# Euroopa Liidu L 102/2009

| | ISSN 1725-5082
  doi:10.3000/17255082.L_2009.102.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 102 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 52. köide22. aprill 2009 |

ISSN 1725-5082

doi:10.3000/17255082.L_2009.102.est

Euroopa Liidu

Teataja

L 102

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

52. köide22. aprill 2009

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 325/2009, 21. aprill 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 326/2009, 21. aprill 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Andruty kaliskie (KGT)) | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 327/2009, 21. aprill 2009, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud aprilli 2009. aasta oktoobri esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames | 5 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 325/2009, 21. aprill 2009, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 326/2009, 21. aprill 2009, millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus (Andruty kaliskie (KGT))

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 327/2009, 21. aprill 2009, milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud aprilli 2009. aasta oktoobri esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

5

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2009/337/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. aprill 2009, jäätmehoidlate klassifitseerimise kriteeriumide määratlemise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaevandustööstuse jäätmete käitlemist käsitleva direktiivi 2006/21/EÜ III lisaga
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 2856 all) | 7 |
| | | Euroopa Keskpank |
| | | 2009/338/EÜ |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 19. märts 2009, TARGET2-Securities programmi komitee (TARGET2-Securities Programme Board) asutamise kohta (EKP/2009/6) | 12 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2009/337/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. aprill 2009, jäätmehoidlate klassifitseerimise kriteeriumide määratlemise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaevandustööstuse jäätmete käitlemist käsitleva direktiivi 2006/21/EÜ III lisaga
  (teatavaks tehtud numbri K(2009) 2856 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 2856 all)

7

Euroopa Keskpank

2009/338/EÜ

*

Euroopa Keskpanga otsus, 19. märts 2009, TARGET2-Securities programmi komitee (TARGET2-Securities Programme Board) asutamise kohta (EKP/2009/6)

TARGET2-Securities Programme Board

(EKP/2009/6)

12

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 22.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 325/2009,

21. aprill 2009,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007, millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (2) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XV lisa A osas osutatud toodete ja ajavahemike puhul,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks määruse (EÜ) nr 1580/2007 artikliga 138 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. aprillil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 93,2 |
| MA | 73,6 |
| TN | 139,0 |
| TR | 106,9 |
| ZZ | 103,2 |
| 0707 00 05 | JO | 155,5 |
| MA | 46,5 |
| TR | 135,2 |
| ZZ | 112,4 |
| 0709 90 70 | JO | 220,7 |
| MA | 28,1 |
| TR | 112,4 |
| ZZ | 120,4 |
| 0805 10 20 | EG | 44,9 |
| IL | 61,2 |
| MA | 44,3 |
| TN | 53,7 |
| TR | 56,6 |
| US | 49,7 |
| ZZ | 51,7 |
| 0805 50 10 | TR | 59,7 |
| ZA | 76,0 |
| ZZ | 67,9 |
| 0808 10 80 | AR | 83,3 |
| BR | 73,5 |
| CA | 124,7 |
| CL | 76,5 |
| CN | 73,0 |
| MK | 22,6 |
| NZ | 97,8 |
| US | 124,2 |
| UY | 62,9 |
| ZA | 80,7 |
| ZZ | 81,9 |
| 0808 20 50 | AR | 77,6 |
| CL | 75,1 |
| CN | 63,6 |
| ZA | 94,5 |
| ZZ | 77,7 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

93,2

MA

73,6

TN

139,0

TR

106,9

ZZ

103,2

0707 00 05

JO

155,5

MA

46,5

TR

135,2

ZZ

112,4

0709 90 70

JO

220,7

MA

28,1

TR

112,4

ZZ

120,4

0805 10 20

EG

44,9

IL

61,2

MA

44,3

TN

53,7

TR

56,6

US

49,7

ZZ

51,7

0805 50 10

TR

59,7

ZA

76,0

ZZ

67,9

0808 10 80

AR

83,3

BR

73,5

CA

124,7

CL

76,5

CN

73,0

MK

22,6

NZ

97,8

US

124,2

UY

62,9

ZA

80,7

ZZ

81,9

0808 20 50

AR

77,6

CL

75,1

CN

63,6

ZA

94,5

ZZ

77,7

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 22.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/3 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 326/2009,

21. aprill 2009,

millega registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris nimetus („Andruty kaliskie” (KGT))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Poola taotlus registreerida nimetus „Andruty kaliskie”. |
| --- | --- |

(1)

Kooskõlas määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõikega 2 avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (2) Poola taotlus registreerida nimetus „Andruty kaliskie”.

| (2) | Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb kõnealune nimetus registreerida, |
| --- | --- |

(2)

Kuna komisjon ei ole saanud ühtegi määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 7 kohast vastuväidet, tuleb kõnealune nimetus registreerida,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas esitatud nimetus registreeritakse.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

1

(2)  ELT C 233, 11.9.2008, lk 16.

2

---

LISA

Määruse I lisas osutatud toiduained:

Klass 2.4.   Leib, valikpagaritooted, koogid, kondiitritooted, küpsised ja muud pagaritooted

POOLA

„Andruty kaliskie” (KGT)

---

| 22.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/5 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 327/2009,

21. aprill 2009,

milles käsitletakse selliste impordilitsentside väljaandmist, mille kohta on esitatud aprilli 2009. aasta oktoobri esimese seitsme päeva jooksul määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel avatud kodulinnuliha tariifikvootide raames

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus), (1)

võttes arvesse komisjoni 31. augusti 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1301/2006, millega kehtestatakse ühised eeskirjad, et hallata põllumajandussaaduste ja -toodete imporditariifikvoote, mille suhtes kohaldatakse impordilitsentside süsteemi, (2) eriti selle artikli 7 lõiget 2,

võttes arvesse komisjoni 4. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 616/2007, millega avatakse Brasiiliast, Taist ja teistest kolmandatest riikidest pärineva kodulinnuliha ühenduse tariifikvoodid ning sätestatakse nende haldamine, (3) eriti selle artikli 5 lõiget 5,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 616/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 616/2007 on avatud tariifikvoodid kodulinnulihasektori toodete importimiseks.

| (2) | 2009. aasta aprilli esimese seitsme päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2009, 3. rühma puhul ajavahemikuks 1. juuli 2009 kuni 30. juuni 2010 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi. |
| --- | --- |

(2)

