šie izmantošanas nosacījumi attiecas vienīgi uz RFID (9) un EAS
   (10)

2008. gada 1. oktobris

26 957–27 283 kHz

42 dBμA/m 10 m attālumā

2008. gada 1. oktobris

Aktīvas implantējamas medicīniskas ierīces (11)

9–315 kHz

30 dBμA/m 10m attālumā

Darbības cikls (6): 10 %

2008. gada 1. oktobris

402–405 MHz

25 μW e.r.p.

Kanālu solis: 25 kHz

Atsevišķi raidītāji var apvienot blakusesošus kanālus joslas platuma palielināšanai līdz 300 kHz.

Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram vai mazinātu traucējumus, tostarp joslas platumā, kas lielāks par 300 kHz, var izmantot citus tehniskus paņēmienus, ja panāktais rezultāts ir vismaz līdzvērtīgs rezultātam, kas iegūts ar tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos, lai nodrošinātu sadarbspēju ar citiem lietotājiem un it sevišķi ar meteoroloģiskajām radiozondēm

2009. gada 1. novembris

Bezvadu audiolietojumi (12)

87,5–108,0 MHz

50 nW e.r.p.

Kanālu solis nepārsniedz 200 kHz

2008. gada 1. oktobris

863–865 MHz

10 mW e.r.p.

2007. gada 1. jūnijs

Radionoteikšanas lietojumi (13)

2 400–2 483,5 MHz

25 mW e.i.r.p.

2009. gada 1. novembris

17,1–17,3 GHz

26 dBm e.i.r.p.

Lai piekļūtu radiofrekvenču spektram un mazinātu traucējumus, jāizmanto tehniski paņēmieni, kas ir vismaz līdzvērtīgi tehniskajiem paņēmieniem, kuri izklāstīti saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK pieņemtajos harmonizētajos standartos

Šie izmantošanas nosacījumi attiecas vienīgi uz sistēmām, kas izvietotas uz zemes

2009. gada 1. novembris

Tvertnes līmeņa zondēšanas radars (14)

4,5–7,0 GHz

24 dBm e.i.r.p (15)

2009. gada 1. novembris

8,5–10,6 GHz

30 dBm e.i.r.p (15)

2009. gada 1. novembris

24,05–27,0 GHz

43 dBm e.i.r.p (15)

2009. gada 1. novembris

57,0–64,0 GHz

43 dBm e.i.r.p (15)

2009. gada 1. novembris

75,0–85,0 GHz

43 dBm e.i.r.p (15)

2009. gada 1. novembris

Modeļu vadība (16)

26 990–27 000 kHz

100 mW e.r.p

2009. gada 1. novembris

27 040–27 050 kHz

100 mW e.r.p.

2009. gada 1. novembris

27 090–27 100 kHz

100 mW e.r.p.

2009. gada 1. novembris

27 140–27 150 kHz

100 mW e.r.p.

2009. gada 1. novembris

27 190–27 200 kHz

100 mW e.r.p.

2009. gada 1. novembris

Radiofrekvenču identifikācija (RFID)

2 446–2 454 MHz

100 mW e.i.r.p.

2009. gada 1. novembris

---

(1)  Dalībvalstīm jāatļauj izmantot radiofrekvenču spektru līdz šajā tabulā norādītajai jaudas, lauka intensitātes vai jaudas blīvuma vērtībai. Saskaņā ar Lēmuma 2006/771/EK 3. panta 3. punktu tās drīkst pieņemt mazāk ierobežojošus nosacījumus, t. i., atļaut izmantot radiofrekvenču spektru ar lielāku jaudu, lauka intensitāti vai jaudas blīvumu.

1

(2)  Dalībvalstis drīkst noteikt tikai minētos “papildu parametrus/prasības attiecībā uz piekļuvi radiofrekvenču spektram un traucējumu mazināšanu” un nedrīkst papildus noteikt citus parametrus vai prasības attiecībā uz piekļuvi radiofrekvenču spektram un traucējumu mazināšanu. Mazāk ierobežojoši nosacījumi Lēmuma 2006/771/EK 3. panta 3. punkta izpratnē nozīmē to, ka dalībvalstis drīkst pilnībā atteikties no attiecīgajā ailē norādītajiem parametriem/prasībām attiecībā uz piekļuvi radiofrekvenču spektram un traucējumu mazināšanu vai atļaut lielākas vērtības.

2

(3)  Dalībvalstis drīkst noteikt tikai minētos “citus izmantošanas ierobežojumus” un nedrīkst noteikt papildu izmantošanas ierobežojumus. Tā kā drīkst pieņemt mazāk ierobežojošus nosacījumus Lēmuma 2006/771/EK 3. panta 3. punkta izpratnē, tad dalībvalstis var atteikties no viena vai no visiem minētajiem ierobežojumiem.

3

(4)  Šī kategorija ir pieejama jebkuram lietojuma veidam, kas atbilst tehniskajiem nosacījumiem (parasti lietojumi ir telemetrija, tālvadības ierīces, trauksmes signalizācijas ierīces, datu pārraides ierīces kopumā vai līdzīgs lietojums).