2009. aasta aprilli esimese seitsme päeva jooksul alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2009, 3. rühma puhul ajavahemikuks 1. juuli 2009 kuni 30. juuni 2010 esitatud impordilitsentsitaotlused hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest suuremat kogust. Seega tuleks kindlaks määrata, millises ulatuses impordilitsentse võib välja anda, määrates taotletud kogustele jaotuskoefitsiendi.

| (3) | 2009. aasta aprilli esimese seitsme päeva jooksul esitatud litsentsitaotlused alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2009 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogustele, |
| --- | --- |

(3)

2009. aasta aprilli esimese seitsme päeva jooksul esitatud litsentsitaotlused alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2009 hõlmavad teatavate kvootide puhul saadaolevast kogusest väiksemat kogust. Seetõttu tuleks kindlaks määrata kogused, millele taotlusi ei esitatud, ning lisada need järgmiseks kvoodi alaperioodiks kindlaks määratud kogustele,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Määruse (EÜ) nr 616/2007 alusel alaperioodiks 1. juuli kuni 30. september 2009 esitatud impordilitsentsitaotlustele kehtestatakse käesoleva määruse lisas esitatud jaotuskoefitsient.

2.   Kogused, mille kohta ei ole esitatud impordilitsentsitaotlusi vastavalt määrusele (EÜ) nr 616/2007 ja mis tuleb lisada alaperioodile 1. oktoober kuni 31. detsember 2009, on kindlaks määratud lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 22. aprillil 2009.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 21. aprill 2009

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 238, 1.9.2006, lk 13.

2

(3)  ELT L 142, 5.6.2007, lk 3.

3

---

LISA

| Rühma nr | Jrk-nr | Alaperioodiks 1.7.2009-30.9.2009 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (%) | Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodile 1.10.2009-31.12.2009
  (kg) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | 09.4211 | 0,477182 | — |
| 2 | 09.4212 | (1) | 27 783 000 |
| 4 | 09.4214 | 46,661832 | — |
| 5 | 09.4215 | 37,082166 | — |
| 6 | 09.4216 | (2) | 1 267 610 |
| 7 | 09.4217 | 27,343152 | — |
| 8 | 09.4218 | (1) | 3 478 800 |

Rühma nr

Jrk-nr

Alaperioodiks 1.7.2009-30.9.2009 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(%)

Taotlemata kogused, mis tuleb lisada alaperioodile 1.10.2009-31.12.2009

(kg)

1

09.4211

0,477182

—

2

09.4212

(1)

27 783 000

4

09.4214

46,661832

—

5

09.4215

37,082166

—

6

09.4216

(2)

1 267 610

7

09.4217

27,343152

—

8

09.4218

(1)

3 478 800

| Rühma nr | Jrk-nr | Perioodiks 1.7.2009-30.6.2010 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient
  (%) |
| --- | --- | --- |
| 3 | 09.4213 | 1,692047 |

Rühma nr

Jrk-nr

Perioodiks 1.7.2009-30.6.2010 esitatud impordilitsentsitaotluste jaotuskoefitsient

(%)

3

09.4213

1,692047

---

(1)  Taotlusi ei esitatud: komisjonile ei ole ühtegi litsentsitaotlust saadetud.

(2)  Taotlusi ei esitatud: taotlused on saadaolevatest kogustest väiksemad.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 22.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/7 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/7

---

KOMISJONI OTSUS,

20. aprill 2009,

jäätmehoidlate klassifitseerimise kriteeriumide määratlemise kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu kaevandustööstuse jäätmete käitlemist käsitleva direktiivi 2006/21/EÜ III lisaga

(teatavaks tehtud numbri K(2009) 2856 all)

(2009/337/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise ja direktiivi 2004/35/EÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 22 lõike 1 punkti g,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2006/21/EÜ III lisas sätestatud kriteeriumide ühtse hindamise tagamiseks on vaja määrata kindlaks metoodika ja võimaluse korral piirväärtused, võttes arvesse jäätmehoidlate erinevaid liike ning nende lühi- ja pikaajalist käitumist ning käitumist kogu kasutusperioodi jooksul. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2006/21/EÜ III lisas sätestatud kriteeriumide ühtse hindamise tagamiseks on vaja määrata kindlaks metoodika ja võimaluse korral piirväärtused, võttes arvesse jäätmehoidlate erinevaid liike ning nende lühi- ja pikaajalist käitumist ning käitumist kogu kasutusperioodi jooksul.

| (2) | Tehnilisest seisukohast lähtudes on asjakohane jätta üksnes püsijäätmeid või saastumata pinnast sisaldavad jäätmehoidlad ohtlike ainete või ohtlike jäätmete olemasolu käsitlevate kriteeriumide hindamisest välja. |
| --- | --- |

(2)

Tehnilisest seisukohast lähtudes on asjakohane jätta üksnes püsijäätmeid või saastumata pinnast sisaldavad jäätmehoidlad ohtlike ainete või ohtlike jäätmete olemasolu käsitlevate kriteeriumide hindamisest välja.

| (3) | Jäätmehoidlast tulenev võimalik oht võib hoidla kasutusperioodil ja sulgemisetapis oluliselt erinev olla. Seega on asjakohane jäätmehoidlate klassifikatsioon vastavalt vajadusele ja vähemalt kasutusperioodi lõpus läbi vaadata. |
| --- | --- |

(3)

Jäätmehoidlast tulenev võimalik oht võib hoidla kasutusperioodil ja sulgemisetapis oluliselt erinev olla. Seega on asjakohane jäätmehoidlate klassifikatsioon vastavalt vajadusele ja vähemalt kasutusperioodi lõpus läbi vaadata.

| (4) | Et hinnata jäätmehoidla struktuuri terviklikkuse kadumisest või hoidla ebaõigest käitamisest tulenevat võimalikku ohtu inimeste elule või tervisele, tuleb selle ohu suuruse hindamisel arvesse võtta inimeste reaalset pidevat viibimist võimalikus ohupiirkonnas. |
| --- | --- |

(4)

Et hinnata jäätmehoidla struktuuri terviklikkuse kadumisest või hoidla ebaõigest käitamisest tulenevat võimalikku ohtu inimeste elule või tervisele, tuleb selle ohu suuruse hindamisel arvesse võtta inimeste reaalset pidevat viibimist võimalikus ohupiirkonnas.

| (5) | Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/12/EÜ (2) artikli 18 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas otsuses ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/12/EÜ (2) artikli 18 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Jäätmehoidla klassifitseeritakse direktiivi 2006/21/EÜ III lisa esimese taande alusel A-kategooria alla kuuluvaks, kui jäätmehoidla struktuuri terviklikkuse kadumisest või ebaõigest käitamisest tuleneva rikke lühi- või pikaajalised prognoositavad tagajärjed võivad põhjustada:

| a) | olulise võimalusena surmajuhtumeid; |
| --- | --- |

a)

olulise võimalusena surmajuhtumeid;

| b) | tõsist ohtu inimeste tervisele; |
| --- | --- |

b)

tõsist ohtu inimeste tervisele;

| c) | tõsist ohtu keskkonnale. |
| --- | --- |

c)

tõsist ohtu keskkonnale.

2.   Lõikes 1 nimetatud klassifitseerimisel võetakse jäätmehoidla ohtlikkuse hindamisel arvesse hoidla kogu olelustsükkel, kaasa arvatud sulgemisjärgne etapp.

Artikkel 2

1.   Käesolevas otsuses tähendab jäätmehoidla struktuuri terviklikkus struktuuri võimet hoida jäätmed hoidla piirides selle projektist lähtuval viisil.

2.   Struktuuri terviklikkuse kadumine hõlmab kõiki võimalikke rikkeid, mis on seotud asjaomase jäätmehoidla struktuuriga.

3.   Struktuuri terviklikkuse kadumise tagajärgede hindamine hõlmab rikke tagajärjel jäätmehoidlast eraldunud materjali vahetut toimet ning sellest tulenevat lühi- ja pikaajalist mõju.

Artikkel 3

1.   Käesolevas otsuses tähendab jäätmehoidla ebaõige käitamine toimingut, mis võib põhjustada suurõnnetuse, sealhulgas häired keskkonnakaitsemeetmete rakendamisel ning vead või puudujäägid projektis.

2.   Ebaõigest käitamisest tuleneva saasteainete eraldumise hindamine hõlmab saasteainete lühiajalise ja pikaajalise eraldumise mõju. Nimetatud hindamine katab nii jäätmehoidla kasutusperioodi kui ka sulgemisjärgse pikaajalisema perioodi. Selle raames hinnatakse ka keemiliselt aktiivseid jäätmeid sisaldavate hoidlate võimalikku ohtlikkust, olenemata jäätmete klassifitseerimisest nõukogu direktiivi 91/689/EMÜ (3) kohaselt ohtlikeks jäätmeteks või tavajäätmeteks.

Artikkel 4

1.   Liikmesriigid hindavad jäätmehoidla struktuuri terviklikkuse kadumisest või hoidla ebaõigest käitamisest tuleneva rikke tagajärgi vastavalt lõigetele 2, 3 ja 4.

2.   Ohu tekkimise tõenäosus inimeste elule või tervisele loetakse ebaoluliseks või mittetõsiseks, kui teised inimesed peale jäätmehoidla käitamisega seotud töötajate, kes võivad olla ohustatud, ei viibi pidevalt või pikaajaliselt võimalikus ohupiirkonnas. Vigastusi, mille tagajärjel võib tekkida puue või pikaajaline terviseprobleem, käsitatakse tõsise ohuna inimeste tervisele.

3.   Võimalik oht keskkonnale loetakse mittetõsiseks, kui

| a) | võimaliku saasteallika intensiivsus väheneb oluliselt lühikese aja jooksul; |
| --- | --- |

a)

võimaliku saasteallika intensiivsus väheneb oluliselt lühikese aja jooksul;

| b) | rike ei põhjusta püsivat või pikaajalist keskkonnakahjustust; |
| --- | --- |

b)

rike ei põhjusta püsivat või pikaajalist keskkonnakahjustust;

| c) | kahjustatud keskkonda on võimalik ennistada väiksemate puhastus- ja taastustöödega. |
| --- | --- |

c)

kahjustatud keskkonda on võimalik ennistada väiksemate puhastus- ja taastustöödega.

4.   Võimaliku ohu tuvastamisel inimeste elule või tervisele või keskkonnale võetakse arvesse võimaliku mõju ulatuse konkreetsed hindamistulemused ahela allikas-levikutee-vastuvõtja kontekstis.

Kui allika ja vastuvõtja vahel levikutee puudub, ei klassifitseerita asjaomast jäätmehoidlat A-kategooria jäätmehoidlaks struktuuri terviklikkuse kadumisest või hoidla ebaõigest käitamisest tuleneva rikke põhjal.

Artikkel 5

1.   Rikastamisjäätmete hoidlate tammide struktuuri terviklikkuse kadumisel loetakse olukord eluohtlikuks, kui vee- või lobritase tõuseb vähemalt 0,7 m üle maapinna või kui vee või lobri voolukiirus ületab 0,5 m/s.

2.   Võimaliku ohu hindamisel inimeste elule ja tervisele tuleb arvesse võtta vähemalt järgmisi tegureid:

| a) | jäätmehoidla suurus ja omadused, sealhulgas selle projekt; |
| --- | --- |

a)

jäätmehoidla suurus ja omadused, sealhulgas selle projekt;

| b) | hoidlas ladestatud jäätmete kogus ja kvaliteet, sealhulgas füüsikalised ja keemilised omadused; |
| --- | --- |

b)

hoidlas ladestatud jäätmete kogus ja kvaliteet, sealhulgas füüsikalised ja keemilised omadused;

| c) | jäätmehoidla ala topograafia, sealhulgas lekkekindlus; |
| --- | --- |

c)

jäätmehoidla ala topograafia, sealhulgas lekkekindlus;

| d) | aeg, mille jooksul võimalik üleujutuslaine jõuab aladele, kus on inimesed; |
| --- | --- |

d)

aeg, mille jooksul võimalik üleujutuslaine jõuab aladele, kus on inimesed;

| e) | üleujutuslaine leviku kiirus; |
| --- | --- |

e)

üleujutuslaine leviku kiirus;

| f) | prognoositav vee- või lobritase; |
| --- | --- |

f)

prognoositav vee- või lobritase;

| g) | vee- või lobritaseme tõusu kiirus; |
| --- | --- |

g)

vee- või lobritaseme tõusu kiirus;

| h) | kõik asjakohased hoidlaspetsiifilised tegurid, mis võivad mõjutada elu- või terviseohtlikkuse tõenäosust. |
| --- | --- |

h)

kõik asjakohased hoidlaspetsiifilised tegurid, mis võivad mõjutada elu- või terviseohtlikkuse tõenäosust.