4

(5)  Šajā radiofrekvenču joslā dalībvalstīm jādod iespēja izmantot visus alternatīvos izmantošanas nosacījumu kopumus.

5

(6)  “Darbības cikls” ir iekārtas aktīvas raidīšanas laika procentuālā daļa no vienas stundas. Mazāk ierobežojoši nosacījumi Lēmuma 2006/771/EK 3. panta 3. punkta izpratnē nozīmē to, ka dalībvalstis drīkst atļaut lielāku “darbības cikla” vērtību.

6

(7)  Sociālās trauksmes ierīces izmanto, lai nepieciešamības gadījumā sniegtu palīdzību vecāka gadagājuma cilvēkiem vai invalīdiem.

7

(8)  Šajā kategorijā ietilpst, piemēram, automobiļu imobilizatori, dzīvnieku identifikācijas ierīces, trauksmes signalizācijas sistēmas, kabeļu meklētāji, atkritumu apsaimniekošanas sistēmas, personas identifikācijas ierīces, balss bezvadu pārraides ierīces, piekļuves kontroles ierīces, attāluma noteikšanas sensori, pretaizdzīšanas sistēmas, tostarp pretaizdzīšanas radiofrekvenču indukcijas sistēmas, datu pārraide uz rokā turamām ierīcēm, preču automātiskas identificēšanas ierīces, bezvadu kontroles sistēmas un automātiskās ceļa barjeras.

8

(9)  Šajā kategorijā ietilpst induktīvas ierīces, ko izmanto radiofrekvenču identifikācijai (RFID).

9

RFID

(10)  Šajā kategorijā ietilpst induktīvas ierīces, ko izmanto elektroniskai priekšmetu uzraudzībai (EAS).

10

EAS

(11)  Šajā kategorijā ietilpst radiokomponenti aktīvās implantējamās medicīniskās ierīcēs, kas definētas Padomes 1990. gada 20. jūnija Direktīvā 90/385/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz aktīvām implantējamām medicīnas ierīcēm (OV L 189, 20.7.1990., 17. lpp.).

11

(12)  Lietojumi bezvadu audiosistēmām, tostarp: bezvadu skaļruņi; bezvadu austiņas; bezvadu austiņas izmantošanai ar pārnēsājamām ierīcēm, piemēram, ar pārnēsājamiem kompaktdisku atskaņotājiem, kasešu magnetolām vai radioaparātiem; bezvadu austiņas izmantošanai automobilī, piemēram, ar radio vai mobilo tālruni, u. c.; ausī ievietojamas austiņas, ko izmanto koncertos vai citos skatuves uzvedumos.

12

(13)  Šajā kategorijā ietilpst lietojumi objekta atrašanās vietas, ātruma un/vai citu raksturlielumu noteikšanai vai lietojumi, ko izmanto informācijas iegūšanai saistībā ar šiem parametriem.

13

(14)  Tvertnes līmeņa zondēšanas radari (TLPR) ir īpašs radionoteikšanas lietojuma veids, ko izmanto, lai mērītu līmeni tvertnē, un ko uzstāda metāla vai dzelzsbetona tvertnēs vai līdzīgā aprīkojumā, kas izgatavots no materiāla ar salīdzināmiem vājinājuma rādītājiem. Tvertne ir paredzēta vielas uzglabāšanai.

14

TLPR

(15)  Maksimālā jauda attiecas uz aizvērtas tvertnes iekšieni un atbilst spektrālajam blīvumam – 41,3 dBm/MHz e.i.r.p. ārpus 500 litru kontroltvertnes.

15

(16)  Šajā kategorijā ietilpst lietojumi, ko izmanto, lai vadītu modeļu (galvenokārt miniatūru transportlīdzekļu atveidu) kustību gaisā, uz zemes, virs ūdens virsmas vai zem tās.”

16

---

III Tiesību akti, kas pieņemti, piemērojot Līgumu par Eiropas Savienību

TIESĪBU AKTI, KAS PIEŅEMTI, PIEMĒROJOT LES V SADAĻU

| 14.5.2009 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 119/40 |
| --- | --- | --- | --- |

14.5.2009

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 119/40

---

PAPILDINĀJUMS

POLITIKAS UN DROŠĪBAS KOMITEJAS LĒMUMAM ATALANTA/3/2009 (2009. gada 21. aprīlis) par Palīdzības sniedzēju komitejas izveidi Eiropas Savienības militārajai operācijai, lai palīdzētu kavēt, novērst un apkarot pirātismu un bruņotas laupīšanas Somālijas piekrastē (Atalanta) (2009/369/KĀDP)

(Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 112, 2009. gada 6. maijs)

Politikas un drošības komitejas 2009. gada 21. aprīļa lēmumam Atalanta/3/2009 ir pievienots šāds pielikums:

“PIELIKUMS

TREŠO VALSTU SARAKSTS, KAS MINĒTS 2. PANTA 1. PUNKTĀ

| — | Norvēģija” |
| --- | --- |

—

Norvēģija”

---