Artikkel 6

1.   Puistangu varingu korral käsitatakse liikuvat jäätmemassi eluohtlikuna, kui inimesed asuvad liikuva jäätmemassi ulatuses.

2.   Võimaliku ohu hindamisel inimeste elule ja tervisele tuleb arvesse võtta vähemalt järgmisi tegureid:

| a) | jäätmehoidla suurus ja omadused, sealhulgas selle projekt; |
| --- | --- |

a)

jäätmehoidla suurus ja omadused, sealhulgas selle projekt;

| b) | hoidlas ladestatud jäätmete kogus ja kvaliteet, sealhulgas füüsikalised ja keemilised omadused; |
| --- | --- |

b)

hoidlas ladestatud jäätmete kogus ja kvaliteet, sealhulgas füüsikalised ja keemilised omadused;

| c) | puistangu nõlva kaldenurk; |
| --- | --- |

c)

puistangu nõlva kaldenurk;

| d) | põhjavee puistangusisese kogunemise tõenäosus; |
| --- | --- |

d)

põhjavee puistangusisese kogunemise tõenäosus;

| e) | maa-alune stabiilsus; |
| --- | --- |

e)

maa-alune stabiilsus;

| f) | topograafia; |
| --- | --- |

f)

topograafia;

| g) | vooluveekogude, rajatiste, ehitiste lähedus; |
| --- | --- |

g)

vooluveekogude, rajatiste, ehitiste lähedus;

| h) | kaevanduskohad; |
| --- | --- |

h)

kaevanduskohad;

| i) | kõik kohaspetsiifilised tegurid, mis võivad oluliselt suurendada struktuuri ohtlikkust. |
| --- | --- |

i)

kõik kohaspetsiifilised tegurid, mis võivad oluliselt suurendada struktuuri ohtlikkust.

Artikkel 7

1.   Direktiivi 2006/21/EÜ III lisa teises taandes nimetatud teatav piir määratakse kuivaine põhjal arvutatud massi suhtena

| a) | kõigi direktiivi 91/689/EMÜ kohaselt ohtlikeks klassifitseeritud ja eeldatavasti hoidla kasutusperioodi lõppemisel seal asuvate jäätmete ning |
| --- | --- |

a)

kõigi direktiivi 91/689/EMÜ kohaselt ohtlikeks klassifitseeritud ja eeldatavasti hoidla kasutusperioodi lõppemisel seal asuvate jäätmete ning

| b) | eeldatavasti hoidla kasutusperioodi lõppemisel seal asuvate jäätmete vahel. |
| --- | --- |

b)

eeldatavasti hoidla kasutusperioodi lõppemisel seal asuvate jäätmete vahel.

2.   Kui lõikes 1 nimetatud suhtarv ületab 50 %, klassifitseeritakse jäätmehoidla A-kategooria alla.

3.   Kui lõikes 1 nimetatud suhtarv jääb 5 % ja 50 % vahele, klassifitseeritakse jäätmehoidla A-kategooria alla.

Kõnealust jäätmehoidlat ei pea aga klassifitseerima A-kategooria alla, kui see on põhjendatud kohaspetsiifilise riskihindamisega, milles on erilist tähelepanu pööratud ohtlike jäätmete mõjule ja mis on tehtud osana klassifitseerimisest, mis põhineb struktuuri terviklikkuse kadumisest või hoidla ebaõigest käitamisest tuleneva rikke tagajärgedel, ning milles näidatakse, et hoidlat ei pea ohtlike jäätmete sisalduse põhjal A-kategooria alla klassifitseerima.

4.   Kui lõikes 1 nimetatud suhtarv on alla 5 %, ei klassifitseerita hoidlat ohtlike jäätmete sisalduse põhjal A-kategooria alla.

Artikkel 8

1.   Liikmesriigid hindavad, kas aluseks on võetud direktiivi 2006/21/EÜ III lisa kolmandas taandes sätestatud kriteerium kooskõlas lõigetes 2, 3 ja 4 nimetatud kaalutlustega.

2.   Kavandatud rikastamisjäätmete hoidlate puhul kasutatakse järgmist metoodikat:

| a) | koostatakse ülevaade ainetest ja valmististest, mida kasutatakse töötlemisel ja mis juhitakse koos rikastamisjäätmete lobriga rikastamisjäätmete hoidlasse; |
| --- | --- |

a)

koostatakse ülevaade ainetest ja valmististest, mida kasutatakse töötlemisel ja mis juhitakse koos rikastamisjäätmete lobriga rikastamisjäätmete hoidlasse;

| b) | iga aine ja valmistise puhul hinnatakse töötlemisel kasutatud aastakoguseid iga kavandatud kasutusperioodi aasta kohta; |
| --- | --- |

b)

iga aine ja valmistise puhul hinnatakse töötlemisel kasutatud aastakoguseid iga kavandatud kasutusperioodi aasta kohta;

| c) | iga aine ja valmistise puhul tehakse kindlaks, kas see on ohtlik aine või valmistis nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (4) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/45/EÜ (5) tähenduses; |
| --- | --- |

c)

iga aine ja valmistise puhul tehakse kindlaks, kas see on ohtlik aine või valmistis nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ (4) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/45/EÜ (5) tähenduses;

| d) | iga kavandatud kasutusperioodi aasta kohta arvutatakse rikastamisjäätmete hoidlas hoiustatud veekoguse aastane kasv (ΔQi) statsionaarsetes tingimustes vastavalt I lisas esitatud valemile; |
| --- | --- |

d)

iga kavandatud kasutusperioodi aasta kohta arvutatakse rikastamisjäätmete hoidlas hoiustatud veekoguse aastane kasv (ΔQi) statsionaarsetes tingimustes vastavalt I lisas esitatud valemile;

| e) | iga punkti c kohaselt määratletud ohtliku aine või valmistise puhul hinnatakse maksimaalset aastakontsentratsiooni (C max) vesifaasis vastavalt II lisas esitatud valemile. |
| --- | --- |

e)

iga punkti c kohaselt määratletud ohtliku aine või valmistise puhul hinnatakse maksimaalset aastakontsentratsiooni (C max) vesifaasis vastavalt II lisas esitatud valemile.

Kui hinnanguliste maksimaalsete aastakontsentratsioonide (C max) põhjal loetakse vesifaas direktiivi 1999/45/EÜ või direktiivi 67/548/EMÜ tähenduses „ohtlikuks”, klassifitseeritakse jäätmehoidla A-kategooria alla.

3.   Rikastamisjäätmete hoidlate puhul põhineb jäätmehoidla klassifikatsioon lõikes 2 sätestatud metoodikal või hoidlas sisalduva vee ja tahkete ainete keemilisel analüüsil. Kui direktiivi 1999/45/EÜ või direktiivi 67/548/EMÜ tähenduses tuleb vesifaas ja selles sisalduv lugeda ohtlikuks valmistiseks, klassifitseeritakse jäätmehoidla A-kategooria alla.

4.   Puistangu nõrgrajatiste puhul, milles metallid ekstraheeritakse maagipuistangutest filtreeriva nõrgveelahuse abil, viivad liikmesriigid sulgemisel läbi ohtlike ainete sõelumise, mis põhineb kasutatud nõrgkemikaalide inventuuril ning nende nõrgkemikaalide jääkkontsentratsioonidel äravoolus pärast läbipesemise lõppu. Kui direktiivi 1999/45/EÜ või direktiivi 67/548/EMÜ tähenduses tuleb nõrgvesi lugeda ohtlikuks valmistiseks, klassifitseeritakse jäätmehoidla A-kategooria alla.

Artikkel 9

Käesoleva otsuse artiklid 7 ja 8 ei kehti jäätmehoidlate suhtes, mis sisaldavad üksnes püsijäätmeid või saastumata pinnast.

Artikkel 10

Kui luba või käitamistingimusi muudetakse olulisel määral, vaatab direktiivi 2006/21/EÜ mõistes pädev asutus klassifikatsiooni uuesti läbi.

Läbivaatamine peab toimuma hiljemalt jäätmehoidla kasutusperioodi lõpus.

Artikkel 11

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. aprill 2009

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stavros DIMAS

---

(1)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 15.

1

(2)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 9.

2

(3)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20.

3

(4)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.

4

(5)  EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1.

5

---

I LISA

Valem rikastamisjäätmete hoidlas hoiustatud veekoguse (ΔQ) aastakasvu arvutamiseks artikli 8 lõike 2 kohaselt

| ΔQi | = | (ΔΜi/D) * P, kus |
| --- | --- | --- |
| ΔQi | = | on rikastamisjäätmete hoidlas hoiustatud veekoguse kasv aastas (m3/aastas) aasta „i” jooksul; |
| ΔΜi | = | on hoidlasse juhitud rikastamisjäätmete kogus aastas (kuivmassi tonni / aastas) aasta „i” jooksul; |
| D | = | on ladestatud rikastamisjäätmete keskmine kuivpuistetihedus (t/m3); |
| P | = | on settinud rikastamisjäätmete keskmine poorsus (m3/m3), mis määratletakse suhtena tühimike mahu ja settinud rikastamisjäätmete kogumassi vahel. |

ΔQi

=

(ΔΜi/D) * P, kus

ΔQi

=

on rikastamisjäätmete hoidlas hoiustatud veekoguse kasv aastas (m3/aastas) aasta „i” jooksul;

ΔΜi

=

on hoidlasse juhitud rikastamisjäätmete kogus aastas (kuivmassi tonni / aastas) aasta „i” jooksul;

D

=

on ladestatud rikastamisjäätmete keskmine kuivpuistetihedus (t/m3);

P

=

on settinud rikastamisjäätmete keskmine poorsus (m3/m3), mis määratletakse suhtena tühimike mahu ja settinud rikastamisjäätmete kogumassi vahel.

Kui täpsed andmed ei ole kättesaadavad, tuleks kasutada standardväärtusi – 1,4 t/m3 kuivpuistetiheduse ja 0,5 m3/m3 poorsuse puhul.

---

II LISA

Maksimaalse aastakontsentratsiooni (C max) hindamine vesifaasis artikli 8 lõike 2 kohaselt

C max = maksimum järgmisest väärtusest: Si/ΔQi, kus

Si = on artikli 8 lõike 2 punkti c kohaselt määratletud ainete ja valmististe mass aastas, mis juhitakse rikastamisjäätmete hoidlasse aasta „i” jooksul.

---

Euroopa Keskpank

| 22.4.2009 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 102/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2009

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 102/12

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

19. märts 2009,

TARGET2-Securities programmi komitee (TARGET2-Securities Programme Board) asutamise kohta

(EKP/2009/6)

(2009/338/EÜ)

EUROOPA KESKPANGA NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja (edaspidi „EKPSi põhikiri”), eelkõige selle artikleid 3.1, 12.1 ja 12.3 ning artikleid 17, 18 ja 22,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu otsustas oma 6. juuli 2006 koosolekul uurida koostöös väärtpaberite keskdepositooriumide (CSD) ja teiste turuosalistega võimalust luua eurosüsteemi uus väärtpaberite arveldussüsteemi teenus nimega TARGET2-Securities (T2S). Täites EKPSi põhikirja artiklitest 17, 18 ja 22 tulenevaid eurosüsteemi ülesandeid, oleks T2S eurosüsteemi kava kohaselt ühisplatvormil põhinev põhiliste, neutraalsete ja piiriüleste üleeuroopaliste raha ja väärtpaberite arvelduste teenus, mida pakutakse CSDdele, et nad saaksid osutada oma klientidele integreeritud tehnilises keskkonnas ühtlustatud ja standardiseeritud „ülekanne makse vastu”-arveldusteenuseid keskpangarahas. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Keskpanga (EKP) nõukogu otsustas oma 6. juuli 2006 koosolekul uurida koostöös väärtpaberite keskdepositooriumide (CSD) ja teiste turuosalistega võimalust luua eurosüsteemi uus väärtpaberite arveldussüsteemi teenus nimega TARGET2-Securities (T2S). Täites EKPSi põhikirja artiklitest 17, 18 ja 22 tulenevaid eurosüsteemi ülesandeid, oleks T2S eurosüsteemi kava kohaselt ühisplatvormil põhinev põhiliste, neutraalsete ja piiriüleste üleeuroopaliste raha ja väärtpaberite arvelduste teenus, mida pakutakse CSDdele, et nad saaksid osutada oma klientidele integreeritud tehnilises keskkonnas ühtlustatud ja standardiseeritud „ülekanne makse vastu”-arveldusteenuseid keskpangarahas.

| (2) | 17. juulil 2008 otsustas nõukogu käivitada T2Si loomise ja eraldada vahendid, mis on vajalikud selle lõpuleviimiseks. Samuti otsustas nõukogu pakkumuse alusel, mille tegid Deutsche Bundesbank, Banco de España, Banque de France ja Banca d’Italia, et T2Si töötavad välja ja käitavad need neli riigi keskpanka (RKPd). |
| --- | --- |

(2)

17. juulil 2008 otsustas nõukogu käivitada T2Si loomise ja eraldada vahendid, mis on vajalikud selle lõpuleviimiseks. Samuti otsustas nõukogu pakkumuse alusel, mille tegid Deutsche Bundesbank, Banco de España, Banque de France ja Banca d’Italia, et T2Si töötavad välja ja käitavad need neli riigi keskpanka (RKPd).

| (3) | Nii sisemisi kui ka väliseid osapooli hõlmava T2Si tulemuslikuks ja tõhusaks korraldamiseks on vaja asutada tasakaalustatud juhtimise organ (edaspidi T2Si programmi komitee), mis töötaks välja ettepanekuid nõukogule tähtsaimates strateegilistes küsimustes ja täidaks üksnes tehnilise iseloomuga ülesandeid. |
| --- | --- |

(3)

Nii sisemisi kui ka väliseid osapooli hõlmava T2Si tulemuslikuks ja tõhusaks korraldamiseks on vaja asutada tasakaalustatud juhtimise organ (edaspidi T2Si programmi komitee), mis töötaks välja ettepanekuid nõukogule tähtsaimates strateegilistes küsimustes ja täidaks üksnes tehnilise iseloomuga ülesandeid.

| (4) | Vastavalt EKPSi põhikirja artiklis 12.1 sätestatud detsentraliseerimise põhimõttele teevad RKPd võimalikuks ja kohaseks peetaval määral tehinguid, mis moodustavad osa eurosüsteemi ülesannetest. Eurosüsteemi keskpangad delegeerivad seega T2Si programmi komiteele teatavad rakendusülesanded, et komitee saaks olla täielikult toimiv ja tegutseda kogu eurosüsteemi nimel. Makse- ja arveldussüsteemide komitee (PSSC) säilitab EKP otsuseid tegevaid organeid nõustava rolli, |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt EKPSi põhikirja artiklis 12.1 sätestatud detsentraliseerimise põhimõttele teevad RKPd võimalikuks ja kohaseks peetaval määral tehinguid, mis moodustavad osa eurosüsteemi ülesannetest. Eurosüsteemi keskpangad delegeerivad seega T2Si programmi komiteele teatavad rakendusülesanded, et komitee saaks olla täielikult toimiv ja tegutseda kogu eurosüsteemi nimel. Makse- ja arveldussüsteemide komitee (PSSC) säilitab EKP otsuseid tegevaid organeid nõustava rolli,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

T2Si programmi komitee

1.   T2Si programmi komitee asutatakse kui eurosüsteemi raames tegutsev tasakaalustatud juhtimise organ, mille ülesandeks on seoses T2Siga töötada välja ettepanekuid nõukogule olulistes strateegilistes küsimustes ja täita puhtalt tehnilise iseloomuga ülesandeid.

2.   T2Si programmi komitee pädevus, sh tema eesmärgid, kohustused, ülesanded, koosseis, tööprotseduurid ja eelarve, sätestatakse käesoleva otsuse lisas.

3.   Nõukogu liikmed saadavad juhatusele T2Si programmi komitee liikmekandidaatide nimed ja elulookirjeldused hiljemalt 8. aprilliks 2009. Nende ettepanekute alusel nimetab nõukogu 23. aprillil 2009 T2Si programmi komitee liikmed.

4.   T2Si programmi komitee alustab tööd 2009. aasta mai keskel.

5.   T2Si programmi komitee edastab oma töökava, koosolekute kokkuvõtted ja koosolekutega seotud dokumendid PSSC liikmetele, et PSSC-l oleks võimalik esitada T2Si programmi komiteele oma seisukohad.

Artikkel 2

Lõppsäte

Käesolev otsus jõustub 20. märtsil 2009.

Frankfurt Maini ääres, 19. märts 2009

EKP president

Jean-Claude TRICHET

---

LISA

MANDATE OF THE T2S PROGRAMME BOARD

In line with the Treaty and the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank, the Eurosystem aims to offer its T2S Services to CSDs in Europe no later than 2013. The T2S services will allow for the core, neutral and borderless, i.e. pan-European, settlement of securities transactions on a delivery-versus-payment (DVP) basis in central bank money, on a single technical platform integrated with the real-time gross settlement systems settling in central bank money of each participating currency.

In view of the provision of the T2S Services, the ECB Governing Council, as ultimate decision-making body of the Eurosystem, established the T2S Programme Board to assist the ECB decision-making bodies in ensuring the successful and timely completion of the T2S programme.

The T2S Programme Board is also based on a T2S Protocol signed by the Eurosystem central banks. Without prejudice to the ultimate decision-making powers of the ECB decision-making bodies, the T2S Programme Board is entrusted with the autonomous performance of clearly defined executive tasks related to the T2S programme. The T2S Programme Board will report directly to the Governing Council regularly. The advisory functions of ESCB committees, in particular the PSSC, LEGCO and the EISC, are not affected by the establishment of the T2S Programme Board. The T2S Programme Board may seek and receive guidance from the Governing Council on T2S related issues in case of uncertainty or doubt.

If and when new issues related to T2S arise, the T2S Programme Board may be assigned further clearly defined executive tasks. In light of the Governing Council’s final competence in T2S issues, any tasks performed by the T2S Programme Board may be addressed by the Governing Council.

OBJECTIVES

Based on this mandate, the T2S Programme Board ensures that the T2S programme is implemented:

| — | in accordance with market expectations, as reflected in the user requirement document (URD) dated 21 May 2008, as amended from time to time, |
| --- | --- |

—

in accordance with market expectations, as reflected in the user requirement document (URD) dated 21 May 2008, as amended from time to time,

| — | within the budget defined by the Governing Council, |
| --- | --- |

—

within the budget defined by the Governing Council,

| — | no later than June 2013. |
| --- | --- |

—

no later than June 2013.

RESPONSIBILITIES

In view of meeting its objectives, the T2S Programme Board is responsible for:

| — | submitting proposals to the ECB decision-making bodies on T2S issues that are of a strategic nature and might have an impact on the timely and successful implementation of the T2S programme within the agreed parameters, |
| --- | --- |

—

submitting proposals to the ECB decision-making bodies on T2S issues that are of a strategic nature and might have an impact on the timely and successful implementation of the T2S programme within the agreed parameters,

| — | managing the T2S programme on a daily basis, |
| --- | --- |

—

managing the T2S programme on a daily basis,

| — | managing the relations with T2S clients and external stakeholders, |
| --- | --- |

—

managing the relations with T2S clients and external stakeholders,

| — | reporting on the T2S programme to the ECB decision-making bodies on a regular and structured basis, |
| --- | --- |

—

reporting on the T2S programme to the ECB decision-making bodies on a regular and structured basis,

| — | interacting with the 4CB. |
| --- | --- |

—

interacting with the 4CB.

TASKS

In view of fulfilling its responsibilities, the following executive tasks are assigned to the T2S Programme Board:

| 1. | Elaboration of proposals for ultimate decision by the Governing Council
  The T2S Programme Board elaborates proposals in the following fields:






  — | T2S governance, |
| --- | --- | --- |

1.

Elaboration of proposals for ultimate decision by the Governing Council

The T2S Programme Board elaborates proposals in the following fields:

—

T2S governance,

| — | T2S finances, including:






  — | timely proposals on issues related to the compliance with the stated T2S objective of full cost recovery (e.g. in case T2S does not attract sufficient volume) and the possible resulting financial risk, the Eurosystem may be exposed to, |
| --- | --- | --- |

—

T2S finances, including:

—

timely proposals on issues related to the compliance with the stated T2S objective of full cost recovery (e.g. in case T2S does not attract sufficient volume) and the possible resulting financial risk, the Eurosystem may be exposed to,

| — | proposals in light of the outcome of the T2S Programme Board’s negotiations with the 4CB regarding the ‘conditional fixed price offer’ (including the payment schedule), |
| --- | --- |

—

proposals in light of the outcome of the T2S Programme Board’s negotiations with the 4CB regarding the ‘conditional fixed price offer’ (including the payment schedule),

| — | proposals on the annual budget managed by the T2S Programme Board, |
| --- | --- |

—

proposals on the annual budget managed by the T2S Programme Board,

| — | proposals concerning the T2S cost methodology, and |
| --- | --- |

—

proposals concerning the T2S cost methodology, and

| — | proposals regarding the T2S pricing policy, |
| --- | --- |

—

proposals regarding the T2S pricing policy,

| — | overall T2S programme planning, |
| --- | --- |

—

overall T2S programme planning,

| — | any contract to be signed between the Eurosystem and external stakeholders, |
| --- | --- |

—

any contract to be signed between the Eurosystem and external stakeholders,

| — | T2S risk management framework (and acceptance of remaining risks), |
| --- | --- |

—

T2S risk management framework (and acceptance of remaining risks),

| — | service level agreements (SLAs) to be established with the CSDs and NCBs and the 4CB, |
| --- | --- |

—

service level agreements (SLAs) to be established with the CSDs and NCBs and the 4CB,

| — | T2S migration strategy, |
| --- | --- |

—

T2S migration strategy,

| — | crisis management strategy. |
| --- | --- |

—

crisis management strategy.

| 2. | Programme management
  The T2S Programme Board:






  — | performs the overall management of the T2S programme, |
| --- | --- | --- |

2.

Programme management

The T2S Programme Board:

—

performs the overall management of the T2S programme,

| — | establishes a detailed plan, on the basis of the overall T2S programme plan, as approved by the Governing Council, |
| --- | --- |

—

establishes a detailed plan, on the basis of the overall T2S programme plan, as approved by the Governing Council,

| — | assesses, validates and accepts the 4CB deliverables, according to pre-agreed quality standards, and in particular ensures that they are consistent with the URD, |
| --- | --- |

—

assesses, validates and accepts the 4CB deliverables, according to pre-agreed quality standards, and in particular ensures that they are consistent with the URD,

| — | validates proposals from the 4CB, in particular on IT strategy, network provision and capacity planning strictly related to T2S, |
| --- | --- |

—

validates proposals from the 4CB, in particular on IT strategy, network provision and capacity planning strictly related to T2S,

| — | approves payment of instalments to the 4CB, according to an agreed schedule approved by the Governing Council (conditional fixed price offer), once the 4CB deliveries have been accepted by the T2S Programme Board, |
| --- | --- |

—

approves payment of instalments to the 4CB, according to an agreed schedule approved by the Governing Council (conditional fixed price offer), once the 4CB deliveries have been accepted by the T2S Programme Board,

| — | coordinates proper change management (URD), |
| --- | --- |

—

coordinates proper change management (URD),

| — | establishes test scenarios and later coordinates tests between the various stakeholders, |
| --- | --- |

—

establishes test scenarios and later coordinates tests between the various stakeholders,

| — | implements the T2S risk management framework within the parameters set by the Governing Council, |
| --- | --- |

—

implements the T2S risk management framework within the parameters set by the Governing Council,

| — | implements the T2S migration strategy within the parameters set by the Governing Council, |
| --- | --- |

—

implements the T2S migration strategy within the parameters set by the Governing Council,

| — | implements the T2S crisis management strategy within the parameters set by the Governing Council, |
| --- | --- |

—

implements the T2S crisis management strategy within the parameters set by the Governing Council,

| — | ensures compliance of the T2S service with regulatory requirements. |
| --- | --- |

—

ensures compliance of the T2S service with regulatory requirements.

| 3. | Relations with external stakeholders
  The T2S Programme Board:






  — | ensures that the T2S service meets the market needs, |
| --- | --- | --- |

3.

Relations with external stakeholders

The T2S Programme Board:

—

ensures that the T2S service meets the market needs,

| — | maintains close relations with the CSDs (jointly with the Eurosystem central banks) and non-euro area NCBs. The chairperson of the T2S Programme Board chairs the T2S Advisory Group or its successor body, |
| --- | --- |

—

maintains close relations with the CSDs (jointly with the Eurosystem central banks) and non-euro area NCBs. The chairperson of the T2S Programme Board chairs the T2S Advisory Group or its successor body,

| — | negotiates with CSDs (jointly with the Eurosystem central banks) and NCBs, including contracts for development and operational phases (to be endorsed by the Governing Council), |
| --- | --- |

—

negotiates with CSDs (jointly with the Eurosystem central banks) and NCBs, including contracts for development and operational phases (to be endorsed by the Governing Council),

| — | performs, with the help of the central bank expert network, a central role in the communication on T2S vis-à-vis market participants and public authorities, |
| --- | --- |

—

performs, with the help of the central bank expert network, a central role in the communication on T2S vis-à-vis market participants and public authorities,

| — | conducts all T2S related harmonisation work, |
| --- | --- |

—

conducts all T2S related harmonisation work,

| — | closely cooperates with all relevant public authorities or private bodies (e.g. the EU Commission and the European Parliament, securities regulators), on relevant initiatives in the field of securities clearing and settlement, |
| --- | --- |

—

closely cooperates with all relevant public authorities or private bodies (e.g. the EU Commission and the European Parliament, securities regulators), on relevant initiatives in the field of securities clearing and settlement,

| — | ensures transparency through the timely and consistent publication of relevant documentation. |
| --- | --- |

—

ensures transparency through the timely and consistent publication of relevant documentation.

| 4. | Reporting
  The T2S Programme Board:






  — | prepares quarterly reports to the Governing Council. In the spirit of full transparency, these reports are sent to the PSSC and to the EISC for comments before they are submitted to the Executive Board and the Governing Council, |
| --- | --- | --- |

4.

Reporting

The T2S Programme Board:

—

prepares quarterly reports to the Governing Council. In the spirit of full transparency, these reports are sent to the PSSC and to the EISC for comments before they are submitted to the Executive Board and the Governing Council,

| — | shares the agendas, the summaries and the relevant documentation of its meetings with the members of the PSSC to allow such members to provide input to the T2S Programme Board in exceptional cases, |
| --- | --- |

—

shares the agendas, the summaries and the relevant documentation of its meetings with the members of the PSSC to allow such members to provide input to the T2S Programme Board in exceptional cases,

| — | may consult any ESCB committees in case of need. |
| --- | --- |

—

may consult any ESCB committees in case of need.

COMPOSITION

The T2S Programme Board is composed of eight members. The mandate of a T2S Programme Board member lasts for eighteen months and may be renewed. Members of the Governing Council and the Governors of central banks that have committed to settle their national currency via T2S may present candidates for the T2S Programme Board.

The Governing Council will appoint the members of the T2S Programme Board upon the proposal of the Executive Board of the ECB. In addition to the abovementioned members, the Governing Council may nominate alternates for each of the NCB members. These alternates will receive all T2S Programme Board documentation, will replace the incumbent in case of absence and may attend meetings of the T2S Programme Board as observers.

WORKING PROCEDURES

| — | T2S Programme Board members do not represent their central bank of origin, but act in the general interest of the Eurosystem, |
| --- | --- |

—

T2S Programme Board members do not represent their central bank of origin, but act in the general interest of the Eurosystem,

| — | in case of an equal number of votes in the T2S Programme Board, its chairperson will have a casting vote, |
| --- | --- |

—

in case of an equal number of votes in the T2S Programme Board, its chairperson will have a casting vote,

| — | members of the T2S Programme Board will not vote when they are in a situation of conflict of interest. This applies in particular to the members of Deutsche Bundesbank, Banque de France, Banca d’Italia and Banco de España, if the T2S Programme Board decides on the validation of the 4CB deliveries, |
| --- | --- |

—

members of the T2S Programme Board will not vote when they are in a situation of conflict of interest. This applies in particular to the members of Deutsche Bundesbank, Banque de France, Banca d’Italia and Banco de España, if the T2S Programme Board decides on the validation of the 4CB deliveries,

| — | the chairperson of the T2S Programme Board works full time on the T2S project; the independent members at least 30 % and the other members at least 10 %, |
| --- | --- |

—

the chairperson of the T2S Programme Board works full time on the T2S project; the independent members at least 30 % and the other members at least 10 %,

| — | members of the T2S Programme Board may not, at the same time, be members of the ECB decision-making bodies nor of the PSSC, nor of the EISC, |
| --- | --- |

—

members of the T2S Programme Board may not, at the same time, be members of the ECB decision-making bodies nor of the PSSC, nor of the EISC,

| — | the T2S Programme Board is supported by a T2S project team which may also be composed of staff seconded by ESCB central banks. The team may also hire consultants, |
| --- | --- |

—

the T2S Programme Board is supported by a T2S project team which may also be composed of staff seconded by ESCB central banks. The team may also hire consultants,

| — | the T2S Programme Board function is subject to the reviews of the Internal Auditors Committee of the Eurosystem, |
| --- | --- |

—

the T2S Programme Board function is subject to the reviews of the Internal Auditors Committee of the Eurosystem,

| — | the T2S Programme Board generally meets once every month, or on an ad-hoc basis, at the invitation of the Chairperson, |
| --- | --- |

—

the T2S Programme Board generally meets once every month, or on an ad-hoc basis, at the invitation of the Chairperson,

| — | details of the working procedures are to be addressed in the Rules of Procedure of the T2S Programme Board. |
| --- | --- |

—

details of the working procedures are to be addressed in the Rules of Procedure of the T2S Programme Board.

BUDGET

The T2S Programme Board has its own budget, adopted by the Governing Council and subject to the BUCOM procedures. This budget comprises exclusively expenses which will be recovered by the T2S CSDs and, ultimately, by the T2S users. All such expenses are in the T2S budget. The PSSC, the EISC, the BUCOM and the T2S Advisory Group are consulted before the budget proposal is sent to the Governing Council.

As much as possible and appropriate, the T2S Programme Board follows the procedures of the ECB, and the support functions of the ECB. Related expenses are reimbursed to the ECB.

TRANSITORY MEASURES

Transitory measures aim at allowing the T2S Programme Board to be fully operational on 1 August 2009.

Members of the Governing Council and Governors of non-euro central banks which have committed to settle their national currencies via T2S are invited to propose candidates for membership of the T2S Programme Board by 8 April 2009, in view of their appointment by the Governing Council on 23 April 2009.

ECB staff members of the T2S division are assigned to the T2S programme as from 1 August 2009.

The T2S Programme Board will, inter alia, prepare proposals for the meeting of the Governing Council of 16 July 2009, on the following topics:

| — | a budget for 2009, |
| --- | --- |

—

a budget for 2009,

| — | Rules of Procedure for the T2S Programme Board, |
| --- | --- |

—

Rules of Procedure for the T2S Programme Board,

| — | a note clarifying the working relations between the ECB services and the T2S Programme Board. |
| --- | --- |

—

a note clarifying the working relations between the ECB services and the T2S Programme Board.

---